prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — prop 2021/22 1 d3 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Utgiftsområde 2 – Samhällsekonomi och finansförvaltning 1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. 2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning.......................................... Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... 2.3.3 Prognoser, redovisning, statistik och uppföljning............................ Den årliga revisionens iakttagelser.................................................................... 3 Finansmarknad och internationella finansiella institutioner ..................................... Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... Väl fungerande marknader................................................................... 3.3.6 Resultat för internationella finansiella institutioner ......................... 3.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen för finansmarknadsområdet. 3.5.1 Den finansiella stabiliteten ska fortsatt främjas ................................ 3.5.2 Åtgärder vidtas för att förbättra marknadernas funktionssätt........ Konsumentskyddet ska stärkas ........................................................... 3.5.4 Finansmarknaden ska bidra till en hållbar utveckling...................... Den årliga revisionens iakttagelser.................................................................... 3.7.1 1:3 avgifter till ...... 3.7.4 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter ........................................... 4 Statlig förvaltningspolitik, statliga arbetsgivarfrågor och Agenda 2030.................. Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 4.3.3Det nationella genomförandet av Agenda 2030 för hållbar Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 4.4.3 Det nationella genomförandet av Agenda 2030 för hållbar 2021/22:1 Utgiftsområde 2 4.5.1 Statlig förvaltningspolitik och arbetsgivarfrågor............................... 4.5.2 Agenda 2030 för hållbar utveckling.................................................... 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor ............................................................ 1:5 Statliga tjänstepensioner................................................................. 1:15 Statens servicecenter..................................................................... Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... Förvärv av fast egendom.................................................................................... 5.6.1Utvecklingen av totalförsvaret ställer särskilda krav vid förvärv av 6 Prognoser, redovisning, statistik och uppföljning...................................................... Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 6.3.1Samlad styrning och uppföljning av arbetet med att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 6.5.1 Fortsatta krafttag mot fel och fusk med ersättningar och bidrag .. 7 Offentlig upphandling .................................................................................................. Mål för området ................................................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder..................................... 7.3.1 Fler anbudsgivare och minskad andel avbrutna upphandlingar... 7.3.2 Minskad andel överprövningar och andel begäran om överprövning som bifalls i förvaltningsrätten................................. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................. 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för stabilitetsfonden besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 (avsnitt 3.7.3). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för resolutionsreserven besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 (avsnitt 3.7.3). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 4.6.2). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 4.6.2). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 4.6.4). 6.Riksdagen godkänner att regeringen –2025 får besluta om avsteg från principen om affärsmässighet vid förvärv av fastigheter som ska ingå i det slutna beståndet av försvarsanläggningar även om de har ett betydande värde, under förutsättning att det krävs för genomförandet av beslut om totalförsvaret (avsnitt 5.6.1). 7.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 5.7.1). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 26 (avsnitt 5.7.1). 9.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 som en riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar (avsnitt 5.7.2). 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 (avsnitt 5.7.2). 11.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt tabell 1.1. 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Summa anslag inom utgiftsområdet Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 2 2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning omfattar politiken för den statliga förvaltningspolitiken och för finansmarknaden. I utgiftsområdet ingår följande områden: finansmarknad och internationella finansiella institutioner, statlig förvalt- ningspolitik och statliga arbetsgivarfrågor, Agenda 2030, fastighetsförvaltning, prog- noser, redovisning, statistik och uppföljning samt offentlig upphandling. Delområdet finansmarknad omfattar åtgärder för ett stabilt finansiellt system som ska präglas av ett högt förtroende med väl fungerande marknader, starkt konsumentskydd och som bidrar till en hållbar utveckling samt en effektiv statlig finansförvaltning. I området ingår , och . Delområdet internationella finansiella institutioner omfattar exempelvis årliga med- lemsavgifter till tankesmedjan , och utvecklingsbank, samt garantier till sex internationella finansierings- institut och ett europeiskt instrument (SURE). Delområdet statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Digitalisering och it inom offentlig förvaltning redovisas inom utgiftsområde 22, men en sammanfattning av resultaten redovisas under delområdet statlig förvaltningspolitik. Delområdet statlig förvaltningspolitik omfattar myndigheterna Statskontoret, Kammarkollegiet och Statens servicecenter samt delar av () verksamhet. Del- området statliga arbetsgivarfrågor omfattar statliga personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställningsvillkor avseende offen- tliga anställningar, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning inom staten samt frågor om arbetsmiljö och hälsa, jämställdhet, mångfald och värdegrundsarbete inom staten. Området omfattar , , Statens ansvars- nämnd, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, i vissa trygghets- frågor, , Offentliga sektorns särskilda nämnd och – en kollektivavtalsstiftelse. Området omfattar vidare regeringens politik för genomförandet av Agenda 2030. Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvars- politiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Området omfattar myndigheterna och . Området prognoser, redovisning, statistik och uppföljning omfattar myndigheterna , , och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, och . Området omfattar vidare verksamhet som ska bidra till att det finanspolitiska ramverket följs, att politiska beslut och prioriteringar är välgrundade samt verksamhet som ska bidra till transparens vid redovisningen av den ekonomiska politiken. Utöver detta ingår också arbetet med att tillvarata de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för utformningen av den ekonomiska politiken. Dessutom omfattar området den samlade styrningen och uppföljningen av arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Det innefattar bl.a. att samordna och stödja 2021/22:1 Utgiftsområde 2 berörda myndigheters arbete på området och samlat återrapportera detta. Varje myndighets arbete med att minska felaktiga utbetalningarna redovisas under de utgifts- områden som myndigheterna sorterar under, men i detta avsnitt redovisas en sammanfattning av resultaten. Området offentlig upphandling omfattar flera lagar med bestämmelser som syftar till att upphandlande myndigheter och enheter ska göra effektiva offentliga inköp. Om- rådet omfattar och den del av verk- samhet som avser tillsyn över den nämnda lagstiftningen. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1:3 avgifter till EU:s 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter 2020 1:18 Myndigheten för digital förvaltning Totalt för utgiftsområde 2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgiftsområdets sammanlagda utgifter uppgick till . Prognosen för utfallet är , vilket är mindre än de anvisade medlen. Den föreslagna anslagsnivån för utgiftsområdet uppgår till , vilket är en ökning med totalt 421 mil- joner kronor. Anslagsförändringarna redovisas detaljerat under respektive delområde. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utgifter för transfereringar utgör av den anslagsfinansierade verksamheten och utbetalningar sker främst ifrån anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Verksam- hetsutgifter för 11 myndigheter utgör av utgiftsområdets anslagsmedel. Nedan redovisas de av beslutade målen för vissa verksamheter inom utgifts- området. Målet för finansmarknadsområdet är att det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande stats- förvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och till- gänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU- arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). 2.3.3Prognoser, redovisning, statistik och uppföljning Det övergripande målet för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärds- systemen är att utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar minska och fel motverkas (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2, bet. 2020/21:FiU2, rskr. 2020/21:150). Resultat för utgiftsområdet redovisas på delområdesnivå (se respektive avsnitt). Politikens inriktning för utgiftsområdet redovisas i förekommande fall på delområdesnivå (se respektive avsnitt). 2.5Den årliga revisionens iakttagelser iakttagelser och redogörelse för vidtagna åtgärder avseende finns i avsnitt 3.6. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 3Finansmarknad och internationella finansiella institutioner har beslutat om följande mål för finansmarknadsområdet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118): –Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. –Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. –Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. , som också är en del av den statliga finansförvaltningen, redovisas under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Arbetet med att uppnå målen för finansmarknadsområdet delas mellan regeringen, och . Även andra myndigheter, bl.a. och , har uppgifter inom området, men omfattas inte av målen. Det- samma gäller de internationella finansiella institutioner som är medlem i. Mål- uppfyllelsen påverkas dessutom av omvärldsfaktorer. finansmarknader är globalt integrerade. Regelutvecklingen drivs därför i huvudsak internationellt både av EU och av olika standardsättande organ. 3.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatindikatorerna skattar utvecklingen av måluppfyllelsen inom finansmarknads- området. Då ingen indikator enskilt kan beskriva den sammantagna måluppfyllelsen redovisas en helhetsbedömning utifrån ett flertal indikatorer. Nedan listas endast de mest centrala indikatorerna. Inom parentes listas vilket eller vilka mål indikatorerna svarar mot. Resultatet redovisas under det mål som indikatorn svarar mot mest. Ytterligare indikatorer redovisas under resultatredovisningen. De mest centrala indikatorerna är –hushållens skuldsättning (stabilitet) –storbankernas marknadsandelar (stabilitet och väl fungerande marknader) –storbankernas kapitaltäckning (stabilitet och högt förtroende) –kundnöjdhet (konsumentskydd, högt förtroende) –företagens finansieringsmöjligheter (väl fungerande marknader) –gröna obligationer (hållbar utveckling) –styckkostnad per statlig betalning (effektiv finansförvaltning). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Minskad osäkerhet på finansiella marknaderna Spridningen av sjukdomen covid-19 medförde stora osäkerheter på de finansiella marknaderna runt om i världen . För att säkerställa den finansiella stabiliteten och den ekonomiska utvecklingen genomförde regeringar och central- banker i , inom övriga EU och globalt kraftfulla åtgärder för att dämpa de negativa effekterna av spridningen av covid-19 (för mer information se budgetpropo- sitionen [prop. 2020/21:1]). Dessutom vidtogs multilaterala insatser för att minska de negativa effekterna av pandemin, bl.a. av internationella finansiella institu- tioner. De reformer som har genomförts sedan finanskrisen –2009 och som har inneburit att skyddsvallarna i systemet har förstärkts har haft stor betydelse. Att de svenska bankerna är välkapitaliserade och har god likviditet bidrog till att de kunde upprätthålla sin verksamhet och därmed även till att stabiliteten och funktionen i det finansiella systemet kunde upprätthållas. De makrotillsynsåtgärder som genomförts har även bidragit till att bygga en motståndskraft hos hushållen som gör att de står bättre rustade . Hushållens skulder har ökat. Hushållens skuldsättning uppgick av hushållens disponibla inkomst. Detta är en ökning jämfört med sista kvartalet 2019. Även hushållens skulder som andel av BNP har ökat kontinuerligt . uppgick hushållens skulder som andel av BNP till , vilket kan jämfö- ras med 2019. minskade dock även BNP. Trots minsk- ningen i BNP ökade värdet på hushållens samlade tillgångar . Det beror främst på stigande bostadspriser och högre aktiekurser. Regeringen följer utvecklingen noga. De icke-finansiella företagens skuldsättning i förhållande till BNP minskade något efter 2009 men har återigen stigit. Andelen i förhållande till BNP ökade från 2020. Det är ökning med ca Diagram 3.1 Hushållens och icke-finansiella företags skuldsättning Hushållens skuldsättning i förhållande till disponibel inkomst Hushållens skuldsättning i förhållande till BNP Icke-finansiella företags skuldsättning i förhållande till BNP Anm.: Hushållens skuldsättning i förhållande till disponibel inkomst och BNP anges i diagrammet på kvartalbasis. Icke- finansiella företags skuldsättning i förhållande till BNP anges i diagrammet på årsbasis. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Sedan bolånetaket infördes har andelen befintliga lån med en belåningsgrad minskat. Denna trend bröts 2017 för att återigen minska 2019 och 2020. Avseende nya lån ökade andelen med belåningsgrad återigen . Det är en ökning jämfört med . Diagram 3.2 Andel hushåll med belåningsgrad För att minska riskerna förknippade med hushållens skuldsättning har det införts två amorteringskrav, 2016 och 2018. Det första amorteringskravet innebär att nya bolåne- tagare måste amortera vid belåningsgrader över och minst en procentenhet vid belåningsgrader mellan , av det ursprungliga lånebeloppet. Det andra, förstärkta, amorteringskravet innebär att nya låntagare som lånar mer än 4,5 gånger sin årliga bruttoinkomst måste amortera ytterligare en procentenhet utöver tidigare krav. De två kraven har lett till att en större andel av hushållen amorterar på sina bolån. Med anledning av effekterna av spridningen av covid-19 beslutade att banker ska ges möjlighet att bevilja både nya och befintliga bolåne- tagare undantag från kravet på amortering. 230 000 hushåll beviljats tillfälligt undantag från kravet på amortering. Undantaget gällde fram till och med . Diagram 3.3 Andel hushåll som amorterar beroende på belåningsgrad 2021/22:1 Utgiftsområde 2 har ett stort och koncentrerat banksystem banksystem utgörs främst av ett fåtal större banker som är tätt samman- länkade. De fyra största aktörerna är , , och . stod dessa fyra banker för av utlåningen och inlåningen. har dessa aktörers andelar av både utlåningen och inlåningen minskat något . Storbankernas kapitaltäckning har ökat Ett mått på bankernas motståndskraft är kärnprimärkapitalrelation (bankens kapital dividerat med riskvägda tillgångar), vilket för storbankerna har ökat . –2018 föll kärnprimärkapitalrelationen som en teknisk följd av att metoden för riskviktsgolvet för bolån ändrades. fortsatte ökningen av storbankernas kärnaprimärkapitalrelationer och uppgick till I jämförelse med 2019 motsvarar det en ökning med Som komplement till att mäta kapitaltäckning i riskvägda tillgångar används måttet bruttosoliditet (storleken på det egna kapitalet i förhållande till bankens totala tillgångar och åtaganden utanför balansräkningen). Storbankernas bruttosoliditet var 2020 fortsatt , vilket överstiger det minimikrav på som började tillämpas . Diagram 3.4 Storbankernas kapitaltäckning Anm.: Genomsnitt för svenska storbanker (, och ). Storbankernas likviditetsreserver är högre än EU-kravet Ett annat mått på bankers motståndskraft är likviditetstäckningsgraden. var den genomsnittliga likviditetstäckningsgraden för storbankerna, vilket är en minskning jämfört med . Om kvoten överstiger uppfyller banken , vilket är fallet för samtliga storbanker sedan kravet infördes . Ett annat likviditetsmått är den s.k. stabila nettofinansieringskvoten (NFSR), som något förenklat innebär att banker ska finansiera tillgångar vars löptid överstiger med skulder vars löptid också överstiger eller som av annat skäl bedöms vara stabila. För de svenska storbankerna har NSFR generellt ökat och uppgick kvoten till . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Diagram 3.5 Likviditetsreserver för storbankerna Genomsnittlig LCR, storbankerna Anm.: NSFR avser svenska storbankers tillgängliga stabila finansiering i förhållande till den stabila finansiering som krävs enligt definition , oviktat. Riktvärdet är 100. I EU-regleringen finns ett krav på LCR, vilket innebär att bankerna ska hålla en tillräcklig likviditetsbuffert som motsvarar minst 30 dagars nettokassautflöden under stressade förhållande. Försäkringsföretagens förmåga att fullgöra sina åtaganden Försäkringsföretagens förmåga att möta sina åtaganden mäts genom solvenskvoten, alltså det behov av buffertkapital som föreligger enligt Finans- inspektionens bedömning. En kvot som överstiger 1,0 innebär att företaget uppfyller det kapitalkrav som gäller för företaget. Eftersom olika regelverk gäller på försäkrings- området särredovisas tre grupper. Livförsäkringsföretagen förvaltar den klart största delen av försäkringsföretagens tillgångar. För livförsäkringsföretag som tillämpar den äldre solvensregleringen (Solvens I) föll solvenskvoten för att sedan återhämta sig . Solvenskvoten var dock fortsatt något lägre vid utgången av 2020 jämfört med . För livförsäkringsföretag som tillämpar det nyare regelverket (Solvens II) har solvenskvoterna varit stabila sedan reglerna trädde i kraft . Även den genomsnittliga solvenskvoten för blandade livförsäkringsföretag har varit stabil . Generellt sett har livförsäkrings- företagens förmåga att fullgöra sina åtaganden varit relativt stabil , trots den oro som spridningen av covid-19 gav upphov till på de finansiella marknaderna främst . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Diagram 3.6 Genomsnittlig solvenskvot för livförsäkringsföretag Solvens 2 (höger axel) Blandade bolag (höger axel) I en väl fungerade marknad finns goda finansieringsmöjligheter. Ett uppmärksammat område var företagsobligationsmarknaden. Omsättningen för företags- obligationer och certifikat sjönk under framför allt . Den finansiella stressen som uppstod innebar att riskpremierna ökade kraftigt. I penningpolitiskt syfte började att köpa företagsobligationer på andrahandsmarknaden.