prop · H903115 · 2022-03-11 00:00:00 — har förhandlingar pågått om tre förslag till rättsakter: 1) förordning om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket (se faktapromemoria 2020/21:FPM81), 2) ändring av förordning om regionalräkenskaper för jordbruket (se faktapromemoria 2020/21:FPM80) och 3) ändring av förordning om unionens bidrag till integrerad statistik över jordbruksföretag (se faktapromemoria 2021/22:FPM1). Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning presenterade sin tolfte årliga rapport om genomförandet av riktlinjerna för europeisk statistik. Årets rapport analyserar hur det europeiska statistiksystemet har fungerat under covid-19-pandemin. antog slutsatser om EU-statistik. Samråd med ägde rum . DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om kritiska entiteters motståndskraft (se faktapromemoria 2020/21:FPM72). Syftet med direktivet är att stärka motståndskraften hos kritiska entiteter som tillhandahåller samhällsviktiga tjänster inom ett flertal sektorer och stärka entiteternas förmåga att förebygga, motstå och hantera störningar eller avbrott. Det nya direktivet ska ersätta direktivet om europeisk kritisk infrastruktur . Rådet antog en allmän inriktning om förslaget. Överläggning med försvarsutskottet ägde rum . Information lämnades till utskottet . Samråd med ägde rum , . började förordningen (EU) 2021/836 om en civilskyddsmekanism för unionen att gälla. Civilskyddsmekanismen förstärker samarbetet mellan unionen och medlemsstaterna och underlättar samordningen på civilskyddsområdet i syfte att förbättra unionens insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor. Anledningen till ändringen av beslutet om en civilskyddsmekanism var att covid-19-pandemin visat att det fanns ett behov av bättre beredskap inom EU för att kunna hantera framtida storskaliga nödsituationer. Ändringarna i lagstiftningen innebär bl.a. att kommissionen snabbt kan anskaffa lämpliga resurser, förse kommissionen med den logistiska kapaciteten att säkerställa snabba transporter och tillhandahålla bistånd. De innebär även att utforma ett mer flexibelt system för att hantera storskaliga nödsituationer och att förbättra den operativa samordnings- och övervakningsrollen för Centret för samordning av katastrofberedskap (ERCC) till stöd för snabba och effektiva EU-insatser. Ett konkret exempel är inrättandet av rescEU sjukvårdslager som innebär lagerhållning av bl.a. personlig skyddsutrustning som andningsmasker och skyddsrockar samt ventilatorer. EU har byggt upp nio sjukvårdslager runt om i . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är ansvarig för det lager som finns i . 32.12019 års om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område Förhandlingarna om EU:s anslutning till om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område har slutförts (se faktapromemoria 2020/21:FPM 132). Förslaget innebär att EU ansluter sig till konventionen och i samband med det avger en särskild förklaring som innebär att EU inte kommer att tillämpa konventionen på domar rörande vissa hyresavtal för fast egendom som är belägen inom unionen. Rådet antog beslut om att inhämta godkännande. informerades och samråd med ägde rum . 33Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete 33.1Samarbete mot brottslighet inklusive terrorism och extremism 33.1.1Förebygga spridning av terrorisminnehåll online antog och rådet en förordning för att motverka spridning av terrorisminnehåll till allmänheten på internet. Förordningen innebär en skyldighet för medlemsstaterna att utse en eller flera behöriga myndigheter som ska få befogenheter att genomföra de uppgifter som följer av förordningen för att förebygga spridning av terrorisminnehåll på internet. En behörig myndighet ska till exempel kunna utfärda en order till en värdtjänstleverantör att ta bort eller göra visst terrorisminnehåll otillgängligt, och påföra sanktioner vid överträdelser av förordningen. I har arbetet påbörjats med att bl.a. utreda vilka författningsändringar som krävs för att anpassa svensk rätt för att förordningen ska kunna tillämpas här. Förordningen ska tillämpas i alla medlemsstater . Samråd ägde rum med . 33.1.2 Ny förordning för Schengenutvärdering presenterade kommissionen sitt förslag till reviderad förordning om den s.k. Schengenutvärderingsmekanismen (se faktapromemoria 2020/21:FPM120). Syftet är bl.a. att utvärderingsinstrumentet ska bli mer 2021/22:115 strategiskt, att förutsättningarna för en effektivare uppföljning av genomförda utvärderingar ska förbättras samt att ett ökat tryck på deltagande införs av medlemsstaternas och institutionernas experter vid de utvärderingar som genomförs. Överläggning med justitieutskottet ägde rum . Handlingsplanen syftar till att motverka att situationen i efter talibanernas maktövertagande leder till nya säkerhetshot när det gäller exempelvis terrorism och organiserad brottslighet. Handlingsplanen beskriver hur befintliga verktyg kan användas för att förutse och hantera möjliga hot mot EU. Handlingsplanen omfattar bl.a. kontroller och informationsutbyte för att säkerställa skyddet av EU:s yttre gräns och förebyggande arbete för att minimera riskerna för ökad radikalisering och propaganda. Den omfattar även åtgärder för att motverka att organiserad brottslighet används för terrorismfinansiering genom exempelvis narkotika- och vapenhandel. En översyn av handlingsplanen ska äga rum varje halvår. presenterades ett förslag till revidering av Europolförordningen (se faktapromemoria 2020/21:FPM62). Förslaget innehåller tre huvuddelar: Europols samarbete med privata aktörer, till exempel banker och internetoperatörer, Europols hantering av stora datamängder (s.k. ), samt Europols hantering av data för forsknings- och innovationsändamål. En gemensam inriktning uppnåddes i rådet och inleddes trepartsmöte. Överläggning med justitieutskottet ägde rum . Tillfälliga restriktioner för icke-nödvändiga resor antog kommissionen ett meddelande om tillfälliga restriktioner för icke-nödvändiga resor från tredjeländer till EU. presenterade kommissionen en strategi för hur inreserestriktionerna gradvis skulle kunna avskaffas och kort därefter presenterade kommissionen ett förslag på rådsrekommendation om att stegvis avskaffa restriktionerna. regelbundet reviderats framför allt när det gäller vilka tredjeländer som ska vara undantagna inreseförbudet. Samråd med ägde rum , februari, maj, juni, juli, augusti, september, . antog rådet sin rekommendation 2020/1475 med syfte att skapa en gemensam strategi vad gällde inskränkningar i den fria med anledning av covid-19. uppdaterades därefter för att hantera uppkomsten av nya Skr. 2021/22:115 varianter. Den uppdaterades på nytt , då för att harmonisera rådsrekommendationen med den nyantagna förordningen om EU:s digitala covidcertifikat. Samråd med ägde rum och . presenterade kommissionen ett förslag om screening av tredjelandsmedborgare vid yttre gräns (se faktapromemoria 2020/21:FPM22). Medlemsstaterna kom överens om stora delar av förslaget. I ett försök att komma framåt i de utestående frågorna diskuterades screeningförslaget på rådet för rättsliga och inrikes frågor . Överläggning med socialförsäkringsutskottet och samråd med ägde rum . 33.1.7Direktivet om finansiell information för att bekämpa brott presenterade kommissionen förslag till revidering av direktivet om finansiell information (se faktapromemoria 2020/21:FPM142). Förslaget innebär att vissa myndigheter med ansvar för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra brott ges tillgång till andra medlemsstaters centrala bankkontoregister. 33.1.8EU:s strategi mot organiserad brottslighet 2021– 2025 Kommissionens meddelande om en EU-strategi för att bekämpa organiserad brottslighet fastställer prioriterade områden där åtgärder behövs för att på ett bättre sätt skydda medborgarna och ekonomin mot organiserade kriminella grupper (se faktapromemoria 2020/21:FPM102). Strategin innehåller fyra prioriterade områden: 1. stärkt samarbete på det rättsvårdande och det rättsliga området, 2. effektiva utredningar: upplösa strukturer för organiserad brottslighet och bekämpa högprioriterad brottslighet, 3. ta vinster från kriminella som uppkommer genom organiserad brottslighet och 4. anpassa brottsbekämpningen och rättsväsendet till den digitala eran. Information lämnades till justitieutskottet och samråd med ägde rum . 33.1.9EU-handlingsplan mot människosmuggling 2021– 2025 Kommissionens meddelande om en EU-handlingsplan mot människosmuggling 2021–2025 bygger vidare på de åtgärder som 2021/22:115 identifierades i mot människosmuggling 2015–2020 (se faktapromemoria 2021/22:FPM11). Åtgärderna som presenteras i handlingsplanen handlar till stor del om att intensifiera det gemensamma arbetet mot människosmuggling genom att bättre utnyttja tillgängliga verktyg och genomföra befintliga regelverk. Handlingsplanen innehåller åtgärder för att förstärka samarbetet med EU:s partnerländer och internationella organisationer, fullt ut använda FN:s och EU:s sanktionsmöjligheter mot människosmugglare och förhindra exploatering av migranter. Den innehåller även åtgärder för att förstärka samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter och stödja brottsbekämpande arbete samt att förbättra kunskaper om människosmuggling och smuggelnätverkens tillvägagångssätt. 33.1.10 SIS-förordningen om polissamarbete presenterade kommissionen sitt förslag till ändringar i SIS-förordningen om polissamarbete (se faktapromemoria 2020/21:FPM62). Förslaget syftar till att skapa en möjlighet att under vissa förutsättningar kunna föra in registreringar i Schengens informationssystem (SIS) som är baserade på information som fåtts från tredjeland eller internationella organisationer. Registreringen ska gälla personer misstänkta för brott, som faller inom Europols kompetens (exempelvis terrorbrott). En allmän inriktning uppnåddes i rådet och därefter inleddes trepartsmöte. Överläggning med justitieutskottet ägde rum . presenterade kommissionen sitt förslag till poliskodex som omfattar två delar, dels ett direktiv om förbättrat informationsutbyte, dels rådsrekommendationer om operativt polissamarbete (se COM(2021) 782 och faktapromemoria 2021/22:FPM26). Direktivet består dels av en modernisering av rådets rambeslut om förenklat informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter, dels av rådets rekommendationer om utvecklingen av nationella kontaktpunkter för informationsutbyte, s.k. SPOC. Rådsrekommendationerna handlar om förstärkt operativt samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter i gränsregioner. Rekommendationerna riktar sig till medlemsstaterna som bl.a. uppmuntras att ingå bi- eller multilaterala överenskommelser. 33.1.12Automatiserat informationsutbyte för polissamarbete (Prüm II) presenterade kommissionen sitt förslag till förordning om automatiserat informationsutbyte för polissamarbete (Prüm II), COM(2021) 784. Förslaget innehåller en utökning av det existerande automatiserade informationsutbytet enligt ”Prüm-rådsbesluten” (DNA, fingeravtryck och fordonsregisteruppgifter) till att omfatta även Skr. 2021/22:115 ansiktsbilder och (fakultativt) polisregisterinformation. Vidare föreslås en harmonisering av den kompletterande information som ska lämnas efter en verifierad träff. Syftet utökas till att omfatta även brottsbekämpande myndigheters efterforskning av försvunna personer och oidentifierade kroppar. Europol föreslås delta i det automatiserade utbytet av biometrisk information. Slutligen föreslås en ny centraliserad teknisk arkitektur som ska förenkla och snabba upp utbytet och säkerställa interoperabilitet med den gemensamma databasen för identitetsuppgifter (). Dataskyddet anpassas till EU:s dataskyddsreform. presenterade kommissionen sitt förslag till ändringar i kodexen om Schengengränserna, COM(2021) 891. Förslagen omfattar ändringar och nya bestämmelser på områdena instrumentalisering av migration, allvarliga hot mot hälsa och återinförande av gränskontroll vid inre gräns. Ioktober 2020 meddelade domar i två mål (målet C-623/17 och förenade målen C-511/18, C 512/18 och C-520/18). Domstolen upprepade i huvudsak sina ställningstaganden från Tele2-domen, som bl.a. låg till grund för en förnyad diskussion vid . Rådsmötet ledde till att kommissionen samlade in medlemsstaternas synpunkter på hur EU skulle kunna utforma en ny lagstiftning på området. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att bl.a. se över datalagringsregleringen i förhållande till nya kommunikationstjänster och att göra en översyn i förhållande till senaste praxis (dir. 2021:58). handläggning fortsatte även av målen C-793/19, C-794/19 och C-140/20. Målen gällde de tyska och irländska datalagringsregleringarna. Regeringen yttrade sig i målen och argumenterade vid muntlig förhandling för tillåtligheten av en begränsad och differentierad datalagring. kom generaladvokat med ett icke bindande förslag till avgörande i målen. yttrade sig regeringen i ett mål som gäller den franska regleringen om en viss myndighets åtkomst till uppgift om innehavare av IP-adress i syfte att utreda immaterialrättsintrång. Regeringen argumenterade för vikten av att åtkomst till sådana uppgifter tillåts för beivrande av brottslighet i allmänhet och att myndigheter bör kunna få tillgång till sådana uppgifter utan föregående prövning av en domstol eller oberoende förvaltningsmyndighet. Information lämnades till justitieutskottet . Samråd med ägde också rum . 33.2.1Byrå för straffrättsligt samarbete beslutade rådet att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med vissa tredjeländer om samarbetsavtal med byrån för straffrättsligt samarbete (Eurojust). presenterade kommissionen förslag till ändringar av Eurojust-förordningen och rådsbeslutet om informationsutbyte och samarbete när det gäller terroristbrott, COM(2021) 757.Förslaget är en del i arbetet med att digitalisera det rättsliga samarbetet och ingår i kommissionens paket med initiativ för att modernisera EU:s rättssystem. Ändringarna tar framför allt sikte på bestämmelserna om Eurojusts terrorismbekämpningsregister (CTR) som inrättades 2019. Det övergripande syftet med förslaget är att förbättra möjligheterna att hitta länkar i ärenden som rör terroristbrottslighet i syfte att Eurojust bättre ska kunna stötta medlemsstaterna i en koordinerad respons mot terrorism. presenterade kommissionen även förslag till en förordning om att inrätta en it-plattform för gemensamma utredningsgrupper, COM(2021) 756. Gemensamma utredningsgrupper samlar åklagare, brottsbekämpande myndigheter och domare från två eller flera länder för att gemensamt bekämpa viss gränsöverskridande brottslighet. Förordningen om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet (Eppo) inom det straffrättsliga samarbetet har flertalet medlemsstater anslutit sig till, dock inte , , , och . Eppo blev operativ och har börjat sitt brottsutredande arbete. Regeringen tillsatte en utredning som fick i uppdrag att analysera behovet av och föreslå författningsändringar och andra åtgärder för ett svenskt deltagande i Eppo. Utredningen redovisade sitt betänkande . Betänkandet har remitterats och bereds i . Information lämnades till justitieutskottet , juni, . Samråd med ägde rum , juni, . Rådet antog en allmän inriktning om förordning om tillgång till elektronisk bevisning, e-bevisning, och om direktiv om att utse en representant för utlämnande av e-bevisning (se faktapromemoria 2017/18:FPM88). Trepartsmöte om förordningen och direktivet har pågått . Information lämnades till justitieutskottet , . Samråd med ägde rum . 33.2.4 Digitalisering av rättsligt samarbeteSkr. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om ett it-system som kallas för e-Codex (se faktapromemoria 2020/21:FPM48). E-Codex är en teknisk lösning, som har tagits fram på frivillig basis av vissa medlemsstater, för elektroniskt utbyte av information i gränsöverskridande rättsliga förfaranden. Syftet med förordningen är att införliva e-Codex i EU-samarbetet. Förordningen reglerar inte vilken information som ska utbytas i systemet. Rådet för rättsliga och inrikes frågor antog en allmän inriktning . har trepartsmöte genomförts. Överläggning med justitieutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . presenterade kommissionen förslag till en förordning om digitalisering av rättsligt samarbete och tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande civilrättsliga, handelsrättsliga och straffrättsliga frågor. Syftet med förslag är bl.a. att reglera vilken information som ska utbytas via e-Codex. presenterade kommissionen ett initiativ till att utvidga den rättsliga grunden för straffrättslig EU-lagstiftning så att den även omfattar hatpropaganda och hatbrott, COM(2021) 777. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser, COM(2021) 851. Det nya direktivet föreslås ersätta miljöbrottsdirektiv. 34Grundläggande rättigheter och medborgarskap 34.1Program för rättigheter och värden Som en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027 presenterade kommissionen förslag till ett nytt finansieringsprogram för rättigheter och värden. Programmet föreslås ersätta de båda programmen Ett för medborgarna och Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap (se faktapromemoria 2017/18:FPM126). 2021/22:115 Samråd med ägde rum . 34.2EU:s strategi för barnets rättigheter presenterade kommissionen meddelandet för barnets rättigheter (se faktapromemoria 2020/21:FPM98). I strategin tar kommissionen upp utmaningar och föreslår konkreta åtgärder för att skydda, främja och uppfylla barnets rättigheter. Överläggning med socialutskottet ägde rum . 34.3EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv presenterade kommissionen meddelandet för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv (2021–2030) (se faktapromemoria 2021/22:FPM13). Strategin är en del av kommissionens insatser för att bekämpa alla former av hat, diskriminering och rasism och kompletterar mot rasism 2020–2025. Strategin består av tre pelare: förebygga och bekämpa alla former av antisemitism, skydda och främja judiskt liv i EU, främja minnet av samt utbildning och forskning om Förintelsen. Därutöver innehåller strategin avsnitt om EU:s roll i det globala arbetet mot antisemitism och om strategins genomförande. Rådet för rättsliga och inrikes frågor antog kompletterande förhandlingsdirektiv efter att framfört invändningar mot utkastet till avtal om EU:s anslutning till om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. återupptogs förhandlingarna om anslutningsavtalet mellan EU och . Förhandlingarna pågår fortsatt. 35Asyl, invandring, visering och annan politik om rörlighet för personer 35.1Reform av gemensamma europeiska migrations- och asylsystemet Kommissionens meddelande om en ny (se faktapromemoria 2020/21:FPM19) behandlades på rådet för rättsliga och Förhandlingarna fortsatte om kommissionens förslag till förordning om införande av screening för tredjelandsmedborgare vid yttre gräns (se faktapromemoria 2020/21:FPM22) och om förordning om asyl- och migrationshantering (se faktapromemoria 2020/21:FPM20). Det förhandlades även om de ändrade förslagen till asylprocedurförordning (se faktapromemoria 2020/21:FPM21) och omarbetad Eurodacförordning. En politisk överenskommelse nåddes om förslaget till förordning om EU:s myndighet för asylfrågor (EUAA) och formellt antagande ägde rum vid rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) den 10–. Informationstillfällen med socialförsäkringsutskottet och samråd med ägde rum , . 35.2Situationer där migranter instrumentaliseras för politiska ändamål Med anledning av händelseutvecklingen vid EU:s gräns mot , som föranleddes av den belarusiska regimens instrumentalisering av migranter, presenterade kommissionen ett förslag till rådsbeslut om provisoriska nödåtgärder till förmån för , och (COM(2021) 752). Förslaget syftar till att underlätta för dessa medlemsstater att på ett snabbt och ordnat sätt hantera situationen med ett plötsligt ökat antal asylsökande vid gränsen mot . Förslaget innebär att dessa medlemsstater tillfälligt, med bibehållen respekt för mänskliga rättigheter och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten att ansöka om asyl och principen om non-refoulement, får göra undantag från vissa EU-regler när det gäller asylprövning, mottagandevillkor och återvändande. Förslaget innebär också att Frontex, EU:s asylmyndighet och Europol ska prioritera förfrågningar om operativt stöd till , och . presenterade kommissionen även ett förslag om att etablera en mer permanent ordning som vid behov snabbt ska kunna aktiveras om någon eller några medlemsstater ställs inför en liknande situation av instrumentalisering. Förslaget till förordning om bemötande av situationer av instrumentalisering på migrations- och asylområdet (COM(2020) 890) bygger vidare på kommissionens förslag om provisoriska nödåtgärder till förmån för , och . Enligt förordningsförslaget ska berörd medlemsstat, förutom undantag från vissa EU-regler när det gäller asylprövning, mottagandevillkor och återvändande, bl.a. även ha möjlighet att begära stöd och solidaritetsåtgärder från andra medlemsstater för att hantera situationen. 2021/22:115 35.3 EU-fonder på asyl- och migrationsområdet antogs förordningen 2021/1147 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden. lämnades det nationella programmet för perioden –2027 formellt in till kommissionen för antagande. Information lämnades till socialförsäkringsutskottet . antogs direktiv /1883 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning och om upphävande av rådets direktiv /50/EG (se faktapromemoria 2015/16:FPM113). Information lämnades till socialförsäkringsutskottet och samråd med ägde rum . 35.5.1Revidering av EU:s förordning om informationssystemet för viseringar Den reviderade förordningen om informationssystemet för viseringar (VIS) antogs av rådet (se faktapromemoria 2017/18:FPM71). Beslut om att partiellt suspendera viseringsförenklingsavtalet mellan och antogs av rådet (se faktapromemoria 2021/22:FPM12). Åtgärderna tar sikte på officiella belarusiska företrädare och innebär att vissa viseringsförenklingar som stadgas i avtalet suspenderas. Kommissionen presenterade ett meddelande om samarbete om återvändande och återtagande (se faktapromemoria 2020/21:FPM82). Överläggning med socialförsäkringsutskottet och samråd i ägde rum . presenterade kommissionen även ett meddelande om för självmant återvändande och återintegrering (se faktapromemoria 2020/21:FPM107). Överläggning med socialförsäkringsutskottet ägde rum . Kommissionen föreslog även beslut om vissa Skr. 2021/22:115 viseringsåtgärder i förhållande till , och i syfte att få till stånd ett bättre samarbete om återtagande (se faktapromemoria 2020/21:FPM131). Rådet fattade därefter beslut om genomförande av åtgärder på viseringsområdet när det gäller . Information lämnades till socialförsäkringsutskottet . antog rådet slutsatser om Europeiska revisionsrättens rapport om EU:s återtagandesamarbete med tredjeländer. Samråd med ägde rum . 35.7Den externa dimensionen av migration Den externa dimensionen av migrations- och asylpakten har stått i fokus, bl.a. genom genomförandet av ett ”jumbo-råd” med deltagande av inrikes- och utrikesministrarna , ett högnivåmöte med ett antal , samt extrainsatta ministermöten för att bl.a. diskutera utvecklingen i . Vid Europeiska rådets möte uppmanades kommissionen och den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik att, i nära samarbete med medlemsstaterna, presentera konkreta åtgärder, inklusive påtagligt stöd till prioriterade ursprungs- och transitländer. presenterades åtta handlingsplaner som diskuterades i rådet. Handlingsplanerna innehåller övergripande målsättningar, migrationsmål, arbetssätt samt redogör för EU:s och medlemsstaternas aktiviteter.