prop · H903164 · 2022-03-22 00:00:00 — Justitiekanslern anför att myndigheten uppfattar att dess verksamhet ska undantas från skyldigheten att lämna uppgifter. Såväl Justitiekanslern som JO har en särställning i det konstitutionella systemet genom sina olika gransknings- och kontrollfunktioner. Av detta skäl bör även Justitiekanslern och undantas från skyldigheten att lämna uppgifter. Som framgår ovan kommer institutet ändå att ha möjlighet att få tillgång till uppgifter och information genom t.ex. samverkan enligt förvaltningslagen och bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen. Regeringens bedömning: EU:s dataskyddsförordning, lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning utgör tillräcklig reglering för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske med anledning av förslaget. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: (tidigare Datainspektionen) har inte invänt mot bedömningen. Ingen annan remissinstans har kommenterat bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), dataskyddsförordningen, utgör den generella regleringen av behandling av personuppgifter inom EU. trädde också lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, förkortad dataskyddslagen, i kraft. Dataskyddslagen innehåller bestämmelser som kompletterar dataskyddsförordningen på ett generellt plan i svensk rätt. Till dataskyddslagen finns en tillhörande förordning. Institutets uppgift enligt lagen om är att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i bl.a. genom att följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas. Institutet kan behöva behandla personuppgifter för att fullgöra sina uppgifter, se propositionen (prop. 2020/21:143 s. 46 f.). Institutet kan t.ex. komma att använda sig av undersökningar eller enkäter för att undersöka hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas. I det sammanhanget kan institutet behöva behandla kontaktuppgifter till såväl tjänstemän vid kommuner eller myndigheter som privatpersoner. När institutet begär in handlingar från andra myndigheter, regioner eller kommuner kan dessa handlingar också komma att innehålla personuppgifter, t.ex. namn och adresser. Institutet måste ha stöd för sin personuppgiftsbehandling i någon av de rättsliga grunder som anges i artikel 6 i dataskyddsförordningen. Därutöver måste all behandling uppfylla förordningens principer om behandling enligt artikel 5. Det innebär t.ex. att uppgifterna ska behandlas på ett korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade samt att de ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. För institutet kommer den rättsliga grunden att vara att behandlingen är nödvändig för att fullgöra en uppgift av allmänt intresse enligt artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen ska en uppgift av allmänt intresse fastställas i unionsrätten eller i den nationella rätten för att kunna läggas till grund för personuppgiftsbehand- 2021/22:164 lingen och syftet med behandlingen ska vara nödvändigt för att utföra Den rättsliga grunden finns i lagen om I lagen fastslås institutets uppdrag. Myndigheters i författning eller på liknande sätt fastslagna uppdrag utgör ett allmänt intresse. institutet ska kunna utföra sina uppdrag är det nödvändigt att behandla personuppgifter, se 2 kap. 2 § dataskyddslagen, inklusive känsliga person- För myndigheter, regioner och kommuner som lämnar uppgifter till institutet är den nu föreslagna skyldigheten rättslig grund för person- uppgiftsbehandlingen eftersom den utgör en rättslig förpliktelse, se artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen och 2 kap. 1 § dataskyddslagen. Personuppgiftsbehandlingen utgör mål av allmänt intresse och bedöms vara proportionell mot dessa mål (artikel 6.3 andra stycket i data- Med särskilda kategorier av personuppgifter (känsliga personuppgifter) avses enligt artikel 9 i dataskyddsförordningen behandling av person- uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening och behand- ling av genetiska uppgifter, biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person, uppgifter om hälsa eller uppgifter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning. personuppgifter är förbjuden om inte något av de undantag som anges i artikel 9.2 i dataskyddsförordningen är tillämpliga. dataskyddsförordningen framgår att förbudet mot behandling av känsliga personuppgifter inte gäller om behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse på grundval av unionsrätten eller den nationella Av 3 kap. 3 § första stycket dataskyddslagen framgår att känsliga personuppgifter får behandlas av en myndighet med stöd av artikel i dataskyddsförordningen om uppgifterna har lämnats till myndigheten och behandlingen krävs enligt lag, om behandlingen är nödvändig för hand- läggningen av ett ärende eller i annat fall om behandlingen är nödvändig med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse och inte innebär ett otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet. Institutet ska främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i bl.a. genom att följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas. För att kunna full- göra dessa uppgifter kan institutet komma att behöva behandla även känsliga personuppgifter och handlingar som institutet begär in från andra myndigheter eller kommuner kan komma att innehålla känsliga person- Vilken typ av känsliga personuppgifter som kan komma att behandlas avgörs av vilka områden som institutet väljer att arbeta med, men det skulle t.ex. kunna vara uppgifter om sexuell läggning, religiös eller filosofisk övertygelse eller etniskt ursprung. Institutets möjligheter att fullgöra uppgifterna är ett sådant viktigt all- mänt intresse som innebär att institutets behandling av känsliga person- uppgifter är nödvändig på sätt som avses i artikel i dataskydds- Institutet har samma möjligheter som normalt gäller för myndigheter att behandla känsliga personuppgifter så som krävs i myndighetens verksamhet som en direkt följd av framför allt bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och förvalt- ningslagen (2017:900) om hur allmänna handlingar ska hanteras. 2021/22:164 följer av 3 kap. 3 § 1 dataskyddslagen. Vid behandling av känsliga personuppgifter med stöd av artikel uppställer dataskyddsförordningen även ett krav på lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen. I 3 kap. 3 § andra stycket dataskyddslagen har det införts ett förbud att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter vid behandling som sker enbart med stöd av första stycket. Vidare gäller sekretess i institutets verksamhet för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Det framgår av 33 kap. 4 a § offentlighets- och sekretesslagen. Sammantaget uppfyller denna reglering, enligt regeringens mening, dataskyddsförordningens krav på lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen. Vad gäller frågan om personuppgiftsbehandlingen är proportionerlig bör beaktas att sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden enligt ovan. Det bör också beaktas att personuppgiftsbehandling bedöms nödvändig för att uppnå ändamålet med institutets verksamhet, dvs. att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna. Vid en avvägning mellan den registrerades personliga integritet och behovet av att personuppgifterna behandlas får behandlingen anses vara proportionerlig. Regeringen bedömer sammantaget att den befintliga reglering som finns på personuppgiftsområdet utgör tillräcklig reglering för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske vid såväl de uppgiftslämnande organen som vid med anledning av den föreslagna skyldigheten att lämna uppgifter. Det behöver därför inte införas någon ytterligare reglering. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian föreslås att bestämmelsen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några särskilda synpunkter på ikraftträdandedatum för den aktuella bestämmelsen. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelsen om skyldighet att lämna uppgifter bör träda i kraft . Ett lämpligt datum för ikraftträdande är . Det bedöms inte nödvändigt med några övergångsbestämmelser. 2021/22:164 8 8.1Institutets uppgift att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna Som har beskrivits i avsnitt 4 och 5 ska en rättigheter i enlighet med Parisprinciperna ha ett brett uppdrag att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. För att kunna utföra sitt uppdrag effektivt ska en sådan institution kunna samla in all slags information och handlingar som är nödvändiga för att kunna bedöma situationer som ligger inom dess behörighet. har i uppgift att med utgångspunkt i rättsligt bindande källor främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna. Statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner har en central roll vid genomförandet av mänskliga rättigheter. Möjligheten för institutet att begära in uppgifter om vilka åtgärder som har vidtagits i en viss verksamhet för att säkerställa de mänskliga rättigheterna är ett viktigt verktyg för att ge institutet insyn i hur olika verksamheter arbetar med de mänskliga rättigheterna. Det innebär att institutet kan få ett fullgott underlag för sina bedömningar och bedriva sin verksamhet på ett effektivt, oberoende och resultatinriktat sätt. Institutet kommer att kunna begära in uppgifter från statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner om vilka åtgärder som har vidtagits i deras verksamhet för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. Kommuner och Regioner delar inte promemorians bedömning att de kostnader som kommer att uppstå på grund av kommunala myndigheters skyldighet att samverka med, eller lämna uppgifter till, institutet blir marginella. Kommuner och Regioner anser vidare att de kostnader som kommer att uppstå i och med regelbunden insamling av uppgifter och statistik till en ny myndighet och lagstiftad medverkan vid överläggningar måste täckas fullt ut i enlighet med finansieringsprincipen. Även och kommuner anser att det finns en risk för att skyldigheten att lämna uppgifter till det nya institutet blir mer resurskrävande än vad som anges i promemorian. Finansieringsprincipen innebär att nya obligatoriska uppgifter från staten inte får införas utan medföljande finansiering till kommuner och regioner. Principens innebörd är att kommuner och regioner inte ska behöva höja skatten eller prioritera om annan verksamhet för att finansiera statliga beslut. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1 och utg.omr. 25)kompenseras kommuner och regioner med för uppgiftslämning till institutet. Beräkningen har gjorts utifrån en uppskattning av ett genomsnitt av hur ofta institutet kommer att vända sig till kommuner och regioner med begäran om uppgifter, vilket kommer att variera beroende på vilka områden institutet fokuserar på. möjligheten att begära in uppgifter finns också möjligheten att få tillgång Prop. 2021/22:164 till information genom att t.ex. begära ut allmänna handlingar. Uppskattningen är att utlämnande av uppgifter kommer att kräva en handläggares arbetsinsats motsvarande . För en handläggare med en månadsinkomst på innebär det en kostnad om per kommun eller region. Fördelat på alla kommuner och regioner innebär det en total kostnad på . I 14 kap. 3 § regeringsformen anges att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Detta innebär att en regelmässig prövning av de kommunala självstyrelseintressena ska göras under lagstiftningsprocessen, med tillämpning av en proportionalitetsprincip. Skyldigheten att lämna uppgifter är ett nytt åliggande och kan anses innebära en inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Regeringen anser dock att inskränkningen är proportionerlig med hänsyn till de starka skäl som talar för att skyldigheten bör införas. Myndigheter, regioner och kommuner har en central roll i genomförandet av de mänskliga rättigheterna. Kommunerna har t.ex. ansvar för en stor del av de sociala, kulturella och ekonomiska rättigheterna såsom tillgång till utbildning, vård och omsorg samt att planera för bostadsförsörjning. För att institutet ska kunna följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och genomförs i behöver institutet ha tillgång till information från statlig, regional och verksamhet. Uppgiftsskyldigheten bedöms med andra ord vara nödvändig för att institutets uppgift att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna ska kunna genomföras på ett effektivt sätt, och det saknas därmed mindre ingripande alternativ. Institutets uppgift att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna, med utgångspunkt i folkrättsliga förpliktelser på de mänskliga rättigheternas område, innebär att institutet kan beakta den internationella konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Institutet kan även beakta konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen). 2020/21:143 bedömer regeringen att institutet i nära samverkan med kan komma att bidra till ökad jämställdhet. Institutets möjlighet att begära in uppgifter innebär att institutet kan få ett fullgott underlag för sina bedömningar och bedriva sin verksamhet på ett effektivt och resultatinriktat sätt i frågor om jämställdhet. 2021/22:164 9 Förslaget till lag om ändring i lagen (2021:642) om Uppgifter från myndigheter, kommuner och regioner 11 § Statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner ska på institutets begäran lämna uppgifter om vilka åtgärder som har vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. Skyldigheten gäller inte för domstolsliknande nämnder eller sådana organ i förvaltningsmyndigheter som har domstolsliknande uppgifter. Skyldigheten gäller inte heller för Justitiekanslern eller . Paragrafen, som är ny, reglerar vilka myndigheter m.fl. som på begäran ska lämna vissa uppgifter till . Övervägandena finns i avsnitt 5. I paragrafens första stycke slås fast en skyldighet för statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och regioner att på begäran lämna vissa uppgifter till institutet. Skyldigheten omfattar inte domstolar eftersom dessa inte är förvaltningsmyndigheter. Detsamma gäller ombudsmän (). Skyldigheten möjliggör för institutet att utföra uppgiften att främja de mänskliga rättigheterna, vilket inkluderar att följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas. Det är de mänskliga rättigheter som framgår av 1 § som avses. Uppgifterna kan t.ex. avse hur verksamheten bedrivs på ett generellt plan eller beträffande vissa specifika rättigheter. Uppgifterna kan också behövas för tematiska undersökningar på vissa rättighetsområden. Det är inte fråga om tillsynsverksamhet, och skyldigheten är inte kopplad till någon sanktion. Bestämmelsen avser inte sekretessbelagda uppgifter hos förvaltningsmyndigheter, kommuner eller regioner. Det är därmed inte fråga om en sådan uppgiftsskyldighet som bryter sekretess enligt 10 kap. 28 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Skyldigheten är emellertid mer långtgående än informationsskyldigheten enligt 6 kap. 5 § samma lag som inte gäller om det skulle hindra arbetets behöriga gång. I andra stycket finns undantag från skyldigheten i första stycket. Domstolsliknande nämnder och sådana organ i förvaltningsmyndigheter som har domstolsliknande uppgifter undantas från skyldigheten att lämna uppgifter. Vid en bedömning av vilka organ som ska omfattas av undantaget kan ledning hämtas i praxis om rätten till domstolsprövning och om vilka organ som kan anses vara domstolar. I tredje stycket undantas två myndigheter från skyldigheten att lämna uppgifter enligt första stycket, nämligen Justitiekanslern och . Sammanfattning av promemorian Förslag till en nationell rättigheter i (Ds 2019:4) i relevanta delar En utredare har haft i uppdrag att föreslå hur en nationell rättigheter (MR-institution) kan inrättas. Utredaren ska enligt uppdraget ta fram förslag med utgångspunkt i Parisprincipernas riktlinjer för sådana institutioner. Förslagen ska hålla sig inom ramen för den svenska konstitutionella ordningen. Utredaren föreslår i promemorian att MR-institutionen, benämnd nationella rättigheter, ska inrättas som en ny myndighet under regeringen. Det föreslås också att det införs en uppgiftsskyldighet och skyldighet att inställa sig till överläggningar för statliga förvaltningsmyndigheter m.fl. Innehållet i relevanta delar beskrivs nedan. 2021/22:164 Bilaga 1 Kapitel 7 – Befogenheter, personuppgiftsbehandling och sekretess I kapitlet behandlas institutionens behov av befogenheter, samt behovet av bestämmelser om personuppgiftsbehandling och sekretess. Utredaren bedömer att institutionen endast behöver befogenheter för att skaffa sig faktaunderlag, och att den i stor utsträckning kan få det underlaget utan att ges särskilda befogenheter. Utredaren anser emellertid att det på vissa punkter finns anledning att ge institutionen befogenheter. Statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner och landsting ska på institutionens begäran lämna uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. De ska även på institutionens begäran komma till överläggningar. Skyldigheten föreslås omfatta även privata rättssubjekt som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen, men däremot inte domstolar och vissa andra organ med domstolsliknande uppgifter. Kapitel 8 – Ikraftträdande I kapitlet lämnas förslag om ikraftträdandebestämmelser. Utredaren föreslår att den lag som ska innehålla bestämmelserna om institutionen, och de författningsändringar som föreslås i övrigt, ska träda i kraft . 2021/22:164 Bilaga 2 Promemorians lagförslag i relevant del Förslag till lag om nationella rättigheter Härigenom föreskrivs följande. 10 § Statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner, landsting och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen ska på institutionens begäran lämna uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna enligt 1 §. De ska även på institutionens begäran komma till överläggningar med institutionen. Skyldigheten gäller inte för domstolsliknande nämnder eller sådana organ i förvaltningsmyndigheter som har domstolsliknande uppgifter. Denna lag träder i kraft . Remissinstanser som har gett in yttrande Agera (tidigare Antidiskrimineringsverksamheten i ) i , Antidiskrimineringsbyrån (), Antidiskrimineringsbyrån Syd, Antidiskrimineringsbyrån , Antidiskrimineringsbyrån , , , , , Bodens kommun, , , Byrån mot diskriminering i , , Civil Rights Defenders, Delaktighet Handlingskraft Rörelsefrihet, , , , Enskilda , kommun, , , Fonden för mänskliga rättigheter, Forum för levande historia, Frantzwagner Sällskapet, Funktionsrätt , Föreningen , , , , Förvaltningsrätten i , kommun, , rättighetscenter mot diskriminering, , , Human Rights Watch , Individuell Människohjälp, Inspektionen för Socialförsäkringen, och folkminnen, Inspektionen för vård och omsorg, (tidigare Datainspektionen), Judiska i , Justitiekanslern, , , kommun, Kammarrätten i , , , , kommun, i , Lika Unika, , LSU – ungdomsorganisationer, vid , i , i , i , i län, i , i , i län, i , mot Diskriminering, kommun, , , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , kommun, , , Region , Region , Region , Region , , , ombudsmän (), , , unga och vuxna med utvecklingsstörning, , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter, barn och ungdomar, , , , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar, , Rättighetscentrum , Rättighetscentrum , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , , , , , Statskontoret, Stiftelsen , , , , , , , , 2021/22:164 Bilaga 3 2021/22:164 Bilaga 3 , , Svenska Röda korset, , Svenska , , Sverigefinländarnas delegation, , , akademikers centralorganisation, , Kommuner och Regioner, kristna råd, Kvinnolobby, Säkerhetspolisen, kommun, Teknik- företagen, , , , , Universitets- och högskolerådet, kommun, kommun, , , , , kommun, Remissinstanser som har bjudits in men inte har gett in något yttrande , tjänsteföretagen, Antidiskrimineringsbyrån Sydost, kommun, Barnens rätt i samhället, , Demokratiakademin, Diskrimineringsbyrån , Diskrimineringsbyrån Humanitas, Finska i , Flyktinggruppernas Riksråd, Forum – Kvinnor och funktionshinder, Global Compact , , International Chamber of Commerce, International Romska Evangeliska Missionen, , i , kommun, kommun, , Kvinna till Kvinna, , kommun, , Maskrosbarn, , Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa, Nuft – nätverket för unga för tillgänglighet, för mänskliga rättigheter och humanitär rätt, i , , , , Rättighetscentrum , Sáminuorra, , Same Ätnam, kommun, kommun, Svenska Avdelningen av , , , , , , Teskedsordern, kommun, kommun, kommun, rättighetscenter, kommun Övriga som har yttrat sig , Antidiskrimineringsbyrån Norr, , Barnombudet i län, , Human Rights Institutions, Förbundet och Jämlikhet, , , , , , , , Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , f.d. hovrättspresidenten En skyldighet att lämna uppgifter till Enligt en lagrådsremiss har regeringen (Arbets- marknadsdepartementet) beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (2021:642) om Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition En skyldighet att lämna uppgifter till