prop · H903159 · 2022-03-22 00:00:00 — För att utbildningarna ska vara relevanta och leda till arbete krävs en förankring med företrädare för arbetsgivare, organisationer eller andra samman- slutningar som är verksamma inom det aktuella yrkesområdet. förankring kan ske på olika sätt. Inom regionalt yrkesvux är till exempel yrkesråden ett forum för samråd mellan företrädare för utbildningen och arbetslivet (17 och 18 §§ förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning). I avsnitt 5.2 föreslår regeringen att regionerna och ska få en tydligare roll i kompetens- försörjningsarbetet. De exempel på yrkespaket som har tagit fram har utvecklats i samråd med branschkunniga och de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning för att säkerställa att yrkes- paketens kursinnehåll motsvarar kompetenskraven på nationell nivå inom olika yrkesområden. De nationella programråden diskuterar och ger råd till i olika frågor som rör yrkesutbildning. Ledamöterna i de olika råden har nominerats av arbetsgivarorganisationer, arbetstagar- organisationer, branscher och myndigheter. En möjlighet att fastställa nationella sammanhållna yrkesutbildningar i föreskrifter bör införas De förslag på nationella yrkespaket som har tagit fram är exempel som kan användas av huvudmännen. De består av nationella kurser men är som yrkespaket, eller som sammanhållna yrkesutbildningar, inte reglerade i någon författning. Det kan dock finnas situationer där det finns behov att säkerställa att utbildningen består av kurser som ger kunskaper som motsvarar kompetenskraven på nationell nivå för olika yrkesområden. Utredningen föreslår därför att en möjlighet att fastställa nationella sammanhållna utbildningar i föreskrifter införs. Flera näringslivsorganisationer, däribland och Svensk Ventilation är positiva till förslaget men framhåller att en förutsättning är att arbetet med att ta fram vilka sammanhållna yrkesutbildningar som ska vara nationella och vilket innehåll dessa ska ha görs i nära dialog med näringslivets branscher. Teknikföretagen anser att det är i de nationella programråden som detta ska avgöras. Regeringen instämmer i vikten av att näringslivets branscher, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer samt myndigheter utifrån sina respektive kompetenser ges möjlighet att lämna synpunkter gällande nationella sammanhållna yrkesutbildningar. anför att förslaget kan leda till att utbildningarna kan ges i yrkeshögskoleregi, där det i vissa fall för den studerande och för branschen bättre hör hemma. Regeringen vill här framföra att utbildningar inom är eftergymnasiala och ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper, se 5 § lagen (2009:128) om . Dialogen med bl.a. branscherna är en garant för att utbildningar erbjuds inom den utbildningsform som är lämpligast utifrån den efterfrågade kompetensen. Vidare bedömer regeringen att nationellt fastställda sammanhållna yrkesutbildningar inom komvux kan bidra till att tydliggöra progressionen i utbildningssystemet och visa potentiella elever möjliga vägar till vidareutbildning. Möjligheten att fastställa nationella sammanhållna yrkesutbildningar i föreskrifter skulle innebära en starkare statlig styrning av innehållet i vissa utbildningar. Flera kommuner lyfter fram vikten av att behålla en viss möjlighet till lokal och regional anpassning och anför att nationellt 2021/22:159 fastställda sammanhållna yrkesutbildningar kan leda till minskad flexibilitet. Till exempel anför Bodens kommun att det inte får skapas en för rigid form för utbildningspaket inom vuxenutbildningen. föreslår att de nationella yrkesutbildningarna skulle kunna bestå av ett bestämt antal kurser och poäng, varav ett grundpaket av yrkeskurser som är samma i hela landet och ett mindre antal kompletterande kurser som kan bestämmas lokalt. Kommunen anser att på detta sätt skulle en viss flexibilitet kunna behållas som gör det möjligt att forma de nationella yrkespaketen efter regionala behov, som större nationell likvärdighet uppnås. Regeringen bedömer att nationellt fastställda sammanhållna yrkesutbildningar kan ge presumtiva elever en trygghet i att den sökta utbildningen består av kurser som ger kunskaper som motsvarar kompetenskraven på nationell nivå inom vissa yrkesområden. Som kommun påpekar kan nationellt fastställda sammanhållna yrkesutbildningar motverka att individer i vissa fall går utbildningar som inte omfattar de kurser och moment som branscherna kräver, vilket minskar möjligheten till arbete trots genomförd utbildning. Det kan som föreslår finnas skäl för en viss flexibilitet i utformningen av de nationellt fastställda sammanhållna yrkesutbildningar. Hur dessa i detalj ska utformas är dock något som måste avgöras i dialog mellan arbetslivets representanter och relevanta myndigheter. Mot bakgrund av det som beskrivs ovan anser regeringen att det bör finnas en möjlighet att utforma nationella sammanhållna yrkesutbildningar och fastställa innehållet i dessa i föreskrifter. Det kan till exempel vara en utbildning som leder till ett yrke eller en funktion där det ställs vissa krav på utbildningen för att få behörighet, godkännande eller certifiering för yrket eller funktionen eller där det av säkerhetsskäl finns krav på ett visst innehåll. Regeringen bedömer dock i likhet med att möjligheten till lokala varianter bör finnas kvar. I den händelse det finns lokala eller regionala behov av annan karaktär bör det fortsatt vara möjligt för en huvudman själv eller i samverkan med andra att utforma och bestämma innehållet i sammanhållna yrkesutbildningar. De kompetens- krav som finns för ett visst yrke i en region överensstämmer vanligtvis väl med kompetenskraven för samma yrke i en annan region. kan därför, som ett komplement till nationella sammanhållna yrkes- utbildningar som fastställs i föreskrifter, fortsätta ta fram exempel på sammanhållna yrkesutbildningar eller utveckla och uppdatera befintliga exempel. Huvudmännen kan sedan välja om och hur de ska använda dessa exempel. Bestämmelser om vilka sammanhållna yrkesutbildningar som ska fastställas i föreskrifter, vilket innehåll dessa ska ha och hur de ska utformas är på en sådan detaljnivå att de inte bör finnas i lag. Som beskrivs ovan tar fram exempel på sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket. Regeringen föreslår därför att det ska införas en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om vilka samman- hållna yrkesutbildningar som ska vara nationella och om innehållet i dem. En del av den sammanhållna yrkesutbildningen bör genomföras som arbetsplatsförlagt lärande APL är avgörande för att yrkesutbildning ska få sådan kvalitet, djup och verklighetsförankring att eleverna blir anställningsbara. APL ger även eleverna möjligheter att börja etablera ett eget nätverk med potentiella framtida arbetsgivare. APL inom komvux regleras i förordningen om vuxenutbildning (2 kap. 26–28 §§). Där framgår det att med APL avses lärande i en utbildning som genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan. Vidare framgår det att huvudmannen ansvarar för att skaffa platser för APL och för att lärandet uppfyller de krav som ställs på utbildningen. Rektorn beslutar om hela eller delar av kurser ska förläggas till arbetsplatser. För en elev som deltar i APL ska det utses en handledare på arbetsplatsen. I och med förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning infördes mer långtgående krav på APL i den utbildning i komvux som anordnas med statsstödet. Bland annat ställs i förordningen krav på att APL ska förekomma i alla sammanhållna yrkesutbildningar inom regionalt yrkesvux (5 §). Med undantag av sådan yrkesutbildning som sker med stöd av statsbidraget finns det således inga krav på att APL ska förekomma inom yrkesutbildning som bedrivs inom komvux. Utredningen föreslår därför att ett sådant krav införs när det gäller sammanhållen yrkesutbildning. SKR anför att ett krav på APL kan vara en utmaning när yrkesvux ska byggas ut eftersom mycket handlar om arbetsgivares och branschers vilja och kapacitet att erbjuda APL. Detta kan i sin tur variera mellan såväl olika kommuner som olika branscher och yrkesområden. Även anser att det är svårt på vissa håll i landet att hitta arbetsgivare som har möjlighet att ta emot en elev. Installatörsföretagen, Plåt & Ventföretagen samt anför att det är viktigt att installationsbranschens små företag erhåller ersättning för den stora utbildningsinsats som görs genom en utbildnings- eller praktikpeng. Även kommun anför att det är viktigt att säkerställa att arbetsgivare, stora som små, ges goda möjligheter att ta emot elever. I likhet med anser regeringen att kontakter med näringslivet ökar anställningsbarheten. Syftet med arbetslivets aktiva deltagande i APL är att utbildningarnas yrkespraktiska kvalitet ska bli så hög som möjligt. Eleven får genom APL möjlighet att på en arbetsplats och under handledning tillämpa och vidareutveckla kunskaper i en verklig situation. Härigenom tar arbetslivet också ett nödvändigt, reellt delansvar för att utbildningarna ger de erfarenheter av yrkesområdet som berörda branscher vill att en anställningsbar person ska ha. Regeringen anser att detta talar för att en del av utbildningen i en sammanhållen yrkesutbildning bör genomföras som APL. Bristen på kan dock, som några av remissinstanserna anför, utgöra ett hinder för ett bredare utbud av utbildningar inom komvux. Att som flera organisationer inom installatörs- branschen föreslår ge ersättning till företag för sin utbildningsinsats kan skapa incitament för att ta emot elever i APL. En sådan ersättning förekommer t.ex. inom regionalt yrkesvux som genomförs som lärlings- utbildning där eller en övervägande del av utbildningen genomförs på en arbetsplats (11, 25 och 26 §§ förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning). 2021/22:159 huvudmännen för utbildningen, branscher och framtida arbetsgivare har ett gemensamt ansvar för och ett gemensamt intresse av att säkra yrkesutbildningens kvalitet, bl.a. genom att långsiktigt garantera en god tillgång till . påpekar är APL även ett sätt att försäkra sig om att det finns lokal efterfrågan på utbildningen. Regeringen bedömer därför att det inte är aktuellt med ytterligare generell ersättning till de arbetsplatser som tar emot elever i APL. Lärande på arbetsplats förekommer inom flera olika utbildningsformer, till exempel gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux och och även inom ramen för arbetsmarknadspolitiska program. Myndigheten för () erfarenheter från , där det inom vissa utbildningar finns krav på lärande i arbete (), visar att det inom vissa områden är svårt att rekrytera LIA- platser och påtalar att det inom vissa branscher kan finnas behov av samordning. Region framhåller att de praktiska delarna i yrkesutbildningarna bör kunna stärkas genom närmare dialog med det regionala näringslivet. Regeringen delar MYH:s och Region bedömningar. Hur en sådan samordning och dialog sker bör dock beslutas av huvudmän, utbildningsanordnare och arbetslivet lokalt eller regionalt. I avsnitt 5.2 föreslår regeringen att regionerna och bör få en tydligare roll i kompetensförsörjningsarbetet när det gäller den gymnasiala utbildningen. I detta ingår bl.a. att tillhandahålla bedömningar av länets kompetensbehov inom offentlig och privat sektor . Regionerna kan därför även spela en roll när det gäller en övergripande samordning kring tillgången till APL, och andra former av lärande på arbetsplats inom ramen för kompetensförsörjningsarbetet. Mot bakgrund av ovanstående konstaterar regeringen att APL bidrar till yrkesutbildningens kvalitet och elevernas möjlighet att nå målen för sin utbildning. Den bör därför vara en viktig del av de sammanhållna yrkesutbildningarna. Regeringen föreslår därför att det i skollagen regleras att en del av en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux ska genomföras som APL. Undantag från kravet på arbetsplatsförlagt lärande bör kunna medges i vissa situationer Förutsättningarna för olika utbildningar att tillhandahålla APL kan variera. Utredningen anser därför att det bör vara en lokal fråga att besluta om omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet i de sammanhållna yrkesutbildningarna. Kravet på att APL ska förekomma i en sammanhållen yrkesutbildning som sker med stöd av statsbidraget för regionalt yrkesvux innebär att omfattningen av APL ska vara av den sammanhållna yrkesutbildningen eller av den del av utbildningen som inte har validerats (5 § förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning). Flera näringslivsorganisationer, däribland , Teknikföretagen och Transportföretagen anser att dagens APL inom regionalt yrkesvux borde vara ett minimum för all sammanhållen yrkesutbildning inom komvux. ser positivt på flexibilitet, men anser att förslaget väcker ett antal frågor kring utbildningens likvärdighet om elever genomfört APL i skiftande Även Nationellt centrum för svenska som andraspråk ser risker med att omfattning för APL inte fastslås och instämmer i utredningens analys av vikten av APL för yrkesutbildningens kvalitet, djup och verklighetsförankring. Regeringen menar, i likhet med , att det finns skäl för att föreskriva om en minsta omfattning av APL i sammanhållna yrkesutbildningar. Det säkerställer elevernas möjlighet till en likvärdig utbildning oavsett var i landet en sammanhållen yrkesutbildning anordnas. Trots vikten av APL i en yrkesutbildning kan det, menar regeringen, uppkomma situationer då det finns skäl att medge undantag från kravet på APL i utbildningen. Det kan exempelvis handla om att försvinner på grund av händelser som huvudmannen inte kunnat förutse då eleven togs emot till en utbildning eller att utbildningen av säkerhetsskäl inte kan förläggas till en arbetsplats. Ett exempel på detta är att företag och organisationer under covid-19-pandemin inte har kunnat ta emot eleverna på APL i samma omfattning som innan pandemin (Covid- 19-pandemins påverkan på skolväsendet, Delredovisning 3 – Tema vuxenutbildning, 2021). Huvudmännen för gymnasieskolan kunde under pandemin, med stöd av ett undantag i gymnasieförordningen, bortse från kravet i skollagen på att yrkesprogrammen i gymnasieskolan ska innehålla APL, jfr 16 kap. 16 § skollagen och 4 kap. 13 § gymnasieförordningen (2010:2039). Mot- svarande gällde för kravet på APL inom sammanhållen yrkesutbildning som sker med stöd av statsbidraget för regionalt yrkesvux. Enligt stats- bidragsförordningen gäller att om APL inte kan erbjudas får statsbidrag för utbildningen bara lämnas om planerade platser för arbetsplatsförlagt lärande inte kan tillhandahållas på grund av omständigheter som de samverkande kommunerna inte kunnat råda över, eller om utbildningen av säkerhets- eller hälsoskäl inte kan förläggas till en arbetsplats utanför skolan. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska i så fall bytas ut mot motsvarande utbildning förlagd till skolan. Kommunerna måste då också vidta de åtgärder som behövs för att utbildningen ska kunna förläggas till en arbetsplats (16 a och 16 b §§ förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning). Regeringen anser att liknande situationer bör kunna medge undantag från ett krav på APL för sammanhållna yrkesutbildningar inom komvux när kravet förs in i skollagen. Flera remissinstanser, däribland , Bodens kommun, , och Transportföretagen anser att undantag bör kunna göras för individer som kan validera relevant yrkeserfarenhet och därmed förkorta tiden för arbetsplatsförlagt lärande. betonar att vuxenutbildningen har krav om sig att erbjuda en individanpassad och flexibel utbildning. Förbundet menar vidare att det finns elever med lång erfarenhet inom ett yrkesområde som vill läsa in och få den formella utbildningen, men trots att deras kunskaper inom området skulle kunna valideras, måste de göra lika mycket APL som någon utan erfarenhet på grund av kravet i statsbidragsförordningen. Som regeringen tidigare angett är utgångs- punkten för utbildningen inom komvux den enskilde elevens behov och förutsättningar. Detta bör även kunna återspeglas i hur stor del av den sammanhållna yrkesutbildningen som genomförs som APL. Regeringen bedömer därför att det, som remissinstanser anför, kan finnas situationer 2021/22:159 där det finns anledning att minska omfattningen av APL. Vad som bäst gynnar eleven bör dock avgöras från fall till fall. Som Nationellt centrum för svenska som andraspråk påpekar kan APL exempelvis vara viktig för elever som utvecklar svenska som ett andraspråk i och med att det ger dem möjligheter att utveckla språket i fler autentiska, varierade och meningsfulla sammanhang. I ett sådant fall kan APL spela en viktig roll även om eleven har tidigare yrkeserfarenhet inom yrkesområdet. I sammanhanget vill regeringen även erinra om de förslag gällande skyldighet att erbjuda inledande kartläggning och validering inom komvux som regeringen har överlämnat till i propositionen Validering för kompetensförsörjning och livslångt lärande (prop. 2021/22:123). Sammantaget anser regeringen att omfattningen av APL i sammanhållna yrkesutbildningar bör regleras. Det finns även skäl att medge undantag från kravet på APL både utifrån möjligheten att tillhandahålla och utifrån individens behov och förutsättningar. Uppgifter om en minsta omfattning av APL och de situationer där undantag skulle kunna vara aktuellt är dock på en sådan detaljnivå att de inte bör finnas i lag. I stället föreslår regeringen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbets- platsförlagda lärandet och om undantag från kravet på arbetsplatsförlagt lärande. Regleringen av sammanhållen yrkesutbildning bör gälla inom komvux på gymnasial nivå och inom komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå För att få statsbidrag för regionalt yrkesvux krävs att kommunerna erbjuder sammanhållna yrkesutbildningar. Detta gäller både inom komvux på gymnasial nivå och inom vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå (1 och 4 §§ förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning). Utredningens förslag till definition av sammanhållen yrkesutbildning och krav på APL i en sammanhållen yrkesutbildning begränsas dock till komvux på gymnasial nivå. Målen för den kommunala vuxenutbildningen är desamma oavsett målgrupp och nivå. Detta innebär att vuxna inom komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå ska bl.a. ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbetslivet. Regeringen har därför uppdragit åt att, i samråd med de nationella programråden, ta fram förslag till sammanhållna yrkes- utbildningar, s.k. yrkespaket, som kan användas inom komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Yrkespaketen ska svara mot de kompetenskrav som olika branscher ställer. I uppdraget ingår även att utreda om de yrkespaket inom gymnasial yrkesutbildning som har tagit fram kan lämpa sig för målgruppen för komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå, antingen i befintligt utförande eller med vissa justeringar när det gäller innehåll (Regleringsbrev för budget- avseende ). har i sin återrapportering av uppdraget presenterat nio paketförslag utformade så att de kan fungera som påbyggbara utbildningspaket, som stegvis kan leda till fördjupad kompetens inom ett yrkesområde (Sammanhållna yrkesutbildningar – Prop. 2021/22:159 komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå, 2021). gör bedömningen att eftersom målgruppen för dessa paket är elever med intellektuell funktionsnedsättning eller förvärvad hjärnskada, med mycket olika behov och förutsättningar, kan de sammanhållna yrkesutbildningarna inte begränsas till att innehålla ett och samma kursinnehåll för samtliga elever. Förslagen innebär därför att alla paket kan förändras och kurser kan läggas till eller tas bort, beroende på elevers eller arbetsgivares behov. För att uppnå en ännu större flexibilitet har tagit fram en lista över allmänna kurser som, i mån av elevers eller arbetsgivares specifika behov, också de kan läggas till i paketen. ser dock en vinst i att det finns nationellt rekommenderade förslag med ett fast kursinnehåll att utgå ifrån och inspireras av för både arbetsgivare och huvudmän för vuxenutbildning. Likvärdig- heten över landet kan på så sätt bli större. Regeringen delar denna bedömning. Vidare menar regeringen att detta talar för att även inom komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå tydliggöra vad en sammanhållen yrkesutbildning är. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen, till skillnad mot utredningen, att den reglering av sammanhållen utbildning som föreslås ovan bör gälla både inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och inom vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. 5Förbättrade förutsättningar för regional kompetensförsörjning 5.1Behov av att utveckla arbetet med regional kompetensförsörjning presenterade 2016 en rapport som syftade till att ge råd angående hur skulle kunna använda kvalitativa och kvantitativa data om kompetensbehov till åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen (Getting Skills , 2016). konstaterade bl.a. att har ett välutbyggt och robust system för att samla in statistisk information inom både arbetsmarknad och utbildning. Men noterade att kommuner, som bär ett stort ansvar för att utforma utbildningsutbudet, ofta saknar den kompetens som krävs för att analysera statistiken i syfte att förstå kompetensbehoven. Enligt får det som konsekvens att den nivå som beslutar om utbudet inte har kapacitet att vare sig göra relevanta analyser eller vidta nödvändiga åtgärder för att få en god matchning mellan utbildningsutbud och behoven på arbetsmarknaden. lämnade flera rekommendationer till om åtgärder för att uppnå en bättre matchning mellan behoven på arbetsmarknaden och arbetskraftens kompetens. Bland annat föreslogs en ökad regional samverkan om utbildningsutbudet och ett närmare samarbete mellan den nationella och regionala eller lokala nivån för att bättre sprida analyser av 2021/22:159 behoven på arbetsmarknaden. analys av huvudmännens förutsätt- ningar för att analysera den nationella statistiken angående arbetsmarknad och utbildning stämmer väl överens med den bild som Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola fått i sina kontakter med huvudmän angående vad som ligger till grund för huvudmännens beslut om utbud. Det ligger också i linje med iakttagelser som har gjorts inom ramen för regeringens samverkansprogram Kom- petensförsörjning och livslångt lärande samt inom , i fråga om vikten av ändamålsenliga data kring arbetsmarknadens behov och utbud av kompetens och behovet av stärkt samverkan mellan regioner och myndigheter kring analys och prognoser. I skrivelsen Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 (skr. 2020/21:133) identifieras kompetensförsörjning och kompetensutveckling i hela landet som ett strategiskt område för det regionala utvecklingsarbetet. Av skrivelsen framgår att behoven av kompetensförsörjning och kompetensutveckling varierar mellan olika delar av landet och insatser blir mer ändamålsenliga om de har ett territoriellt perspektiv och anpassas till olika regionala förutsättningar. I skrivelsen anges därför att det bör vara en prioritering att utveckla det regionala kompetensförsörjningsarbetet. 5.2Kompetensförsörjning ska ingå i det regionala tillväxtarbetet Regeringens förslag: Regionerna ska inom ramen för sitt tillväxtarbete fastställa mål och prioriteringar för det regionala kompetensförsörj- ningsarbetet. I uppgiften ska det även ingå att tillhandahålla bedömningar av länets kompetensbehov inom offentlig och privat sektor . Valideringsdelegationens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag.