prop · H903269 · 2022-06-17 00:00:00 — Fribeloppets nivå motsvarar i princip grundnivån för garantipension och regeringen förslår därför en höjning av fribeloppet i bostadstillägget till följd av den föreslagna höjningen av garanti- pensionen. Det fribelopp som föreslås motsvarar den nya nivån på maximal garantipension för personer födda eller . Höjningen ger ett fribelopp på 2,43 prisbasbelopp för ogifta och 2,2 prisbasbelopp för gifta. har beslutat om justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system (prop. 2021/22:181, bet. 2021/22:SfU25 och bet. 2021/22:SfU26, rskr. 2021/22:331 och rskr. 2021/22:386). Dessa ändringar innebär bl.a. att den i 102 kap. 22 a § angivna åldern ändras respektive 2026. Av författningstekniska skäl behövs därför de lagändringar som föreslås i avsnitt 2.5 och 2.6. Regeringens förslag: Lagen ska träda i kraft men tillämpas för tid fr.o.m. . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före utgången av . 2021/22:269 Skälen för regeringens förslag: Enligt regeringens mening är det angeläget att höjningen av garantipensionen och höjningen av bostadstillägget kommer de försäkrade till del . Tidigast möjliga månad för utbetalning bedöms vara . behöver emellertid kunna fatta beslut om ersättning, vilket förutsätter att de föreslagna lagändringarna som avser garantipension och bostadstillägg till pensionärer är i kraft. Det föreslås därför att de föreslagna lagändringarna ska träda i kraft men tillämpas första gången i fråga om förmåner som avser . Äldre bestämmelser bör fortfarande gälla för förmåner som avser tid före utgången av . Förslaget om höjd garantipension innebär att grundnivån för garanti- pension höjs med . Förslaget innebär att det tillkommer ca 300 000 pensionärer som inte har haft garanti- pension. Förslaget om höjt konsumtionsstöd inom bostadstillägget för pensionärer innebär att konsumtionsstödet höjs med för den som är ogift och för den som är gift. Förslaget innebär att ålderspensionärer som har rätt till bostadstillägg kommer att få ett högre bostadstillägg med maximalt . Dessutom görs en följdändring av fribeloppen i bostadstillägget på grund av den höjda garantipensionen. Förslagen innebär att det tillkommer personer som får rätt till bostadstillägg, men som med nuvarande regler inte har rätt till det. Förslagen leder sammantaget till att ca 980 000 pensionärer får en ökad disponibel inkomst. I genomsnitt kommer de pensionärer som påverkas av förslagen att få ca mer efter skatt. De som redan innan reformen hade garantipension får i snitt en ökning på ca . Som mest kommer en pensionär få ca mer . Förslagen om höjd garantipension och höjt bostadstillägg till pensionärer föreslås tillämpas första gången för förmåner som avser . Detta medför att de budgetära konsekvenserna under införandeåret blir mindre än . Förslagen beräknas öka utgifterna för staten med ca 2022. Utgifterna för garantipension ökar med ca , medan utgifterna för bostadstillägg ökar med ca . Höjningen av garantipension och bostadstillägg leder till att behovet av äldreförsörjningsstöd minskar, vilket medför att utgifterna för äldreförsörjningsstöd minskar med 2022. Utgifterna beräknas öka med ca 2023, 2024 och . Förändring av statens utgifter –2025 Källa: beräkningar i FASIT-modellen, SCB. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen regleras med hur stor del av prisbasbeloppet som det beräkningsunderlag som räknats fram enligt 17–20 §§ ska ökas. Ändringen i paragrafen innebär att beräkningsunderlaget ska ökas med 0,3 prisbasbelopp. I paragrafen regleras vad som utgör den årliga garantipensionen om beräkningsunderlaget inte överstiger 0,25 prisbelopp. Bland annat anges att beräkningsunderlaget först ska multipliceras med 1,04 och därefter ökas med en viss andel av prisbasbeloppet. Ändringen i andra stycket första strecksatsen innebär att den ökningen ska göras med 0,3 prisbasbelopp. I paragrafen regleras beräkningsunderlaget för ogifta vars beräknings- underlag överstiger 3,16 prisbasbelopp och för gifta vars beräknings- underlag överstiger 2,8275 prisbasbelopp. För dessa personer ska beräkningsunderlaget ökas med en viss andel av prisbasbeloppet. Ändringen i första stycket innebär att beräkningsunderlaget ska ökas med 0,3 prisbasbelopp. I paragrafen regleras beräkningen av garantipension för den som är ogift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,26 prisbasbelopp. Ändringen i andra stycket innebär att den årliga garantipensionen höjs till 2,43 prisbasbelopp minskat med beräkningsunderlaget. I paragrafen regleras beräkningen av garantipension för den som är ogift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,26 prisbasbelopp. 2021/22:269 Ändringen i andra stycket innebär att den årliga garantipensionen höjs till 1,17 prisbasbelopp minskat av den del av beräknings- underlaget som överstiger 1,26 prisbasbelopp. I paragrafen regleras beräkningen av garantipension för den som är gift och vars beräkningsunderlag inte överstiger 1,14 prisbasbelopp. Ändringen i andra stycket innebär att den årliga garantipensionen höjs till 2,2 prisbasbelopp minskat med beräkningsunderlaget. I paragrafen regleras beräkningen av garantipension för den som är gift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,14 prisbasbelopp. Ändringen i andra stycket innebär att den årliga garantipensionen höjs till 1,06 prisbasbelopp minskat av den del av beräknings- underlaget som överstiger 1,14 prisbasbelopp. I paragrafen regleras det fribelopp som avses i 16 och 16 a §§ och som ska avräknas från den försäkrades reduceringsinkomst enligt nämnda paragrafer. Ändringen innebär att fribeloppet för ogifta höjs till 2,43 prisbasbelopp och för gifta till 2,2 prisbasbelopp. I paragrafen finns bestämmelser om hur stor del av bostadskostnaden som ska beaktas vid beräkningen av bostadstillägget från och med den månad en försäkrad fyller . Ändringen i fjärde stycket innebär att den del av bostadstillägget som inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek ska höjas med från till för den som ogift och med från till för den som är gift. Enligt den första punkten ska lagen träda i kraft . I andra punkten anges att de nya bestämmelserna dock ska tillämpas för tid . I tredje punkten anges att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för förmåner som avser tid före utgången av . Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring Prop. 2021/22:269 i socialförsäkringsbalken I paragrafen finns bestämmelser om hur stor del av bostadskostnaden som ska beaktas vid beräkningen av bostadstillägget från och med den månad en försäkrad fyller . Ändringen i fjärde stycket innebär att den del av bostadstillägget som inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek ska höjas med från till för den som ogift och med från till för den som är gift. Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen finns bestämmelser om hur stor del av bostadskostnaden som ska beaktas vid beräkningen av bostadstillägget från och med den månad en försäkrad uppnår riktåldern för pension. Ändringen i fjärde stycket innebär att den del av bostadstillägget som inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek ska höjas med från till för den som ogift och med från till för den som är gift. 6Höjt minimibelopp för fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen Regeringens förslag: Det minimibelopp som används för att fastställa avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen ska höjas med motsvarande för var och en av sammanlevande makar och Lagändringen ska träda i kraft men tillämpas för Skälen för regeringens förslag: För att situationen för den grupp pensionärer som med hänsyn till inkomster och bostadskostnader har små ekonomiska marginaler föreslår regeringen i denna proposition en höjning av konsumtionsstödet i bostadstillägget (avsnitt 5.2). Förslaget innebär att konsumtionsstödet inom bostads- tillägget höjs med för ogifta och för gifta, utöver den höjning som beslutades av . 2021/22:269 I 8 kap. socialtjänstlagen (2001:453) finns vissa bestämmelser om vilka avgifter som en kommun får ta ut för insatser som hemtjänst, dag- verksamhet och bostad i sådant särskilt boende som inte omfattas av den s.k. hyreslagen (12 kap. jordabalken). Där anges bl.a. ett förbehållsbelopp, som den enskilde som betalar avgift alltid ska ha rätt att förbehålla sig av sina egna medel. Beloppet ska, förutom boendekostnaden, täcka den enskildes levnadskostnader. Förbehållsbeloppet utgörs av summan av den enskildes s.k. minimibelopp och dennes bostadskostnad. Minimibeloppet utgår från prisbasbeloppet. En höjning av konsumtionsstödet inom bostadstillägget innebär att kommunen i vissa fall kan ta ut en högre avgift av den enskilde. För att de pensionärer som betalar avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen också ska få ta del av höjt bostadstillägg beslutade att minimibeloppet för fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen ska höjas med motsvarande för ensamstående och med motsvarande för var och en av sammanlevande makar och sambor. Höjningen gäller fr.o.m. (prop. 2021/22:180, bet. 2021/22:SfU26, rskr. 2021/22:386). Eftersom regeringen nu föreslår en ytterligare höjning av konsumtions- stödet i bostadstillägget med 100 respektive , utöver den av beslutade höjningen, bör även minimibeloppet höjas med motsvarande belopp. Det innebär att minimibeloppet fr.o.m. föreslås höjas med motsvarande för ensam- stående och med motsvarande för var och en av sammanboende makar och sambor, utöver den av beslutade höjningen. Mot bakgrund av att det höjda bostadstillägget kommer att betalas ut fr.o.m. (se avsnitt 5.3) ska lagändringen om höjt minimibelopp för avgifter enligt socialtjänstlagen tillämpas fr.o.m. samma datum. Av lagtekniska skäl bör ändringen i socialtjänstlagen träda i kraft men tillämpas för tid fr.o.m. . Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Paragrafen innehåller bestämmelser om det förbehållsbelopp och minimi- belopp som används vid beräkningen av de avgifter som socialnämnden får ta ut av enskilda för vissa socialtjänstinsatser. Genom ändringen i andra stycket första punkten höjs minimibeloppet för ensamstående från en tolftedel av 1,4541 prisbasbelopp till en tolftedel av 1,4789 prisbasbelopp. Genom ändringen i andra stycket andra punkten höjs minimibeloppet för var och en av sammanlevande makar och sambor från en tolftedel av 1,1941 prisbasbelopp till en tolftedel av 1,2066 prisbasbelopp. Enligt den första punkten ska lagen träda i kraft . I andra punkten anges att lagen dock ska tillämpas för tid från och med 7Utbetalning av garantipension inom EES och i samt i Utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension inom EES och i I och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (nedan kallad EU-förordningen) finns bestämmelser om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU:s medlemsstater. EU-förordningen gäller även för och i förhållande till länder inom EES som inte är medlemmar i (, och ) samt . Med medlemsstat avses således i detta sammanhang även de länderna. IEU-förordningen genomförs bl.a. den fördragsfästa rättigheten att sociala trygghetsförmåner som är s.k. kontantförmåner som regel inte får minskas eller dras in om den berättigade personen är bosatt i en annan medlemsstat än den som betalar ut förmånen (Artikel 48 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget). Denna princip, som kommer till uttryck i artikel 7 i EU-förordningen, är en av de grundläggande principerna i EU-förordningen. Kontantförmåner som en person har förvärvat i ett land inom EES eller i ska därför betalas ut även om den berättigade bor i eller flyttar till en annan medlemsstat, om inte något annat föreskrivs i EU-förordningen. Ålders- och efterlevandepensioner samordnas enligt de allmänna bestämmelserna i kapitel 5 i EU-förordningen. Vissa av dessa förmåner samordnas dock enligt de särskilda bestämmelserna om vissa förmåner som lämnas med ett minimibelopp (i denna proposition benämnda minimiförmåner). Enligt den särskilda bestämmelsen om minimiförmåner, artikel 58 i EU-förordningen, får en förmånstagare, av den medlemsstat där denne är bosatt, inte tilldelas ett lägre belopp än det minimibelopp som är fastställt i lagstiftningen vid beaktande av alla de försäkringsperioder som kan beaktas med stöd av EU-förordningen. Medlemsstaten där förmånstagaren är bosatt ska under hela den tid personen är bosatt inom statens territorium betala ut ett tillägg till denne, motsvarande skillnaden mellan det totala förmånsbelopp som ska betalas ut enligt kapitel 5 i EU- förordningen och minimibeloppet. har tidigare tolkat artikel 58 i EU-förordningen som att det inte finns någon svensk förmån som är en sådan minimiförmån som omfattas av den artikeln. Sedan garantipensionen infördes i har den ansetts 2021/22:269 vara en pensionsförmån som omfattas av de allmänna beräkningsreglerna om pensionsförmåner i EU-förordningen och som ska betalas ut vid bosättning i en annan medlemsstat enligt principen om exportabilitet i artikel 7. En person som uppfyller villkoren för garantipension eller garantipension till omställningspension har således haft samma rätt till förmånen oavsett om personen har bott i eller i en annan medlemsstat eller i . Denna tolkning har återspeglats i den klassificering som har anmält genom den s.k. artikel 9-deklarationen till Europeiska kommissionen. Tillfällig utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension inom EES och i med stöd av svensk lag Efter dom i mål C-189/16 mot har klassificeringen av den svenska garanti- pensionen och garantipensionen till omställningspension ändrats. Domstolen fann att garantipensionen till personer födda eller senare ska anses utgöra en minimiförmån. Förmånen ska således inte längre beräknas med stöd av de allmänna beräkningsreglerna i kapitel 5 i EU- förordningen utan enligt bestämmelserna i artikel 58 i EU-förordningen. propositionen Fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och 2017/18:275) bedömde regeringen att garantipension till omställningspension till syfte och konstruktion uppvisar stora likheter med den förmån som prövades i , varför garantipensionen till omställningspension också ansågs utgöra en minimiförmån. begreppet garantipension avses i fortsättningen såväl garantipension för försäkrade som är födda eller senare som garantipension till Till följd av dom gjorde regeringen tolkningen att den ändrade klassificeringen av förmånerna innebar att det inte fanns något rättsligt stöd i artikel 58 i EU-förordningen för att fortsätta bevilja och betala ut garantipension till personer bosatta i ett annat land inom EES Att individer som har planerat inför pensionen utifrån tillämpningen som den såg ut före dom, och att personer som redan före domen hade dessa förmåner, skulle hamna i en situation där deras ekonomiska förutsättningar ändras utan någon möjlighet till fram- förhållning bedömde regeringen som orimligt. För att undvika detta och för att säkerställa att garantipension fortsatt betalades ut med oförändrade belopp till personer bosatta inom EES eller i , åtminstone under den tid som konsekvenserna av domen analyserades, gjordes vissa ändringar i socialförsäkringsbalken som innebar att garantipension kunde fortsätta att lämnas som tidigare fram t.o.m. (SFS 2018:1627). I propositionen Fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och 2017/18:275) bedömde regeringen att det fanns behov av att tillsätta en utredning för att utreda konsekvenserna av domen samt belysa eventuellt behov av att ändra garantipensionernas konstruktion. Regeringen tillsatte därför en utredning, som antog namnet Garanti- pensionsutredningen (S 2018:14), för att analysera och lämna förslag till Prop. 2021/22:269 hur garantipension och garantipension till omställningspension bör konstrueras och regleras i socialförsäkringsbalken (dir. 2018:106). Syftet med översynen var att ge regeringen underlag för och skapa såväl tydliga som hållbara förslag till eventuella lagändringar på området. För att utredningens förslag skulle hinna analyseras och eventuella förslag genomföras utan att enskilda drabbas av att förmånen dras in har den tidsbegränsade rätten till utbetalning förlängts i flera omgångar, senast till utgången av (SFS 2021:1246). överlämnade ett delbetänkande till regeringen (SOU 2019:53) och slutredovisade sitt uppdrag . Delbetänkandet innehåller förslag till en ny konstruktion av grundskyddet i den allmänna pensionen. Tillfällig utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension i med stöd av svensk lag betalas inte bara ut till dem som är bosatta inom EES eller i . När trädde ut ur EU gjordes det med ett utträdesavtal som reglerar skyldigheter och rättigheter i förehavanden mellan EU:s medlemsstater och . , som sträckte sig till utgången av 2020, tillämpades på samma sätt som när var medlem i EU. EU-förordningen tillämpades därför fullt ut . trädde ett avtal om handel och samarbete i kraft som reglerar den nya relationen mellan och (Avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade kunga- riket och , å andra sidan [EUT L 149, 20.4.2021, s.10–2539]). Avtalet har tillämpats provisoriskt . Till avtalet har det fogats ett protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen i och EU:s medlemsstater. Garantipension betalas inte ut till personer bosatta inom EES eller i med stöd av EU-förordningen. Garantipensionärer bosatta i fick landet var medlem i EU utbetalningar med stöd av den svenska lagstiftningen som möjliggör export av förmånerna till EES och . Inför utträdestidpunkten tolkade regeringen det som att fortsatt utbetalning av förmånerna till bosatta i inte heller skulle vara möjlig med stöd av utträdesavtalet. I propositionen Åtgärder för att mildra konsekvenserna på det sociala området med anledning av brexit föreslog regeringen att även personer bosatta i som hade rätt att få eller fick garantipension eller garantipension till omställningspension vid utträdestidpunkten fortsatt skulle få förmånen till utgången av 2019 (prop. 2018/19:53, bet. 2018/19:SfU24, rskr. 2018/19:161). Med anledning av utträdesavtalets konstruktion i fråga om vissa personers förlängda rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda i såväl som i EU:s medlemsstater, och för att möjliggöra att 2021/22:269 även de personer som omfattas av utträdesavtalet ska kunna få garantipensionen fortsatt utbetald, har även den tidsbegränsade rätten till utbetalning av garantipension till förlängts ytterligare, senast till utgången av (SFS 2021:1248). antogs före faktiska utträde . Vad gäller sociala trygghetsförmåner så innebär utträdesavtalet att en förmånstagare efter utträdestidpunkten och hade rätt till sociala trygghetsförmåner på samma villkor som . reglerar även rätten att i vissa situationer fortsätta få sociala trygghetsförmåner efter övergångs- periodens slut. Personer som migrerar mellan en EU- medlemsstat och efter övergångsperioden omfattas dock inte av utträdesavtalets bestämmelser. De personerna omfattas i stället av det nya handels- och samarbetsavtalet och tillhörande protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen. I protokollet om samordning av de sociala trygghetssystemen finns bestämmelser som till sitt innehåll är likalydande med de nu aktuella artiklarna 7 och 58 i EU-förordningen. 7.2Möjligheten att i vissa fall betala ut garantipension och garantipension till omställningspension i EES-länder och förlängs Regeringens förslag: Möjligheten att lämna garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till personer som är bosatta i ett annat land inom EES eller i ska till viss del förlängas , fr.o.m. t.o.m. . Den förlängda möjligheten ska till skillnad från tidigare endast avse fortsatta utbetalningar till personer som, utöver att vara bosatta i ett annat land inom EES eller i och uppfylla kraven i fråga om försäkringstid för förmånerna, har rätt att få en sådan förmån utbetald i ett annat land inom EES eller i för . Äldre bestämmelser om möjligheten till utbetalning ska fortfarande gälla i fråga om garantipension och garantipension till omställnings- pension för tid före . Efter det att regleringen om garantipension och garantipension till omställningspension till personer i ett annat land inom EES eller i har upphört att gälla ska de upphävda bestämmelserna fortfarande gälla i fråga om nämnda förmåner för tid före den tidpunkt då regleringen upphörde, dvs. för tid före . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. socialförsäkringen, tillstyrker förslaget. och Seniorerna tillstyrker förslaget men motsätter sig att möjligheten till utbetalning garantipension till omställningspension i EES-länder och upphör fr.o.m. . Organisationen i Världen motsätter sig förslaget. Skälen för regeringens förslag: Giltighetstiden för den tillfälliga reglering i socialförsäkringsbalken som möjliggör utbetalning av garanti- pension och garantipension till omställningspension (nedan används samlingsnamnet garantipension) till personer som är bosatta i ett annat land inom EES eller i har förlängts , senast till utgången av (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11, bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Syftet med den tillfälliga regleringen har varit att säkerställa att enskilda personer inom EES eller i fortsatt ska få garantipension utbetald till dess att regeringen tagit ställning till nästa steg i hanteringen av garantipensionen, framför allt förslagen från . Någon förändring av den nuvarande regleringen om garantipension bedöms emellertid inte kunna genomföras i närtid, varken utifrån förslag eller på annat sätt. Bedömningen är därför att möjligheten till utbetalning av garantipension i ett annat land inom EES eller i i dess nuvarande utformning bör upphöra vid utgången av , i enlighet med nu gällande reglering. Avsikten har varit att den regleringen ska vara tillfällig, och det bedöms inte finnas skäl för att låta en generell möjlighet till utbetalning i EES eller i kvarstå enligt nationell rätt om inte en permanent ändring av regleringen av grundskyddet i den allmänna pensionen är i sikte. De personer som omfattas av rätten att få garantipension utbetald i ett annat land inom EES eller i enligt nu gällande reglering bör dock få något mer tid för att anpassa sig till en eventuell situation utan garantipension. Det föreslås därför att de personer som har rätt att få garantipension utbetald i dessa länder för ska kunna fortsätta få förmånen där , dvs. till utgången av (jfr 4 a § lagen [2019:168] om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen). Personer som bor i ett annat land inom EES eller i och som ansöker om allmän pension inklusive eventuell garantipension endast för tid efter omfattas inte av förslaget och kommer därmed inte att kunna få garantipension i det landet. Inte heller omfattas personer som flyttar från eller ett tredjeland till ett annat EES-land eller till efter utgången av . De pensionärsorganisationer som har yttrat sig över förslaget framför att utebliven garantipension för de berörda innebär en annan ekonomisk situation, för fler kvinnor än män och att det krävs att en ny utredning tillsätts skyndsamt och att den tillfälliga regleringen bör gälla frågan utreds. Svenskar i Världen anser att en person som uppfyller förmånskraven för garantipension och garantipension till omställnings- pension inte bör blir fråntagen denna rätt baserat på bosättningsland. Som regeringen framför ovan har avsikten med den nu gällande regleringen varit att den ska vara tillfällig. I den situationen att den tillfälliga regleringen upphör att gälla kommer det utifrån den bedömning som regeringen har gett uttryck för avseende EU-domen, enligt vilken garantipension utgör en minimiförmån, inte att finnas något rättsligt stöd