prop · H903245 · 2022-05-31 00:00:00 — Enligt 3 § LAS ska skatt på vin tas ut med per liter för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent och med per liter för drycker med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volymprocent. För vin med en alkoholhalt om högst 2,25 volymprocent tas ingen skatt ut. Enligt 4 § LAS ska skatt på andra jästa drycker än vin och öl (t.ex. cider) tas ut på motsvarande sätt som skatt på vin, med undantag för produkter med en alkoholhalt över 15 volymprocent, vilka ses som mellanklassprodukter. Enligt 5 § LAS ska skatt på mellanklassprodukter (t.ex. , , sherry och ) tas ut med per liter för drycker med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent och med per liter för drycker med en alkoholhalt över 15 volymprocent. Enligt 6 § LAS ska skatt på etylalkohol tas ut med per liter ren alkohol. antog Europeiska unionens råd det nya direktivet, rådets direktiv (EU) 2020/262 av om allmänna regler om punktskatt, nedan kallat nya punktskattedirektivet. De övergripande bestämmelserna om förfarandet vid beskattning av alkoholvaror är överförda i stort sett oförändrade från punktskattedirektivet till nya punktskattedirektivet. Regeringen föreslog i propositionen Nytt punktskattedirektiv och vissa andra ändringar (prop. 2021/22:61) att nya punktskattedirektivet genomförs genom införandet av bl.a. en ny lag om alkoholskatt. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2021/22:SkU9, rskr. 2021/22:161). Den nya lagen (2022:156) om alkoholskatt träder i huvudsak i kraft . Genom den nya lagen upphävs LAS från det datumet. Regeringens förslag: Skatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl samt mellanklassprodukter höjs med fr.o.m. den Skatten på etylalkohol (sprit) höjs med fr.o.m. den Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i , , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , , och har inga synpunkter på förslagen i promemorian. anger dock att de reella prishöjningarna kommer att vara förhållandevis små, varför förslagens effekt på smugglingen bedöms som liten. (), på (SORAD), Cancerfonden tillstyrker förslagen i , och anser dessutom att skatten på alkohol kan höjas ytterligare. anser även att höjningen av skatten bör kompletteras med andra förebyggande åtgärder. anser att skatten på sprit kan höjas lika mycket som övriga alkoholsorter utan risk för att den oregistrerade anskaffningen ökar. Vidare anser , , och att alkoholskatten bör indexeras. instämmer dessutom, liksom , i promemorians bedömning att sambandet mellan pris på och konsumtion av alkohol medför att efterfrågan på alkoholprodukter tenderar att minska när priset på alkohol ökar. SORAD framhåller att det finns ett starkt forskningsstöd för att prishöjningar på alkohol inverkar positivt på folkhälsan genom minskad alkoholkonsumtion i befolkningen. SORAD framhåller också att privatinförsel och smuggling av alkohol är så pass låg att det inte finns skäl att tro att prishöjningen medför omfattande ökningar i den oregistrerade alkoholkonsumtionen. (), Företagarna och Bryggerier anser att alkoholskatten inte bör höjas. Vidare anser Bryggerier att promemorian saknar en analys av de föreslagna skatteökningarnas påverkan på konsumtion, inköpsmönster, smuggling och skatteintäkter. Bryggerier ifrågasätter också skatten som ekonomiskt styrmedel för folkhälsan. Svenskarnas alkoholkonsumtion har minskat trots att priset i stort varit oförändrat. Det beror snarare på ändrade attityder och konsumtionsmönster än skatteökningar. Livsmedelsföretagen anser att förslagen inte bör genomföras i sin nuvarande form och att det i promemorian saknas en analys av förslagens konsekvenser när det gäller konsumtion och folkhälsa. Samtliga nu nämnda remissinstanser, liksom , anser att de föreslagna skattehöjningarna ökar risken för smuggling. oberoende småbryggerier anser att skatten på öl från små bryggerier bör sänkas och att regeringen omgående bör tillsätta en alkoholskatteutredning. Visita anser att skatten på alkohol inte bör höjas vid försäljning på serveringsställen och om en sådan differentiering inte kan göras med hänsyn till de unionsrättsliga statsstödsreglerna bör skatten inte höjas alls. Skälen för regeringens förslag: Den svenska alkoholpolitikens mål är att främja folkhälsan genom att minska de medicinska och sociala skadorna av alkohol (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). Den bygger på kunskapen om att minskad total konsumtion av alkohol leder till minskade alkoholskador i befolkningen. Sambandet mellan pris på och konsumtion av alkohol medför att efterfrågan på alkoholprodukter tenderar att minska när priset på alkohol 2021/22:245 ökar, vilket också framhålls av SORAD, och . Alkoholskatten är därför ett effektivt alkoholpolitiskt instrument. Höjd skatt på alkohol bidrar till att uppnå alkoholpolitikens mål och därmed också till att främja en god folkhälsa. Dessa slutsatser vinner också stöd i en studie som genomförts av forskare hos bl.a. Europaregion (Neufeld, M., Rovira, P., Ferreira-Borges, C., , C., , F., Veryga, A. and , J., 2022. Impact of introducing a minimum alcohol tax share in retail prices on alcohol-attributable mortality in the WHO European Region: A modelling Regional Health – Europe). SVL, Företagarna, oberoende småbryggerier och Visita anser att alkoholskatten inte bör höjas. NTO och Cancerfonden anser att det finns utrymme att höja Alkoholskatten höjdes senast den Till skillnad från vad som gäller för tobaksskatten finns det inga regler om indexering för alkoholskatt. Det innebär att det reala priset på alkohol tenderar att sjunka om skatten lämnas oförändrad. har både real BNP och det allmänna prisläget ökat, vilket minskat skattens Regeringen anser därför att det finns skäl att höja Visita föreslår att försäljningen av alkohol på serveringsställen undantas från skattehöjningen och oberoende småbryggerier anser att skatten på öl från små bryggerier bör sänkas. svenska alkoholbeskattningen har varit uppbyggd på så sätt att skatten så långt det är möjligt är kopplad till en varas alkoholinnehåll, eftersom det är avgörande för dess hälsoeffekter. producerad av en liten producent eller serverad på ett serveringsställe har i princip samma negativa hälsoeffekt som motsvarande dryck producerad av en större producent eller konsumerad på annan plats. Visita och oberoende småbryggerier föreslår skulle därför helt gå ifrån systematiken i beskattningen. Regeringen anser inte att det finns skäl att genomföra några sådana förändringar. alkoholskatten bör indexeras. Frågan om indexering av alkoholskatten ligger utanför detta lagstiftningsärende. förändringar av skatten på alkohol omfattar därför inte någon indexering Även det som oberoende småbryggerier för fram om att regeringen bör tillsätta en alkoholskatteutredning ligger utanför detta Näringsliv och SVL har uttryckt oro för att höjd alkoholskatt ska leda till ökad smuggling och resandeinförsel. har angett att effekten av promemorians förslag på smugglingen bedöms vara liten och SORAD anser att det inte finns skäl att tro att prishöjningen medför omfattande ökningar i den oregistrerade alkoholkonsumtionen. skatten på alkohol måste hänsyn tas till eventuella effekter på den oregistrerade delen av alkoholkonsumtion (resandeinförsel, smuggling, internethandel och hemtillverkning). En för stor skattehöjning kan riskera att öka den oregistrerade alkoholkonsumtionen. skattehöjningar kan detta dock undvikas. De tre senaste skattehöjningarna har inte lett till någon varaktig ökning av smuggling eller resandeinförsel. För att motverka en ökning av den oregistrerade konsumtionen bedömer regeringen att det finns skäl att dela upp skattehöjningen över två tillfällen. anser att det finns utrymme att höja skatten på sprit lika mycket som andra alkoholsorter utan risk för att den oregistrerade anskaffningen av sprit ökar. Den oregistrerade konsumtionen av sprit tenderar dock att öka mer vid prishöjningar än vad som är fallet för andra alkoholprodukter. Regeringen anser därför att en viss försiktighet är påkallad då fråga är om höjning av skatten på sprit. Det finns därför skäl att höja skatten på sprit mindre än övriga alkoholsorter. Regeringen bedömer sammantaget att de föreslagna skattehöjningarna ligger på en sådan nivå att de utgör en adekvat avvägning mellan intresset att få ned konsumtionen och risken att få ökad oregistrerad konsumtion. Regeringen anser vidare att detta synsätt får stöd av de bedömningar som SORAD och gör om att de föreslagna höjningarna är av sådant slag att de kommer att få liten eller ingen effekt på smugglingen av alkohol. De synpunkter som remissinstanserna lämnat på promemorians konsekvensanalys behandlas i avsnitt 6. Med beaktande av det sagda föreslår regeringen att alkoholskatten höjs enligt följande. höjs skatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl samt mellanklassprodukter med och på etylalkohol med . höjs skatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl och mellanklassprodukter med och på etylalkohol med . Den särskilda skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol från tredjeland enligt 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. justeras på motsvarande sätt. Detsamma gäller den skatt på alkohol som tas ut enligt 3 kap. 5 a § lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Ändringarna föreslås träda i kraft respektive den De föreslagna höjningarna motsvarar de höjningar som har aviserats av regeringen. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 13.33) bedömde regeringen att alkoholskatten bör höjas fr.o.m. och angav att den avsåg att återkomma med ett förslag om budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.17) att det på finns både behov av och utrymme för en ytterligare väl avvägd höjning av alkoholskatten. Regeringen ansåg att alkoholskatten bör höjas ytterligare fr.o.m. . Förslaget bedömdes öka skatteintäkterna med netto 2024. Förslagen innebär ändringar i 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m., 2–6 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt, 3 kap. 5 a § lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter samt 2 kap. 2–6 §§ lagen (2022:156) om alkoholskatt. 2021/22:245 6 Konsekvensanalys I detta avsnitt redogörs för förslagens effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna till följd av de ändrade skattereglerna har aviserats tidigare och beräknats i enlighet med beräkningskonventioner i ikraftträdandeårens priser och volymer. anser att konsekvensanalysen i promemorian uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser dock att redovisningen av företagens storlek och om det funnits anledning att ta särskild hänsyn till små företag vid reglernas utformning hade kunnat utvecklas. Syfte och alternativa lösningar Tobaks- och nikotinskatterna höjs Den totala tobakskonsumtionen tenderar att minska när priset på Höjd skatt på tobak bidrar därför till att främja en god Alternativet att lämna skattenivåerna oförändrade skulle innebära en svagare styrning i detta avseende. Förslaget bedöms vara förenligt med . Skattenivåerna är, inom vissa ramar, en nationell angelägenhet. Höjd skatt på alkohol tenderar att minska efterfrågan på och därmed konsumtionen av alkohol. En minskad alkoholkonsumtion bidrar till att uppnå den svenska alkoholpolitikens mål att främja folkhälsan genom att minska de medicinska och sociala skadorna av alkoholen. lämna skattenivåerna oförändrade skulle innebära en svagare styrning i detta avseende, särskilt som alkoholskatten inte är knuten till en årlig Förslaget bedöms vara förenligt med . Skattenivåerna är, inom vissa ramar, en nationell angelägenhet. Tobaks- och nikotinskatterna höjs De offentligfinansiella effekterna som redogörs för nedan är desamma som redovisades i samband med aviseringarna av förslagen i effekterna ingår inte den årliga omräkningen av skattebeloppen för tobak med hänsyn till förändringen i konsumentprisindex (KPI). anser att de statsfinansiella konsekvenserna av höjd skatt på snus inte är tillräckligt analyserade. anser att konsekvensbeskrivningen i promemorian är motsägelsefull eftersom den anger att konsumtionen kommer att minska som konsumtionsminskningen inte ingår i beräkningen av effekterna på statens intäkter. I den remitterade promemorian redogjordes för de offentligfinansiella effekterna av förslaget om höjd skatt på snus. Beräkningarna grundar sig på de modeller som tagits fram inom Prop. 2021/22:245 och som redogörs för i den rapport, , som departementet publicerar . rapporten finns en närmare redogörelse över skatteintäkterna fördelade på olika produkter och hur beräkningarna görs vid skatteförändringar. Inför förslagen i denna proposition om höjd skatt på bl.a. snus har regeringen på samma sätt gjort analyser av förslagens offentligfinansiella effekter, vilka redovisas i detta avsnitt. Förslaget om höjd skatt på tobak fr.o.m. beräknas öka skatteintäkterna med brutto och Därefter beräknas skatteintäkterna öka Förslaget om höjd skatt på Därefter beräknas skatteintäkterna öka med . I höjningen 2024 ingår även en höjning av skatten på e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter. I tabell 6.1 redogörs för de offentligfinansiella effekterna 2023 för olika tobaksprodukter. I tabell 6.2 redogörs för motsvarande effekter för . Offentligfinansiella effekter för olika tobaksprodukter vid Miljarder kronor, fasta priser Röktobak, cigariller, cigarrer, tuggtobak och övrig tobak Anm. Kolumnerna summerar inte alltid till följd av avrundning. Tabell 6.2 Offentligfinansiella effekter för olika tobaks- och nikotinprodukter vid höjda skatter 2024 Miljarder kronor, fasta priser Röktobak, cigariller, cigarrer, tuggtobak, övrig tobak, e-cigaretter och andra Anm. Kolumnerna summerar inte alltid till följd av avrundning. I tabell 6.3 redogörs för skattesatserna för de olika tobaks- och Skattesatserna påverkas, utöver 2021/22:245 den föreslagna höjningen, även av omräkningen med hänsyn till förändringen i KPI. För såväl 2023 som 2024 beräknas skatteförändringarna till följd av förändringen i KPI utifrån prognoser om framtida KPI-förändring. Sedan promemorians förslag remitterades finns nya prognoser över den framtida utvecklingen av KPI. De skattebelopp som föreslås har därför justerats med hänsyn till dessa prognoser. Även skatteförändringarna för e-vätskor och andra nikotinhaltiga produkter redovisas i tabellen. Skatten på dessa omräknas dock inte med hänsyn till förändringen i KPI. Tabell 6.3 Skatt för respektive tobaks- och nikotinprodukt vid höjd skatt samt till följd av förändringar i KPI 2023 och 2024 Skatt efter de föreslagna förändringarna styckeskatt, kr/st cigarrer, kr/st tobak, kr/kg Snus, kr/kg Tuggtobak, kr/kg E-vätskor, kr/l e-vätskor, kr/l produkter, kr/kg De offentligfinansiella effekterna som redogörs för nedan är desamma som redovisades i samband med aviseringarna av förslagen i budgetpropositionerna . Förslaget om höjd skatt 2023 på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl, mellanklassprodukter och etylalkohol (sprit) beräknas öka skatteintäkterna med brutto och netto 2023. Därefter beräknas skatteintäkterna öka med . Förslaget om höjd skatt 2024 på öl, vin, andra jästa drycker, mellanklassprodukter och sprit beräknas öka skatteintäkterna med brutto och netto 2024. Därefter beräknas skatteintäkterna öka med . I tabell 6.4 redogörs för de offentligfinansiella effekterna 2023 för de olika alkoholslagen. I tabell 6.5 redogörs för motsvarande effekter för år Offentligfinansiella effekter för respektive alkoholslag vid Miljarder kronor, fasta priser Vin och andra jästa Etylalkohol (sprit) Anm. Kolumnerna summerar inte alltid till följd av avrundning. Tabell 6.5 Offentligfinansiella effekter för respektive alkoholslag vid höjd alkoholskatt 2024 Miljarder kronor, fasta priser Vin och andra jästa drycker Etylalkohol (sprit) Anm. Kolumnerna summerar inte alltid till följd av avrundning. I tabell 6.6 redogörs för skattesatserna för de olika alkoholslagen till följd av de föreslagna höjningarna 2023 och 2024. Tabell 6.6 Skatt för respektive alkoholslag vid höjd alkoholskatt 2023 och 2024 Öl, kr per volymprocent och liter över 2,8 Vin och andra jästa drycker, kr per liter Över 2,25 men högst 4,5 volymprocent Över 4,5 men högst 7,0 volymprocent Över 7,0 men högst 8,5 volymprocent Över 8,5 men högst 15,0 volymprocent Över 15,0 men högst 18,0 volymprocent (endast vin) Mellanklassprodukter, kr per liter Över 1,2 men högst 15,0 volymprocent Över 15,0 men högst 22,0 volymprocent Etylalkohol (sprit), kr per liter ren alkohol Effekter för företag och enskilda Tobaks- och nikotinskatterna höjs Företagen påverkas på olika sätt av höjd tobaksskatt. Företag som betalar tobaksskatt kan påverkas genom en något ökad administrativ börda. I praktiken är det främst företag som är registrerade som lagerhållare, varumottagare och upplagshavare som betalar tobaksskatt. /uppgick dessa till cirka 70 stycken. Vid förändrade skattesatser bedöms dock inte den administrativa bördan öka nämnvärt för dessa företag. Ett ökat skatteuttag på tobak kan påverka företag som handlar med tobak negativt genom minskad efterfrågan, i den mån skattekostnaden övervältras på priset. Om skattekostnaden inte fullt ut övervältras på priset kan företagen även påverkas genom minskad vinstmarginal för dessa produkter. Företag som handlar med tobak är främst internetbutiker och lokala tobaksförsäljare. företagsdatabas () är ett register över samtliga företag, myndigheter, organisationer och deras arbetsställen. I företagsdatabasen är företagen uppdelade enligt standarden för svensk näringsgrensindelning, så kallade SNI-koder. Under SNI-koden 47.260 (Specialiserad butikshandel med tobaksvaror) redovisas antalet företag uppdelat på antal anställda som bedriver kioskhandel med framförallt tobak. fanns det cirka 950 företag som uppgav att de bedrivit denna typ av verksamhet och var registrerade för mervärdesskatt, F-skatt eller som arbetsgivare. Av dessa hade inga anställda, 42procent hade 1–4 anställda, hade 5–9 anställda och hade 10–19 anställda. Den absoluta majoriteten av de berörda företagen som säljer till privatkonsumenter är således mikroföretag med färre än 10anställda (enligt Europeiska kommissionens definition av små företag). anser att konsekvensanalysen saknar en tillräcklig redogörelse för om särskild hänsyn behöver tas till små företag. Som framgår ovan är majoriteten av de berörda företagen små. Ändringarna innebär att priset på tobaksprodukter kommer att öka, vilket bedöms påverka konsumtionen. Regeringen bedömer att en något minskad konsumtion inte påverkar enskilda företag i någon större utsträckning, varför särskild hänsyn vid bedömningen av konsekvenserna av förslaget inte behöver tas till små företag. För konsumenterna bedöms förslaget innebära att priset på tobaksprodukter ökar. Höjd skatt på tobak 2023 samt omräkning till följd av KPI-utvecklingen bedöms öka priset för ett paket cigaretter från exempelvis till . Priset på en dosa snus bedöms öka från exempelvis till 2023. Höjd skatt på tobak 2024 samt omräkning av skatten till följd av KPI- utvecklingen bedöms öka priset för motsvarande paket cigaretter från till . Priset på motsvarande dosa snus bedöms öka från till . De företag som berörs av höjda alkoholskatter är de som handlar med alkohol och de som betalar alkoholskatt. Skattskyldiga för alkoholskatt är de företag som är registrerade som upplagshavare, varumottagare och Totalt uppgick dessa företag till omkring 2 2020. 2021/22:245 Förändrade alkoholskatter kan innebära en något ökad administrativ börda för dessa företag. anser att redovisningen av företagens storlek och om särskild hänsyn behöver tas till små företag hade kunnat utvecklas. Det har varit svårt att få uppgifter om storleken på de 2 300 företag som bedöms beröras av ändringarna. Ändringarna bedöms, liksom för tobak, innebära att priset på alkoholprodukter ökar, vilket bedöms påverka konsumtionen. Regeringen bedömer att en något minskad konsumtion inte påverkar enskilda företag i någon större utsträckning, varför särskild hänsyn vid bedömningen av konsekvenserna av förslaget inte behöver tas till små företag. Ett ökat skatteuttag på alkohol kan påverka företag som handlar med alkohol negativt genom minskad efterfrågan, i den mån skattekostnaden övervältras på priset. Om skattekostnaden inte fullt ut övervältras på priset kan företagen även påverkas genom minskad vinstmarginal för dessa produkter. För konsumenter innebär förslaget att priserna på alkohol ökar. 6.7redovisas prisökningarna vid ett antagande om full övervältring på priserna för några exempelprodukter inom de olika alkoholslagen vid 2023 och skattehöjningar. Endast effekten av skattehöjningarna inkluderas i prisökningarna, ingen hänsyn tas till andra eventuella prisförändringar. Tabell 6.7 Pris på alkoholprodukter vid höjd alkoholskatt 2023 och 2024 Kronor, fasta priser Öl (burk på , Vin (flaska på , 13 Sprit (flaska på , (3l, ) De prisökningar som följer av skattehöjningarna bedöms inte vara på en sådan nivå att de får påverkan på t.ex. turistnäringen. Därmed får inte heller förslaget några regionala effekter. anser att det, utöver de föreslagna skattehöjningarna, finns faktorer som kommer att medföra prishöjningar på alkoholprodukter och som regeringen borde beakta i sina beräkningar. För att isolera effekten av själva skattehöjningarna och vad de innebär för bl.a. priserna fokuserar konsekvensanalysen på regeringens förslag och utgår från fasta priser. Konsekvensanalysen grundar sig på den metodik som tagits fram inom 2021/22:245 och som redogörs för i den årliga rapporten Effekter för myndigheter och domstolar Tobaks-, nikotin- och alkoholskatterna höjs För bedöms höjningarna av tobaks-, nikotin- och alkoholskatterna medföra att information och underlag behöver uppdateras utöver detta bedöms inte behövas. åtgärder ingår i den anpassningen som görs på grund av ny eller förändrad lagstiftning och ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte medföra några ökade kostnader för Förslaget bedöms inte heller påverka antalet mål i De bör inte heller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna eller i de allmänna domstolarna. Effekter för ekonomisk jämställdhet Tobaks- och nikotinskatterna höjs I och narkotikaupplysnings rapport Tobaksvanor i –2019 framgår att andelen män som använder någon form av tobak (röker och/eller snusar) är högre än andelen kvinnor. hade av männen använt tobak under den senaste månaden mot av kvinnorna. Höjd tobaksskatt påverkar därmed män i större utsträckning än kvinnor. I och narkotikaupplysnings rapport Självrapporterade alkoholvanor i –2019 framgår att kvinnors årskonsumtion av alkohol uppgick till drygt hälften av männens. Höjd alkoholskatt påverkar därmed män i större utsträckning än kvinnor. Tobaks- och nikotinskatterna höjs Förslaget bedöms inte få påverkan på sysselsättningen, miljön, integrationen eller det kommunala självstyret. Brottsligheten, i form av smuggling och olaglig handel med tobak, kan komma att öka något då priserna på tobak ökar. skattehöjningarna har dock bestämts med detta i åtanke (se avsnitt 4.2). Med väl avvägda skattehöjningar kan påverkan på smugglingen hållas på en försumbar nivå. Förslaget bedöms inte få påverkan på sysselsättningen, miljön,