prop · H903159 · 2022-03-22 00:00:00 — nivåer i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde kombineras till en En del av utbild- ningen i en sammanhållen yrkes- del av utbildningen i en samman- hållen yrkesutbildning ska genom- Utbildningen kan utformas som en nationell sammanhållen yrkes- utbildning eller vara utformad av en huvudman. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för sammanhållna yrkes- utbildningar som har påbörjats före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2022:000. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:630) Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2010:630) om regionalt utvecklings- ansvar1 ska ha följande lydelse. 1.utarbeta och fastställa en strategi för länets utveckling och samordna insatser för genomförandet av strategin, 2.trots 2 kap. 8 § andra stycket kommunallagen (2017:725) besluta om användningen av vissa statliga medel för regionalt tillväxtarbete, och 3.följa upp, låta utvärdera och till regeringen redovisa resultaten av det regionala tillväxt- arbetet. 2.fastställa mål och priori- teringar för det regionala kompe- tensförsörjningsarbetet och till- handahålla bedömningar av länets kompetensbehov inom offentlig och privat sektor , 3.trots 2 kap. 8 § andra stycket kommunallagen (2017:725) besluta om användningen av vissa statliga medel för regionalt tillväxtarbete, och 4.följa upp, låta utvärdera och till regeringen redovisa resultaten av det regionala tillväxt- arbetet. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2018:1348. 2 Senaste lydelse 2019:944. 2021/22:159 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa Härigenom föreskrivs att det i lagen (1991:1110) om kommunernas skyl- dighet att svara för vissa elevresor ska införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. En elev som inte har uppnått åldern för rätt till studiehjälp i form av studiebidrag enligt studiestöds- lagen (1999:1395), men som i övrigt uppfyller villkoren för bidraget, ska när det gäller rätt till stöd enligt denna lag jämställas med en elev som har rätt till studie- Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur utbildning inom gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna bättre kan planeras och dimensioneras (dir. 2018:17). Utredningen, som antog namnet Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola, fick i tilläggsdirektiv som beslutades förlängd tid för uppdraget (dir. 2020:2). överlämnade utredningen betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En samman- ställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2020/03826). I propositionen behandlas delar av utredningens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i betänkandet. Regeringen beslutade att ge en kommitté i form av en nationell delegation i uppdrag att följa, stödja och driva på ett sam- ordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån (dir. 2015:120). Delegationen antog namnet Validerings- delegationen 2015–2019. fick delegationen i uppdrag att också bl.a. föreslå en övergripande definition av validering (dir. 2018:101). överlämnade delegationen betänkandet Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69). En samman- fattning av betänkandet i relevanta delar finns i bilaga 4 och betänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 5. Betänkandet har remiss- behandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Utbildnings- departementet (U2020/00129). I propositionen behandlas delegationens förslag till lag om ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklings- ansvar i betänkandet. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur studiehjälpen kan effektiviseras, moderniseras och renodlas och hur den grupp som studerar med aktivitetsersättning eller förlängt barnbidrag ska kunna få ersättning från studiestödssystemet (dir. 2011:122). Utredningen antog namnet studiehjälps- utredning. överlämnade utredningen betänkandet Moderniserad studie- hjälp (SOU 2013:52). En sammanfattning av betänkandet i relevanta delar finns i bilaga 7 och betänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 8. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. Remissyttrandena finns tillgängliga i (U2013/04160). I propositionen behandlas en del av utredningens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor i betänkandet. 2021/22:159 Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådet har lämnat förslagen i lagrådsremissen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. I propositionen görs även en sammanjämkning av förslaget till ändringar i 2 kap. skollagen i lagrådsremissen och de lagförslag som lämnas i propositionerna Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning (prop. 2021/22:157) och Ett mer likvärdigt skolval (prop. 2021/22:158). Frågan behandlas i avsnitt 4.2. Ett bättre anpassat utbud av gymnasial Det finns brister i matchningen mellan utbudet av gymnasial utbildning Inom både offentlig och privat sektor är tillgången till rätt kompetens en förutsättning för tillväxt, jobb och välfärd i hela landet. ning, digitalisering och förbättrad hälsa kommer att ställa högre krav på kompetens och arbetsuppgifter kommer att förändras . människor lever är positivt men innebär också att utmaningarna med kompetensförsörjning ökar ytterligare då färre ska försörja fler, som behovet av personal med rätt kompetens och utbildning fortsatt kommer vara stort. Detta gäller inte minst i vissa regioner och Det handlar exempelvis om att säkerställa att det finns tillräckligt antal medarbetare med rätt kompetens för att hälso- och sjukvården ska fungera väl. För många företag är svårigheter att hitta arbetskraft med rätt kompetens ett stort problem. I vissa fall handlar det om svårigheter att komma i kontakt med arbetssökande som har rätt kompetens, i andra fall behöver fler utbilda sig inom bristyrken. matchning mellan vad företagen efterfrågar och tillgång på arbetskraft med rätt kompetens riskerar att hämma företagens möjligheter att expandera och utveckla sin verksamhet. också medföra behov av ett utbildningsutbud som kan bidra till att utrusta människor med de kompetenser som behövs för en sådan utveckling. Något som också kommer göra att de kan ta de nya jobb som växer fram i De utbildningar som erbjuds inom gymnasieskolan och inom vuxenutbildning (komvux) har en viktig roll i att möta nuvarande och Utbildningarna ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en grund för fortsatta studier inom exempelvis högskolan. ningsutbud motsvarar dock inte i tillräcklig grad behoven av kompetens nu och . Analyser av behoven på arbetsmarknaden visar på en förväntad brist på gymnasialt yrkesutbildade både på kort och på lång sikt inom flera yrkesområden. Exempelvis framgår av uppgifter från () att arbetsgivare inom teknik och till- verkning signalerar att det är brist på nyutexaminerade med industriteknisk utbildning och transportutbildning. Arbetsgivarna förväntar sig att bristen kommer att bestå även (Arbetskraftsbarometern , SCB). Enligt SCB beräknas efterfrågan på arbetskraft med gymnasial yrkesutbildning öka . Orsaken till den ökade efterfrågan anges vara både en större befolkning och det som kallas utbildnings- växling. Med utbildningsväxling avses bl.a. att kompetenskraven för- väntas öka inom många yrken där det har varit tillräckligt med en kortare utbildning eller en mer generell utbildning. beräknas tillgången på yrkesutbildade minska inom flera områden med ett växande underskott på personer med gymnasial yrkesutbildning som följd. Mot- satsen gäller för arbetskraft med endast högskoleförberedande gymnasial utbildning, där efterfrågan väntas ligga kvar på ungefär samma nivå som . Tillgången på personer med endast högskoleförberedande gymnasial utbildning beräknas dock öka, vilket kan innebära risk för överskott på arbetskraft med denna typ av utbildning. Även efterfrågan på personer med examen från en eftergymnasial utbildning bedöms öka . Tillgången på eftergymnasialt utbildade beräknas dock öka ännu något mer, men inte alltid med de utbildade där behoven bedöms bli som störst (Trender och Prognoser 2020, SCB). Utbildningsutbudet i gymnasieskolan styrs i hög grad av vilka ut- bildningar som ungdomarna efterfrågar. Efterfrågan på utbildningar på- verkas dock inte enbart av utvecklingen på arbetsmarknaden och de kompetenser som efterfrågas av arbetslivet. Även andra faktorer kan spela in, t.ex. möjligheten till vidare studier inom högskolan eller vilka utbild- ningar som uppfattas som breda eller smala (Attityder till yrkesprogram – och varför de väljs bort, 2021). Av de elever som läser på nationella program har andelen förstaårselever som läser yrkesprogram minskat, bland kvinnor från /2020/21 och bland män från . Vuxnas val av gymnasial utbildning överensstämmer i högre grad med efterfrågan på arbetsmarknaden än vad ungdomarnas gymnasieval gör. Antal platser inom yrkesutbildning i komvux styrs till stora delar av storleken på ett riktat statsbidrag för yrkesinriktad vuxenutbildning som planeras och bedrivs i samverkan mellan flera kommuner (regionalt yrkesvux). Ett villkor för att kommuner ska få statsbidraget är att utbildningen planeras efter samråd med företrädare för bland annat arbetsgivare och branscher, regionalt utvecklingsansvarig aktör samt Arbetsförmedlingen. uppföljning av antalet elever inom yrkesinriktad utbildning i komvux visar att de yrkesutbildningar som erbjuds ofta matchar en efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Däremot är utbudet ofta avgränsat till vissa yrkes- områden, främst inom offentlig sektor. Utbildningsutbudet svarar dock inte tillräckligt väl mot behoven på hela arbetsmarknaden särskilt kom- petensbehoven inom den privata sektorn. Detta gäller både för utbildning som erbjuds med stöd av statsbidraget och utbildning som finansieras av kommunerna själva. 2021/22:159 Regeringen bedömer att dagens utbildningsutbud inom gymnasieskolan och komvux inte förmår att fullt ut möta arbetsmarknadens behov av kompetens. Problemet kan väntas bestå, på både kort och lång sikt. För att den gymnasiala utbildningen för såväl ungdomar som vuxna bättre ska motsvara regionala och nationella kompetensbehov behöver därför huvud- männens planering och dimensionering av utbudet utvecklas. Val av utbildning påverkar ungas och vuxnas möjligheter till arbete En slutförd gymnasieutbildning ökar påtagligt ungas möjligheter till arbete eller vidare studier och är den viktigaste faktorn för möjligheten till varaktig etablering på svensk arbetsmarknad. Övergången från skola till arbetsmarknad är viktig då tidig arbetslöshet kan få långvariga negativa konsekvenser. Det handlar dels om större risk för att vara arbetslös senare i livet, dels om lägre inkomster. Vuxnas utbildningsbakgrund och kompe- tens påverkar deras möjlighet att få eller behålla ett arbete. När arbets- marknaden förändras i snabb takt och nya kvalifikationer behövs krävs därför att både yrkesverksamma och arbetslösa har möjlighet att skaffa de nya kunskaper som efterfrågas. Också valet av utbildningsinriktning påverkar ungas etablering. Ungefär hälften av avgångseleverna från gymnasieskolan, något högre andel av männen än av kvinnorna, går ut på arbetsmarknaden utan att påbörja högskolestudier. Enligt utredningens analyser förefaller arbetsmarknads- utsikterna för denna grupp vara mycket olika beroende på vilket program ungdomarna har läst. Bland de unga som inte övergår till högre utbildning är sannolikheten för arbetsmarknadsetablering högre för de unga som har gått på yrkesprogram än för de unga som har gått på högskoleförberedande program. Även mellan de olika yrkesprogrammen finns det skillnader i eta- bleringsgrad. Enligt rapporten på arbetsmarknaden eller fortsatta studier efter gymnasieskola (2021) är t.ex. etableringsgraden efter avslutad utbildning på fordons- och trans- portprogrammet för männen och för kvinnorna. Motsvarande siffror för hotell- och turismprogrammet är . Valet av program kan också ha betydelse för elever som inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program och därför har gått på något av introduktionsprogrammen. Introduktionsprogrammen har olika syften och enligt uppföljning leder programmen med en tydlig yrkes- inriktning – programinriktat val och yrkesintroduktion – till bättre sysselsättning jämfört med övriga introduktionsprogram (Introduktions- program, eleverna och deras sysselsättning efteråt, 2019). Uppföljning av vad vuxna gör efter avslutade studier på komvux visar att även vuxnas etablering och fortsatta studier skiljer sig åt beroende på vilken typ av kurser eleven har läst på komvux. De som framför allt har läst teoretiska kurser är studerande efter att de avslutat komvux medan de som har läst en yrkesinriktning i högre utsträckning är etablerade på arbetsmarknaden. Etableringsgraden efter en yrkesinriktad utbildning på komvux visar delvis liknande mönster som efter ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Bland samtliga elever som avslutat en yrkesinriktad utbildning är andelen etablerade elever i stort sett densamma för kvinnor Andelen med en etablerad ställning på arbetsmarknaden efter ett Prop. 2021/22:159 år är högst bland elever som läst kurser inom vård och omsorg, VVS och fastighet, el och energi samt fordon och transport. Bland de som läst en längre utbildning inom dessa inriktningar var mellan etablerade på arbetsmarknaden efter studierna. Jämfört med utbildningarna som nämns ovan ger utbildningarna inom naturbruk, hantverk, hotell och turism samt handel och administration en lägre etableringsgrad (Etableringen på arbetsmarknaden eller fortsatta studier år 2018 och 2019 efter avslutad vuxenutbildning, , Unga och vuxnas val av utbildning formas av en rad olika faktorer, t.ex. stöd från studie- och yrkesvägledare, marknadsföring och information, framtidsutsikter och uppfattning om olika yrkens attraktivitet. När det gäller unga spelar ofta även föräldrarnas erfarenheter av och uppfattning om olika utbildningar roll för utbildningsvalet. För att öka yrkespro- grammens kvalitet och attraktionskraft har regeringen i propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram (prop. 2021/22:94) åter lämnat förslag till om att införa en utökad möjlighet för elever på yrkesprogrammen att läsa kurser för grund- läggande behörighet. För att möta kompetensförsörjningsbehoven behöver mer göras. Regeringen menar att även vilka utbildningar som erbjuds, geografisk tillgänglighet och lokalisering av dessa utbildningar kan ha en avgörande roll för ungdomars och vuxnas val av utbildning och därmed deras möjlighet för etablering på arbetsmarknaden. En mer strategisk planering och dimensionering av utbildningsutbudet kan både bidra till en förbättrad kompetensförsörjning och leda till arbete för individen. Enskilda kommuner har inte tillräckliga förutsättningar att erbjuda och upprätthålla ett ändamålsenligt utbud Den svenska välfärden står inför flera utmaningar . Ålderssammansättningen i befolkningen förändras och antalet äldre ökar, som andelen av befolkningen i arbetsför ålder minskar. Enligt SCB:s aktuella bedömningar kommer antalet 16–18-åringar att fortsätta öka och därefter ligga stabilt i en tioårsperiod. Framöver kommer den demografiska utvecklingen inte bara innebära fler elever i gymnasieåldern, vilket ställer krav på kommunerna, utan även ökande krav att tillhandahålla andra tjänster, bl.a. inom vård- och omsorgs- området. Sammantaget innebär utvecklingen att kostnaderna för välfärden ökar. Arbetsmarknaden utvecklas mot större funktionella regioner i takt med att den fysiska och digitala infrastrukturen byggs ut. Många kommuner är för små för att på egen hand hantera de utmaningar som ställs bl.a. när det gäller arbetsmarknadens kompetensförsörjning. Förutsättningar skiljer sig över landet. Kommunernas storlek, befolknings- underlag och geografiska förutsättningar påverkar till exempel möjlig- heten att erbjuda ett brett utbud av utbildningar inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och komvux. Det kan även vara svårt för enskilda kommuner att erbjuda dyra utbildningar där det finns ett tydligt behov på arbetsmarknaden. 2021/22:159 Både inom gymnasieskolan och komvux förekommer samverkan mellan kommuner genom samverkansavtal, kommunalförbund eller andra former av överenskommelser. Inom gymnasieskolan är syftet med samverkan oftast att bredda utbudet av utbildningar som ungdomarna kan få tillgång till. Däremot är det ovanligt att utbildningsutbudet är föremål för en gemensam planering och dimensionering. De enskilda huvudmännen ingår inte heller i samverkansavtalen kommunerna emellan och de deltar sällan i lokala och regionala diskussioner om det totala utbildningsutbudet. Regional samverkan kring komvux sker till övervägande del inom ramen för statsbidraget för regionalt yrkesvux. Omfattningen av samverkan är dock mycket skiftande. Vissa samverkande kommuner har en etablerad gemensam organisation som t.ex. administrerar antagningar och upp- rätthåller nätverk, medan andra kommuner har en betydligt lägre grad av samverkan. Regeringen bedömer att samverkan mellan kommuner kring utbild- ningsutbudet behöver fördjupas och utvecklas. Då skapas goda förutsätt- ningar för att kunna möta både de framtida kompetensförsörjningsbehoven och de andra utmaningar som den svenska välfärden står inför. 4.2Huvudmännens nuvarande ansvar för utbudet av gymnasial utbildning Både gymnasieskolan och komvux ska bidra till den regionala och nationella kompetensförsörjningen I skollagen (2010:800) anges att utbildningen i gymnasieskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet (15 kap. 2 §). Utbild- ningen ska vidare utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till hög- skolesektorn (15 kap. 3 §). Syftet med gymnasieskolan är således tudelat. Det beskrivs dels vad gymnasieskolan ska ge eleverna, dels vad gymnasie- skolan ska bidra med i förhållande till det omgivande samhället. Det finns en betydande arbetsmarknad för personer med en gymnasial utbildning som högsta nivå och tillgången till och utformningen av den gymnasiala utbildningen är därför en strategisk fråga som har betydelse för både tillväxtfrågor och näringspolitik, såväl nationellt som lokalt. 2008/09:199 s. 43 och prop. 2009/10:165 s. 410 f.). De övergripande målen för vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande och ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utbildningen ska också ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet (20 kap. 2 § första stycket). Målen har betydelse bl.a. vid kommunernas planering och dimensionering av den kommunala vuxenutbildningen. Uppräkningen av målen görs utan någon prioritering mellan dessa, vilket innebär att samtliga mål ska väga lika tungt (prop. 2019/20:105 s. 116). I gymnasieskolan erbjuds nationella program och introduktionsprogram Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program och introduk- tionsprogram samt vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år (15 kap. 7 §). De nationella programmen är uppdelade i yrkesprogram och högskole- förberedande program (16 kap. 2 och 5 §§ och lagens bilaga 1). Utbild- ning på yrkesprogram ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning och utbildning på högskoleförberedande program ska utgöra grund för fortsatt utbildning på högskolenivå (16 kap. 3 och 4 §§). Inom de nationella programmen finns det olika inriktningar. Det är regeringen som beslutar om vilka sådana inriktningar som ska finnas (16 kap. 7 och 8 §§). Beslutade inriktningar framgår av bilaga 1 till gymnasieförordningen (2010:2039). I skollagen anges vidare att de olika introduktionsprogrammen är programinriktat val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språk- introduktion (17 kap. 2 §). Utöver det som är syftet med all gymnasie- utbildning och som framgår ovan, har de olika introduktionsprogrammen ytterligare syften. Bland annat är syftet med programinriktat val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program och att eleverna ska kunna antas till det programmet. Syftet med yrkesintroduktion är att elever ska få en yrkesinriktad utbild- ning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram (17 kap. 3 §). Introduktionspro- grammen ska ge en individuellt anpassad utbildning, som tillgodoser elevernas olika utbildningsbehov och erbjuder tydliga utbildningsvägar (prop. 2017/18:183 s. 85). Programinriktat val och yrkesintroduktion får utformas för en grupp elever eller för en enskild elev. Övriga introduk- tionsprogram ska utformas för en enskild elev (17 kap. 4 §). Att utbild- ningen utformas för en grupp elever innebär att utbildningen är sökbar och därmed inrättas i förväg med ett huvudsakligt innehåll som är fastlagt innan elever söker utbildningen (prop. 2017/18:183 s. 108). Eleverna antas således efter ett ansöknings- och urvalsförfarande (prop. 2009/10:165 s. 436). Att utbildningen utformas för en enskild elev innebär att utbildningen inte inrättas i förväg och det finns inte något ansöknings- förfarande. Inget hindrar dock att flera elever har en utbildning med samma innehåll (prop. 2009/10:165 s. 804). I praktiken kan det därför vara så att även beträffande introduktionsprogram som utformas för en enskild elev så genomförs utbildningen för eleverna i en grupp. Inom komvux erbjuds bland annat utbildningar på gymnasial nivå Utgångspunkten för den kommunala vuxenutbildningen ska vara den enskilda elevens behov och förutsättningar. När det gäller utbildning på bl.a. gymnasial nivå ska de som har störst behov av utbildning prioriteras (20 kap. 2 § andra stycket). vuxenutbildning ska tillhandahållas av kommunen på grund- läggande nivå, gymnasial nivå, som särskild utbildning på grundläggande respektive gymnasial nivå samt som svenska för invandrare (20 kap. 3 §). De olika delarna i skolformen ska utformas så att den enskildes studier inom någon av delarna kan kombineras med studier inom den kommunala 2021/22:159 vuxenutbildningens övriga delar, se 1 kap. 3 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Utbildningen på den gymnasiala nivån bedrivs i form av kurser och kan även bedrivas i form av ett komvuxarbete (20 kap. 5 § första stycket skollagen). Regeringen föreslog att ämnesbetyg ska ersätta kursbetyg i bl.a. vuxenutbildning på gymnasial nivå. Det inne- bär att utbildningen på gymnasial nivå ska bedrivas i form av ämnen. Ett ämne ska bestå av en eller flera nivåer. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:36, bet. 2021/22:UbU7, rskr. 2021/22:156). Ändringarna tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Kommunerna ansvarar för att ungdomar och vuxna erbjuds gymnasial utbildning Det är kommunerna som enligt skollagen har ansvar att erbjuda ungdomar och vuxna i kommunerna gymnasieutbildning och vuxen- utbildning.