prop · H903100 · 2022-04-19 00:00:00 — 1Budgeteffekten av vissa åtgärder har justerats för bedömt faktiskt utnyttjande –2022, se vidare under rubriken av budgeteffekter för vissa åtgärder med anledning av pandemin. Källa: Egna beräkningar. Utgifterna beräknas öka samtliga –2025. Det beror framför allt på tidigare beslutade satsningar avseende fler polisanställda, stärkt rättskedja och utbyggnad av kriminalvårdens platskapacitet. Den beslutade budgeten innebär att ytterligare medel tillförs för fortsatt utbyggnad av polisen. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Försvarsutgifterna beräknas öka samtliga –2025. De ökande utgifterna är till största delen hänförliga till tidigare beslut och aviseringar om att gradvis öka den ekonomiska ramen för det militära försvaret inom nuvarande försvarsinriktnings- period som sträcker sig . Utgifterna ökar också till följd av nya beslut som tagits 2022 om att stärka rikets militära försvar. förklaras utgiftsökningen också av regeringens förslag om att stärka det civila försvaret i propositionen Vårändringsbudget och beslut om att stödja med försvarsmateriel. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna beräknas minska samtliga –2025. Det beror framför allt på att tillfälliga åtgärder med anledning av pandemin trappas ned eller upphör. Utgifterna beräknas minska kraftigast och 2023 till följd av att åtgärder för att bekämpa spridningen av covid-19 upphör. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgifterna beräknas minska 2022 och 2023, samt öka 2024. Utvecklingen 2022–2023 beror främst på att de tillfälliga åtgärder som infördes med anledning av pandemin såsom ersättning för höga sjuklönekostnader, karensersättning och ersättning för riskgrupper upphörde vid utgången av . Utgiftsminskningen motverkas 2022 av flera reformer som ökar utgifterna, framför allt höjt tak i sjukpenningen, men även särskilda regler för äldre i både sjukersättningen och sjukpenningen, ändrade regler vid dag 365 i sjukpenningens rehabiliteringskedja och stärkt sjukförsäkrings- skydd för behovsanställda. Ökningen av utgifterna är hänförlig till justerade åldersgränser i pensionssystemet och angränsande trygghetssystem, som föreslås träda i kraft men där helårseffekten på utgifterna uppstår först . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgifterna beräknas öka , förutom då de beräknas minska. Införandet av inkomstpensionstillägget ökar utgifterna och 2022. Förstärkningar av bostads- tillägget till pensionärer har tidigare beslutats . beräknas utgifterna öka med anledning av regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget om ett garantitillägg till pensionärer inom ramen för bostadstillägget. Minskningen av utgifterna förklaras av att åldersgränsen för att tidigast kunna ta ut grundskydd (garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjnings- stöd) höjs från 65 till 2023, där helårseffekten uppstår 2024. Enligt den beslutade budgeten ska hemlandstidsreglerna, dvs. möjligheten för flyktingar och vissa andra skyddsbehövande att tillgodogöra sig försäkringstid från hemlandet vid beräkning av garantipension och sjukersättning på garantinivå, tas bort. Detta minskar de beräknade utgifterna och ytterligare 2024 och framåt. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna ökade 2020 och 2021, men beräknas minska 2022 och 2023. Den relativt stora ökningen 2020 förklaras av tillfälligt höjda tak och förkortat medlemsvillkor i arbetslöshetsförsäkringen infördes i samband med pandemin. Minskningen 2023 beror på att de höjda taken och det förkortade medlemsvillkoret upphör. beräknas utgifterna öka något för att sedan åter minska 2025 till följd av färre nystarts- jobb. Utgifterna beräknas minska 2023 för att därefter öka 2024–2025. Minskningen 2023 beror på införandet av en ny räntemodell som medför att utgifterna för kreditförluster avseende studielån överförs till låntagarna genom en höjd ränta. Ökningen 2024–2025 följer av en upptrappning av omställningsstudiestödet som beräknas innebära ökade utgifter . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökade 2021 och beräknas öka även 2022 för att därefter minska 2023 och 2025. Ökningen 2021 beror på tidigare beslutade åtgärder, som exempelvis propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för , en förlängd satsning på behörighetsgivande studier samt en utökad satsning på regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Ökningen 2022 beror bl.a. på satsningar på stödinsatser såsom lovskola och minskade barngrupper och kvalitetshöjande åtgärder i förskolan. Minskningarna 2023 och 2025 beror på att tillfälliga satsningar upphör. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgifterna ökade 2020–2021 och beräknas minska 2022–2024. 2020–2021 beror på tillfälliga stöd till idrott och kulturverksamheter med anledning av pandemin. Även 2022 har tillfälliga stöd tillförts idrott och kulturverksamheter, om än inte i samma omfattning som 2021. Minskningen 2023–2024 beror på att tillfälliga satsningar minskar i omfattning eller upphör. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgifterna ökade 2021 och beräknas öka 2022 och 2023, samt minska 2024. Ökningen 2021–2023 beror på ökade utgifter för investeringsstöd för anordnande av hyres- bostäder och bostäder för studerande. Minskningen 2024 följer av att satsningarna på dessa investeringsstöd upphör. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgifterna ökade 2020–2021 samt beräknas öka 2022 och minska 2023. Utvecklingen 2022 beror på ökade anslag för framför allt klimatbonus, klimatinvesteringar, klimat- , industriklivet, sanering och återställning av förorenade områden, åtgärder för havs- och vattenmiljö, åtgärder för värdefull natur och skydd av värdefull natur samt satsningen stöd för gröna och trygga samhällen. De lägre utgifterna beror framför allt på att anslaget 1:8 Klimatbonus minskar. De beräknade utgifterna påverkas även av minskningar av flera av de föregående årens höjda anslag. Satsningen på gröna trygga samhällen avslutas dessutom . beräknas utgifterna minska ytterligare för klimatinvesteringar, klimatpremier, industriklivet, åtgärder för värdefull natur och skydd av värdefull natur som kompetenslyftet för klimatet avslutas. Utgifterna ökade 2021 och beräknas öka även 2022, för att sedan minska 2023 och vara i princip oförändrade 2024–2025. Ökningen 2021 beror på ökade anslag för elektrifierade transporter samt för energiteknik. Ökningen 2022 och minskningen 2023 förklaras i huvudsak av den tillfälliga åtgärden kompensation för höga elpriser som betalas ut . De beräknade utgifterna påverkas även av förändrade anslag för energiteknik. Utgifterna ökade 2019–2022 och beräknas fortsätta öka , förutom då de beräknas minska. Ökningen 2021 beror främst på tidigare beslutade åtgärder som exempelvis förlängt bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik och medel till det nationella stödet av bredbandsutbyggnad. Även satsningar som nedsättning av banavgifter, och satsningar i propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela bidrar till utgiftsutvecklingen . Minskningen 2023 beror framför allt på att tillfälliga satsningar, bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik och medel till det nationella stödet av bredbandsutbyggnad, minskar eller upphör. Den beräknade ökningen 2024–2025 beror bl.a. på satsningar i infrastrukturpropositionen. Utgifterna beräknas minska 2022–2025 främst till följd av att tillfälliga åtgärder med anledning av pandemin minskar i omfattning eller upphör. Åtgärderna innefattar bl.a. stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd och omsättningsstöd till enskilda närings- idkare och handelsbolag, samt kapitalinsatser i statligt ägda bolag. Minskningen 2021 förklaras av att tillfälliga stödåtgärder med anledning av pandemin minskar i omfattning. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna beräknas öka 2022 och 2024 men minska 2023 och 2025. Ökningen 2022 beror i huvudsak på en tidigare aviserad förstärkning av det generella statsbidraget. förklaras den beräknade ökningen av en tidigare aviserad tillfällig förstärkning av det generella statsbidraget. Att utgifterna väntas minska 2023 och 2025 är en följd av att tillfälliga förstärkningar av det generella statsbidraget upphör. Ökningen 2020 förklaras av tillfälliga förstärkningar av det generella statsbidraget för att stärka välfärden i samband med pandemin. Revidering av budgeteffekter för vissa åtgärder med anledning av pandemin Budgeteffekten av en åtgärd bedöms i samband med att förslaget lämnas till . I normalfallet gäller den ursprungligen redovisade budgeteffekten när utgifternas utveckling beskrivs i efterföljande propositioner. För några av de åtgärder som fattat beslut om 2020–2022 med anledning av pandemin skiljer sig utfallet betydligt från den ursprungliga bedömningen av budgeteffekten. Alternativt, i fall där det inte finns något slutligt utfall, har bedömningen reviderats kraftigt. De aktuella åtgärderna är stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd, stöd till enskilda näringsidkare, ökade resurser till hälso- och sjukvården för testning och merkostnader, tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag och stöd till handelsbolag. I de fall budgeteffekten av reformerna bedömdes vara mycket stor och skillnaden mot det faktiska utfallet väntas bli betydande är det motiverat att redovisa budgeteffekten i enlighet med den senaste bedömningen, trots att regeringen inte har lämnat något nytt förslag till . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) redovisades reviderade budget- effekter för åtgärderna stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd. Sammantaget hade fram t.o.m. budgetpropositionen anvisat 2020 för dessa stöd. Bedömningen i budget- propositionen var att utfallet för åtgärderna skulle uppgå till , vilket medförde att den samlade budgeteffekten för åtgärderna reviderades ned med till följd av den betydande skillnaden mellan anvisade medel och faktiskt utfall. ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100) redovisades ytterligare reviderade budgeteffekter . För åtgärderna stöd vid korttidsarbete, stöd till enskilda näringsidkare samt ökade resurser till hälso- och sjukvården för testning och merkostnader bedömdes att sammantaget av de ursprungligen bedömda budgeteffekterna i stället skulle uppkomma 2021 till följd av lägre utfall . När det gäller anvisade medel reviderades budget- effekter för åtgärderna stöd till enskilda näringsidkare och omställningsstöd ned med sammanlagt medan budgeteffekterna för åtgärden stöd vid kort- tidsarbete reviderades upp med i enlighet med nya bedömningar. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1) reviderades budgeteffekterna för åtgärderna stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd ned med ytterligare . reviderades budgeteffekterna ned med sammantaget för åtgärderna tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag, stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd, stöd till enskilda näringsidkare och stöd till handelsbolag. I denna proposition redovisas ytterligare reviderade budgeteffekter . Utfallet för åtgärderna stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd, omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, ökade resurser till hälso- och sjukvården för testning och merkostnader, omsättningsstöd till handelsbolag samt evenemangsstöd blev lägre än anvisat . Av den anledningen revideras budgeteffekterna ned med sammanlagt 2021. I viss utsträckning bedöms utgifterna uppkomma 2022 i Av den anledningen revideras budgeteffekterna upp med sammanlagt 2022 i enlighet med den nya bedömningen. Revideringen av budgeteffekter påverkar redovisningen av åtgärder i tabell 6.4 och tabell 6.16 samt sammanställningen i tabell 6.3. Revideringen bidrar till en mer rättvisande redovisning av åtgärdernas storlek, den aktiva finanspolitiken för 2020–2022 och hur den påverkar förändringen av det strukturella sparandet (se avsnitt 8). Den årliga pris- och löneomräkningen av anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål medför att de takbegränsade utgifterna beräknas öka 2022–2025. Ökningen är som störst 2023 och som minst 2022. I tabell 6.5 redovisas pris- och löneomräkningen per utgiftsområde. De fyra utgiftsområden där pris- och löneomräkningen leder till de beloppsmässigt största förändringarna är utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universitetsforskning och 22 Kommunikationer. Det beror på att pris- och löneomräkningen påverkar investeringsanslagen för försvars- materiel respektive transportinfrastruktur som återfinns inom utgiftsområdena 6 Försvar och samhällets krisberedskap och 22 Kommunikationer, samt de större statliga myndigheter som återfinns inom utgiftsområdena 4 Rättsväsendet och 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 6.5 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det närmast föregående året till följd av pris- och löneomräkningen Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap -0,6 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Kultur, medier, trossamfund och fritid Areella näringar, landsbygd och Ålderspensionssystemet vid sidan av Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkningen baseras på utfallsstatistik och avspeglar därför pris- och löneförändringar i samhället med eftersläpning. Huvuddelen av de anslag som pris- och löneomräknas utgörs av myndigheternas förvaltningsanslag. Vid omräkningen av dessa används olika index för att följa utvecklingen avseende löner, hyreskostnader och övriga förvaltningskostnader. Omräkningstalen är fastställda och redovisas i tabell 6.6. Pris- och löneomräkningen är fortfarande preliminär. Tabell 6.6 Omräkningstal i pris- och löneomräkningen av förvaltningsanslag 2022 och 2023 -1,41 -1,82 Index för övriga förvaltningsavgifter Anm.: Omräkningstalet för hyreskostnader används i de fall myndigheter inte har hyresavtal som kan omförhandlas under aktuellt budgetår. För myndigheter med hyresavtal som kan omförhandlas används anslagsspecifika omräkningstal. Källor: , och egna beräkningar. Den makroekonomiska utvecklingen i och i omvärlden påverkar utgifts- utvecklingen, bl.a. genom att ersättningen inom flertalet transfereringssystem till hushållen i olika grad följer den allmänna pris- och löneutvecklingen. De tak- begränsade utgifterna beräknas öka med sammanlagt 2022–2025 till följd av den makroekonomiska utvecklingen, vilket motsvarar en årlig utgifts- ökning på i genomsnitt . I tabell 6.7 redovisas de utgiftsområden som påverkas av den makroekonomiska utvecklingen och de områden som har störst förändringar kommenteras efter tabellen. Den makroekonomiska utvecklingen beskrivs närmare i avsnitt 3. Tabell 6.7 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det närmast föregående året till följd av den makroekonomiska utvecklingen 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,1 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,4 Ekonomisk trygghet för familjer och -0,2 -5,9 -1,3 Areella näringar, landsbygd och -0,7 -0,6 -0,4 Ålderspensionssystemet vid sidan av Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna inom utgiftsområdet är knutna till den makroekonomiska utvecklingen genom att biståndsramen ska motsvara av bruttonationalinkomst (BNI). Utvecklingen av BNI beräknas öka utgifterna med sammanlagt 2022–2025 eller i genomsnitt . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgifterna inom utgiftsområdet beräknas i genomsnitt öka med eller med totalt 2022–2025 till följd av den makro- ekonomiska utvecklingen. Störst påverkan har utvecklingen av prisbasbeloppet på sjuk- och aktivitetsersättningen. Därtill påverkar boendekostnads- index utgifterna för bostadstillägget för samma grupp och timlöneutvecklingen ökar utgifterna för sjukpenning. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgifterna inom utgiftsområdet påverkas främst av inkomstindex och prisbasbeloppet. Den allmänna inkomstgrundande pensionen följer utvecklingen av inkomstindex. Ju högre inkomstgrundad pension en individ har, desto lägre grundskydd erhåller den. påverkas framför allt garantipensionen av utvecklingen av prisbasbeloppet, vilket ökar utgifterna. Påverkan på de totala utgifterna på utgiftsområdet beror därför på vilken effekt som dominerar. Därtill har utvecklingen av boendekostnadsindex en höjande effekt på utgifterna för bostadstillägget till pensionärer . De totala utgifterna inom utgiftsområdet beräknas minska till följd av utvecklingen av inkomstindex 2022, medan de beräknas öka 2023–2025 på grund av förändringen av prisbasbeloppet. Sammantaget beräknas utgifterna öka med 2022–2025. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna inom utgiftsområdet beror till stor del på den makroekonomiska utvecklingen, framför allt hur många personer som är arbetslösa. Utgifterna beräknas minska till följd av ett förbättrat arbetsmarknadsläge när pandemin klingar av. Utgifterna inom utgiftsområdet påverkas främst av utvecklingen av prisbasbeloppet som ökar utgifterna för studiemedel. Även stigande räntenivåer, som påverkar utgifterna för studiemedelsräntor, bidrar till utgiftsökningen . Samman- taget beräknas utgifterna öka med 2022–2025 till följd av den makroekonomiska utvecklingen. Med volymer avses antalet personer i transfereringssystemen. I begreppet ingår också förändringar av styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen eller som är att betrakta som reformer. Det kan exempelvis handla om förändringar av den genomsnittliga styckkostnaden med anledning av att sammansättningen av mottagarna i ett transfereringssystem ändras. –2025 beräknas de takbegränsade utgifterna minska med sammanlagt ca till följd av volymrelaterade förändringar. I tabell 6.8 redovisas de utgiftsområden som påverkas av volymrelaterade utgiftsförändringar och de områden som har störst förändringar kommenteras efter tabellerna. Utvecklingen av utvalda volymer i transfereringssystemen redovisas i tabell 6.9. Tabell 6.8 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det närmast föregående året till följd av utvecklingen av volym 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning -0,1 -9,3 -0,6 -1,1 -6,1 -5,7 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -1,9 -2,3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -4,6 -5,6 -0,2 -5,6 -1,2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -1,5 -0,7 -0,5 -0,7 -0,4 -0,4 Ekonomisk trygghet för familjer och -0,5 -0,1 -2,1 -4,3 -3,5 -0,2 -0,1 -1,3 -1,3 -0,1 -0,5 -0,1 -0,1 -0,3 -0,1 Areella näringar, landsbygd och -0,8 -1,7 -18,5 -13,4 -2,6 -10,5 -4,6 -0,8 -18,5 -13,4 -2,6 -10,5 -4,6 -0,8 Ålderspensionssystemet vid sidan av -1,1 -0,4 -0,3 -17,8 -12,9 -3,7 -10,9 -4,6 -0,7 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering –2021 minskade utgifterna inom båda utgiftsområdena på grund av lägre volymer. Antalet inskrivna asylsökande och antalet nyanlända som fick uppehålls- tillstånd och därefter togs emot i kommunerna minskade . Inom utgiftsområde 8 beräknas utgifterna öka med 2022. Det beror främst på att ett stort antal personer söker och förväntas söka skydd i till följd av invasion av och EU:s aktivering av det s.k. massflykts- direktivet. bedöms ca 76 000 personer på flykt från söka skydd i . Enligt direktivet kan dessa personer beviljas uppehållstillstånd och arbetstillstånd t.o.m. . Utgifterna för boenden och ersättningar till kommuner och regioner förväntas därför bli högre än tidigare beräknat. beräknas utgifterna återigen minska eftersom färre skyddsbehövande och asylsökande väntas vara inskrivna hos . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning –2021 sjönk de volymrelaterade utgifterna inom utgiftsområdet. Den främsta förklaringen till det är att antalet personer med sjukersättning som uppnådde och lämnade försäkringen för ålderspension var större än inflödet av nya personer. Denna effekt finns kvar även kommande år, men minskningen motverkas främst av ökade utgifter för ersättning för höga sjuklönekostnader och för sjuk- penning. ersatte staten arbetsgivare för höga sjuklöne- kostnader utöver normal nivå. Utgifterna för detta stöd blev högre 2022 än vad som tidigare beräknats. Dessutom ökar inflödet och varaktigheten i sjukpenningen, vilket leder till att utgifterna beräknas öka . Inflödet i sjukpenningen ökar med anledning av psykiatriska diagnoser, vilka i genomsnitt har längre varaktighet än andra diagnoser. Under pandemin minskade antalet sjukskrivningar till följd av psykiatriska diagnoser, men denna utveckling har vänt. Varaktigheten har ökat för både längre och kortare sjukfall. För längre sjukfall finns en koppling till ett nytt undantag som införts vid rehabiliteringskedjans 180-dagarsgräns. Undantaget innebär att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete efter dag 180 i sjukfallet ska skjutas upp, om övervägande skäl talar för att den försäkrade senast dag 365 kommer att återgå i arbete hos arbetsgivaren i samma omfattning som . Innan regeländringen krävdes antingen särskilda skäl mot att göra prövningen mot normalt förekommande arbete eller att det annars kunde anses oskäligt att göra prövningen, i huvudsak situationer då den försäkrade hade en allvarlig sjukdom. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna inom utgiftsområdet väntas sammantaget öka med ca 2022–2025. Ökningen drivs av föräldrapenningen, där ett ökande antal föräldrar erhåller maximal ersättning då de uppnår högsta möjliga sjukpenninggrundande inkomst. Något som motverkar denna ökning är att antalet uttagna föräldrapenning- dagar beräknas minska, framför allt 2022 jämfört med (se tabell 6.9), vilket i sin tur beror på både färre barn i befolkningen och färre uttagna dagar per barn. har uttaget av tillfällig föräldrapenning ökat under pandemin till följd av att fler dagar tagits ut för vård av barn. Denna effekt väntas dock avta . Att utgifterna beräknas minska 2023 har två huvudsakliga förklaringar. Dels minskar utgifterna för barnbidrag eftersom antalet barn i befolkningen väntas minska , dels väntas effekten av färre uttagna nettodagar vara större än effekten av att fler föräldrar uppnår maximal ersättningsnivå inom föräldrapenningen det aktuella året. Utgifterna inom utgiftsområdet ökade kraftigt , vilket framför allt beror på att fler personer fick studiemedel som en följd av att efterfrågan på utbildning ökade i samband med pandemin. bedöms antalet personer som får studiemedel minska till följd av att den ökade efterfrågan på utbildning inte varit bestående. Antalet personer som får studiehjälp förväntas däremot öka stadigt . Det följer främst av att befolkningen i åldern 16–förväntas öka, då studiehjälp riktar sig till gymnasieelever. Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområdet minska med ca –2025 till följd av volymutvecklingen. Volymer inom olika transfereringssystem Utvecklingen av utvalda volymer i transfereringssystemen uttryckt som antal personer, antal utbetalda timmar eller antal utbetalda dagar redovisas i tabell 6.9. Tabell 6.9 Volymer inom olika transfereringssystem Utfall 2019–2021, prognos 2022–2025 9 Antal personer med 9 Antal timmar assistans per beviljad brukare, genomsnitt Antal sjukpenningdagar (netto)2, rehabiliteringspenningdagar (netto)2, Antal personer med sjuk- och Antal pensionärer som erhåller ensamkommande barn och unga 0–som kommunerna får Antal personer med studiehjälp Antal personer med studiemedel ÅP8 Antal personer med ÅP8 Antal personer med Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade till närmaste hundratal om inte annat anges.