prop · H903153 · 2022-03-17 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Transmission ska redovisas skilt från distribution (avsnitt 17.1). Det kan ifrågasättas om det finns något prak- tiskt behov av en övergångsbestämmelse med hänsyn till att endast bedriver transmission i och att verket inte har någon annan nätverksamhet. Teoretiskt sett skulle dock för- hållandena kunna ändras innan lagen träder i kraft. Ett berört nätföretag bör inte behöva ändra redovisningsmetoder under löpande räkenskapsår. Kravet på åtskild redovisning bör därför börja tillämpas för ett räkenskaps- år som börjar eller närmast därefter. 26.6Tillstånd att ha en lägesberoende överföringsavgift Regeringens förslag: De upphävda bestämmelserna om tillstånd att ut- forma en överföringsavgift med hänsyn till var på en regionledning el- användarens uttagspunkt är belägen ska fortfarande gälla i fråga om en uttagspunkt som omfattas av ett tillstånd som har meddelats före ikraft- trädandet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. framhåller att det har stor betydelse att redan beviljade tillstånd fortsätter att gälla. Skälen för regeringens förslag: Möjligheten att tillåta undantag från förbudet mot lägesberoende avgifter för regional distribution ska utgå (av- snitt 20.2). Förslaget har tillkommit med hänsyn till att det inte finns något behov av att meddela nya tillstånd. De äldre bestämmelserna bör dock fort- farande gälla i fråga om tillstånd som har meddelats före ikraftträdandet. Lagrådet anför, med hänvisning till frågan om ett eventuellt behov av att förlänga befintliga undantag, att bakgrunden till övergångsbestämmel- sen bör utvecklas i författningskommentaren. Det finns dock skäl att över- väga även om det av bestämmelsen tydligare bör framgå vad som ska gälla Prop. 2021/22:153 i detta avseende. Redan beviljade tillstånd kommer att fasas ut. Det finns dock inte något underlag för att bedöma i vilken utsträckning det i enstaka fall kan finnas ett praktiskt behov av att förlänga ett beviljat undantag. Övergångsbe- stämmelsen bör mot denna bakgrund lämna utrymme för en sådan förläng- ning. För att detta ska vara möjligt bör det i bestämmelsen anges att den gäller i fråga om en uttagspunkt som omfattas av ett tillstånd som har lämnats före ikraftträdandet. 26.7Drivkrafter för att använda flexibilitetstjänster Regeringens förslag: För en intäktsram som har bestämts före ikraft- trädandet ska de nya bestämmelserna inte tillämpas. energi-rapportens förslag överensstämmer delvis med regering- ens. Enligt rapportens förslag ska bestämmelserna om att Energimarknads- inspektionen ska kunna ta hänsyn till utnyttjandet av flexibilitetstjänster när intäktsramen bestäms tillämpas för en tillsynsperiod som börjar löpa eller . Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag: När intäktsramen bestäms för en nät- verksamhet ska hänsyn tas till i vilken utsträckning flexibilitetstjänster an- vänds och förbättrar effektiviteten i verksamheten (avsnitt 11.2). Ändring- en bör inte påverka intäktsramar som har bestämts före ikraftträdandet. I fråga om en sådan intäktsram bör alltså de nya bestämmelserna inte tilläm- pas. Regeringens förslag: Allmän domstol ska få pröva ett mål som har inletts före ikraftträdandet trots bestämmelserna om nätmyndighetens prövning av tvister. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot Skälen för regeringens förslag: ska ha exklusiv prövningsrätt när det gäller tvister i fråga om anslutning av an- läggningar till elnätet, kostnader för mätning, ersättning vid inmatning av el och nätavgifter för mindre produktionsanläggningar (avsnitt 21.4). Det är inte lämpligt att i efterhand ändra förutsättningarna för prövningen av tvister som har inletts vid allmän domstol före ikraftträdandet. De nya be- stämmelserna bör därför inte hindra att allmän domstol prövar sådana mål. 2021/22:153 27 Regeringens bedömning: Energigemenskaper, så som de beskrivs i el- marknadsdirektivet och det omarbetade förnybartdirektivet, finns redan Det finns inga hinder mot att bilda nya energigemenskaper. varande finns det därför inget behov av ny lagstiftning för att genomföra respektive direktivs regler om energigemenskaper. energi-rapportens förslag överensstämmer inte med regeringens I rapporten föreslås att en ny lag om energigemenskaper in- förs, där det slås fast att en energigemenskap ska vara en ekonomisk före- ning, med ett skyddat namn av vilket det framgår vilken sorts organisation det rör sig om. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. Remissinstanserna är försiktigt posi- tiva till en lagstiftning om energigemenskaper men är delade i frågan om huruvida en energigemenskap bör få äga och driva elnät. och anför att det vore positivt om en gemenskap kunde äga och driva elnät, medan och AB anser att det inte ska vara möjligt. Flera remissinstanser, bland andra och kommun, ser också förslaget som en möjlighet att skapa mer självförsörjande enheter utanför det allmänna el- Elnätsföretag, bland andra Ellevio och Elinorr delar farhågan att dessa parallella elnät försämrar kostnadseffektiviteten i elnätet och åsido- sätter vissa säkerhetskrav. De ser också en risk för uteblivna intäkter och därmed medel till underhåll av befintligt elnät. Många remissinstanser, till exempel HSB och , understryker behovet av en särskild lagstiftning för energigemenskaper, men de har förväntningar på att den ska kombineras med omfattande reformer av olika regler på el- marknaden som ska komma just energigemenskaperna till del, exempelvis en översyn av energiskatten eller ett nytt regelverk för virtuella elnät. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen välkomnar det stora engagemang som finns hos privatpersoner, kooperativ, andra föreningar och näringsliv för att hitta lösningar på våra gemensamma utmaningar på Ett sätt kan vara att organisera sig som en energigemen- Medborgarenergigemenskaper och gemenskaper för förnybar energi är två benämningar på energigemenskaper som har introducerats i elmark- nadsdirektivet respektive det omarbetade förnybartdirektivet. medborgarenergigemenskaperna är enligt elmarknadsdirektivet att er- känna vissa kategorier av medborgerliga energiinitiativ på unionsnivå, såsom medborgarenergigemenskaper, för att ge dem en gynnsam ram, rätt- vis behandling, lika villkor och en välavgränsad katalog av rättigheter och Någon direkt motsvarande text finns inte i det omarbetade förnybartdirektivet, men det finns liknande resonemang på flera ställen. Dessa två rättsakter ska genomföras i . Regeringen konstaterar – i likhet med vad som anges i rapporten – att det redan finns associationer i som uppfyller direktivens krav på vad som utgör en energigemenskap. Det finns inte heller några hinder mot att bilda nya sådana energigemenskaper, exempelvis som en ekonomisk förening i enlighet med vad som anges i lagen (2018:672) om ekonomiska Prop. 2021/22:153 föreningar. Av de aktuella rättsakterna framgår inte något krav på att en sådan association måste benämnas på ett särskilt sätt, exempelvis energi- gemenskap. Det krävs därför inte några lagändringar för att genomföra de aktuella EU-rättsakterna i nu aktuella delar. Att möjligheten att bilda energigemenskaper redan finns i fram- går alltså även av rapporten. Även om direktiven inte föranleder några ändringar av svensk rätt, kan det finnas skäl att återkomma till frågan, eftersom det finns potentiellt positiva aspekter med energigemen- skaper som eventuellt skulle kunna motivera ändringar av vissa regelverk. Sådana ändringar bör avse innehållet i energigemenskapernas verksamhet och inte formerna för dessa. För det fall en sådan särreglering behöver tas fram måste beredningsunderlaget kompletteras. Framför allt behöver det analyseras vilka specifika problem som finns med dagens lagstiftning, till exempel om det finns hinder mot att bedriva verksamhet som främjar kon- sumentmakt, hållbarhet eller effektiv användning av energi. I ett sådant sammanhang kan också andra frågor som väcks av vissa remissinstanser om hur energigemenskaper kan bidra till dessa mål ytterligare belysas. En åtgärd som regeringen redan har gjort för att underlätta för energige- menskaper är införandet av ett nytt undantag i 22 c § förordningen (2007:215) om undantag från kravet på nätkoncession enligt ellagen (1997:857). Undantaget innebär att det inte krävs nätkoncession för mark- kablar som dras mellan en produktionsanläggning eller ett energilager för el och närliggande byggnader för att dela den producerade eller lagrade elen, och detta gäller både byggnader på den fastighet som produktionsan- läggningen är belägen på och grannfastigheter. Denna bestämmelse kom- mer att förenkla för en energigemenskap att dela den el som produceras i en produktionsanläggning mellan medlemmarna i gemenskapen. Syftet med förslagen är bl.a. att tydliggöra roller och ansvar, att moderni- sera delar av regelverket med koppling till tillståndsgivning för elnät och att öka flexibiliteten. Förslagen leder i viss utsträckning till ökade administrativa kostnader för nätföretag och elhandelsföretag. Nätföretagens verksamhet begränsas, som upphandling av stödtjänster regleras. Användningen av flexibilitetstjänster kan antas öka. får utökade uppgifter på flera områden. 2021/22:153 28.2 Regeringens bedömning: Nätföretagens administrativa kostnader ökar måttligt. Begränsningarna av vilken verksamhet som får bedrivas inne- bär merkostnader för små och medelstora nätföretag. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. energi-rapportens bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar mot bedömningen. anser att det krävs noggrann- are konsekvensanalyser i fråga om hur nya roller och definitioner påverkar varandra och andra delar av lagstiftningen. bedömning överensstämmer med rege- ringens. Remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. Kapacitetsrapportens bedömning överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar mot bedömningen. Ellevio anför att konsekvensanalysen bara berör de administrativa inslagen och inte tar upp de ökade riskerna för nätföretagen eller hur dessa risker ska beaktas i intäktsregleringen. Skälen för regeringens bedömning Avgränsning av nätverksamhet och nätdrift (avsnitten 6 och 9) Förslaget att drift av ledningar eller ledningsnät ska utföras i inne- bär ett nytt krav på nätföretagen men det bör inte innebära någon föränd- ring mot rådande situation och bedöms inte innebära några ökade kostnader. Många nätföretag i har sin verksamhet ordnad så att nätverksamheten bedrivs av en juridisk person utan någon annan verksam- het. Det finns dock distributionsnätsföretag som bedriver nätverksamheten tillsammans med annan verksamhet i samma juridiska person. Nätverk- samheten hålls då åtskild från övrig verksamhet genom att nätverksam- heten särredovisas. Den renodling som sker genom att i normalfallet ingen annan verksamhet än nätverksamhet får bedrivas i en och samma juridiska person (avsnitt 9) innebär att ett antal distributionsnätsföretag fortsättningsvis måste anpassa sig till det nya regelverket och renodla sin verksamhet. Det medför administrativt arbete att genomföra anpassningen och en viss kostnad för att bilda nya juridiska personer. Eventuellt krävs också avyttring eller avveckling av viss verksamhet när det gäller exempelvis energitjänster, fjärrvärmeproduktion, entreprenadverksamhet, solcellsin- stallation, tillhandahållande av laddningstjänster för elfordon, fastighets- förvaltning, rådgivning gällande energieffektivisering, larminstallations- tjänster, bokföringstjänster och kabel-tv. Cirka 70 av landets omkring 150 nätföretag bedöms beröras av reglerna för vilken verksamhet som får be- drivas. Stödtjänster och flexibilitetstjänster (avsnitten 7 och 11) Kravet på att ska godkänna metoder för avtal innebär ett visst ökat administrativt arbete för nätföretagen, liksom kravet att nätföretagen ska offentliggöra vilka stödtjänster som ska anskaffas samt villkoren för dessa stödtjänster. Det ingår i nätverksamheten att anskaffa stödtjänster. också kompensation genom den intäktsram som ska bestämmas enligt I det sammanhanget utgör sådana kostnader en påverkbar kostnad. Ökade incitament för distributionsnätsföretag att till sina system välja flexibilitetstjänster är ett alternativ till konventionell nätutbyggnad. butionsnätsföretagen kan därmed behöva göra fler kostnadsanalyser än i dag för att bedöma om de ska välja att investera i utbyggnad av nät eller i stället köpa flexibilitetstjänster. Nätutvecklingsplaner (avsnitt 12) Det nya kravet att upprätta nätutvecklingsplaner innebär att distributions- nätsföretagen får en tillkommande arbetsuppgift. Att ha en samlad bild av sitt befintliga ledningsnät och en plan för framtida utveckling av nätet bör vara en naturlig del av distributionsnätsföretagens verksamhet. Det nya kravet kommer dock att medföra ökad administration för distribu- tionsnätsföretagen att ta fram, sammanställa och rapportera nätutveck- har företagen stor nytta av nätutvecklingsplanerna i Nätutvecklingsplaner bör vara till stor hjälp vid arbetet med planering av investeringar, reinvesteringar och underhåll. Laddinfrastruktur för elfordon (avsnitt 14) Distributionsnätsföretag som äger och driver laddningspunkter som inte innehas uteslutande för eget bruk, måste avyttra dessa. regleringen innebär dock att de distributionsnätsföretagen har god tid på sig att ställa om sin verksamhet och avyttra sådana anläggningar (se avsnitt Innehav av energilagringsanläggningar (avsnitt 16) Distributionsnätsföretag som har egna energilagringsanläggningar, som inte är helt integrerade nätkomponenter, kan behöva avyttra eller Ett nätföretag som innehar en energilagringsanläggning kan tvingas fasa ut anläggningen, om ett undantag från förbudet upphör att Frågan uppkommer då hur investeringen ska behandlas vid beräk- ningen av kapitalbasen när en intäktsram bestäms för nätverksamheten. tillgång som inte behövs för att bedriva verksamheten ska anses ingå i kapitalbasen, om det skulle vara oskäligt mot nätföretaget att bortse från tillgången (5 kap. 7 § andra stycket ellagen). Det gäller även en energi- lagringsanläggning som ett nätföretag inte längre får använda. Ändrade regler för samredovisning (avsnitt 17.2) Utökade möjligheter till samredovisning kan bidra till minskade transaktionskostnader genom effektivare administration och minskade sökkostnader för marknadens aktörer. På kort sikt kan det dock leda till vissa omställningskostnader för nätföretag när avgifterna ska fördelas på ett nytt sätt mellan nätkoncessionsområden. Nettoeffekten av detta är dock svår att uppskatta. Anslutning till elnätet (avsnitt 18) En nätkoncessionshavare ska få göra avsteg från skyldigheten att ansluta en anläggning till en ledning eller ett ledningsnät med hänvisning till att det saknas ledig kapacitet endast om det inte finns förutsättningar att åt- gärda kapacitetsbristen långsiktigt på ett sätt som är samhällsekonomiskt motiverat utan att förstärka ledningen eller ledningsnätet. Regeringen be- dömer att förslaget kommer att leda till marginellt ökade administrations- kostnader för nätföretagen. I vissa fall kommer företagen att behöva förän- dra och utveckla sina arbetssätt. Merkostnaderna begränsas dock genom att nätföretagen under alla förhållanden behöver bedöma vilka åtgärder som krävs för att en anslutning som nekats ska kunna genomföras. Dess- utom begränsas merkostnaderna genom den nätutvecklingsplan som nät- företaget ska ta fram (se avsnitt 12). Distributionsnätsföretag ska i fråga om en anläggning för produktion av förnybar el vars inmatning kan ske med en effekt om högst få göra avsteg från anslutningsskyldigheten endast om företaget underrät- tar den som begär anslutning inom en månad från det att företaget har tagit emot begäran. Det kan förutsättas att nätföretagens merkostnader med anledning av förslaget främst kommer att avse underrättelserna till dem som vill ansluta en anläggning. Några kostnader av betydelse uppkommer alltså inte. När det gäller standardiserade rutiner för anslutning av energilagrings- anläggningar finns det redan liknande lagkrav för anslutning av elproduk- tionsanläggningar. Regeringen bedömer att nätföretagen endast påverkas marginellt av förslaget. Skyldigheten att lämna information om åtgärder som krävs för att för- stärka elnätet innebär en ökad administrativ börda för nätföretagen. Före- tagen får ta ut en avgift för de kostnader som uppkommer. I de fall anslut- ningen avser laddningspunkter får dock ingen avgift tas ut, vilket innebär att nätföretagen kan komma att föra över ökade kostnader på kundkollek- tivet genom överföringsavgifterna. Regeringen bedömer att förslaget inte har några ekonomiska konsekvenser av betydelse för nätföretagen. När det gäller förslaget om avgiftsfrihet för anslutning av mikroproduk- tion av el innebär hittillsvarande praxis att någon anslutningsavgift inte får tas ut om mikroproduktionen ansluts där en anläggning för användning redan är ansluten, åtminstone inte om produktionsanläggningen ansluts med en effekt som inte överstiger uttags- abonnemangets effekt. Förslaget innebär alltså i praktiken ingen föränd- ring för nätföretagen. Inmatning på elnätet från mikroproduktion (avsnitt 21) Med förslaget undviks den nuvarande administrativa börda som det inne- bär för nätföretagen att kontrollera om mikroproducenten har varit netto- användare eller inte. Med hänsyn till att det kan antas tillkomma elanvän- dare som producerar sin egen el kan också de administrativa kostnaderna för nätföretagen antas öka. Vidare kan tillkommande användare påverka elnätet i stort och föranleda nätinvesteringar. Prövning av tvister (avsnitt 24.1) Att nätmyndighetens prövningsrätt blir exklusiv när det gäller anslutning till elnätet, kostnader för mätning, ersättning vid inmatning och nätavgifter för mindre produktionsanläggningar innebär att nätföretagen inte riskerar dubbla processer i samma fråga. Förslag som berör nätföretagen men som inte bedöms innebära några De hittillsvarande bestämmelserna om tillstånd att ha en lägesberoende överföringsavgift utgår (avsnitt 20.2). Redan fattade beslut om undantag fortsätter att gälla (avsnitt 26.6). Det har inte lämnats in några ansökningar om nya undantag till nätmyndigheten. inte anledning att anta att förslaget har någon praktisk betydelse för nät- Kraven i fråga om nätföretagens fakturor (avsnitt 22) bedöms inte inne- bära någon ny administrativ börda för nätföretagen. Att schablonberäkningen avskaffas även formellt (avsnitt 23) har inga konsekvenser för nätföretagen, eftersom regleringen i denna fråga inte längre tillämpas i praktiken. 28.3 Konsekvenser för elhandelsföretag Regeringens bedömning: Omslutningen av mottagningsplikten bedöms öka, vilket medför begränsade effekter på kostnaderna för elhandels- företagen. Elhandelsföretagens roll stärks när det gäller driften av ladd- ningspunkter för elfordon. Promemorian innehåller inte, i de delar som behandlas i propositionen, några förslag som har konsekvenser för elhandelsföretag. Remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. energi-rapportens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar mot bedömningen. anser att konsekvensanalysen fokuserar på traditionella aktörer snarare än nya aktörer samt de nya roller som definieras i elmarknadsdirektivet och i författningsförslagen, vilket medför en oklarhet i hur exempelvis regelverket om elavtal mellan el- leverantör och elanvändare ska tillämpas i laddningspunkter eller på möj- liga framtida elvägar. bedömning överensstämmer med rege- ringens. Remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. Kapacitetsrapporten innehåller inte några förslag som har konsekven- ser för elhandelsföretag. Skälen för regeringens bedömning Laddinfrastruktur för elfordon (avsnitt 14) Förbudet för nätföretag att inneha, utveckla eller driva laddningspunkter skapar förutsättningar för elhandelsföretagen att erbjuda tjänsten. 2021/22:153 delsföretagen har även i övrigt goda förutsättningar att integrera tjänster knutna till laddningspunkter i sitt utbud. Förslaget bedöms stärka förutsätt- ningarna för elhandelsföretagen ytterligare. Inmatning av el från mikroproduktion (avsnitt 21) Kravet på att en mikroproducent ska vara nettoanvändare av el för att undantas från nätavgiften för inmatning utgår. Detta stimulerar etablering- en av mikroproduktion av el. En konsekvens av detta är att mottagnings- plikten sannolikt kommer att omfatta en större energimängd för elhandels- företaget, som är skyldigt att köpa den el som mikroproducenten matar in i elnätet på skäliga villkor och att säkerställa balansansvar i uttagspunkten. Elhandelsföretagen kan få en något ökad administrativ belastning med anledning av att elhandelsavtalen med mikroproducenter kan behöva anpassas. Vidare kan ökade elhandelsvolymer inverka på elhandelsföreta- gens planering av elhandel och därmed i viss utsträckning på kostnaderna för balansansvaret. ökar elhandlarens åtagande gentemot mikro- producenten, vilket också kan tänkas medföra positiva konsekvenser för elhandelsföretaget genom att elproduktionen i företagets portfölj ökar. Sammantaget bedöms konsekvenserna för elhandelsföretagen vara be- gränsade avseende både kostnadsökningar och mervärden. Förslag som berör elhandelsföretagen men som inte bedöms innebära några konsekvenser av betydelse Nätföretagens möjlighet att äga, utveckla, förvalta eller driva sådana an- läggningar begränsas (avsnitt 16). Det kan visa sig vara lämpligt för elhan- delsföretag att stå för energilagringen när det gäller vissa användnings- områden. Konsekvenserna för elhandelsföretagen bedöms vara positiva men tills vidare mycket begränsade. Regeringens bedömning: Nätkunderna ges bättre möjligheter att på- verka sina kostnader genom att vara aktiva. De förslag som främjar effektivitet vid nätanslutning bidrar till lägre nätavgifter och till att lösa problem med nätkapacitetsbrist. Promemorian innehåller inte, i de delar som behandlas i propositionen, några förslag som har konsekvenser för nätkunderna. Remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. energi-rapportens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar Sala kommun anser att konsekvensutredningen på flera punkter är bristande i och med att kundens perspektiv nämns kort, men inget nämns om att allt extra arbete de olika aktörerna drabbas av ska be- talas av kunden. bedömning överensstämmer i huvudsak Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar anser att riskerna med samredo- visning inte är tydligt beskrivna i betänkandet och har svårt att utifrån be- tänkandet bedöma hur en samredovisning skulle påverka nättarifferna. Kapacitetsrapportens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar. anser att beskrivningen av en nettoförlust för samhället vid anslutning av vindkraftverk är otydlig. Skälen för regeringens bedömning Stödtjänster (avsnitt 7) För att kunderna på elmarknaden ska få pålitliga och stabila nättjänster krävs att nätföretagen använder sig av stödtjänster. diskriminerande behandling av aggregatorer möjliggör en ökad elmark- nadsaktivitet genom att det underlättar för mindre nätkunder att delta på Nätföretagens användning av flexibilitetstjänster (avsnitt 11) Flexibilitetstjänster kan på ett kostnadseffektivt sätt minska behovet av uppgradering eller ersättning av nätkapacitet och stödja en effektiv och säker drift av nätet.