prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — offentligrättsliga avgifter består av undervägs- och terminalavgifter via det EU-baserade avgiftssystemet för flygtrafiktjänst och utgör en del av luftfartsintäkterna som erhåller som ersättning för tillhandahållande av flygtrafiktjänst. avgifter har minskat med , vilket kan hänföras till att 2020 påverkades av högre ersättning för pensionskostnader till följd av omvärdering av pensionsskulden enligt nya beräkningsgrunder 2020. Övrigt om intäkter av offentligrättsliga avgifter Totalt redovisar omkring 120 myndigheter offentligrättsliga avgifter, i en mängd olika verksamheter. Transportstyrelsen tar ut avgifter inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafikområdet för bl.a. tillsyn, tillstånd och registerhållning. Inom luftfartsområdet finns också avgifter för säkerhetskontroll vid svenska flygplatser, flygplatsers utrustningskostnader för kommunikation, navigation och övervakning inom flygtrafikledningstjänst och undervägsverksamhet (flygtrafiktjänst en route). avgifter omfattar grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. Lantmäteriet redovisar avgifter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter för inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. avgifter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet ökade Det är framför allt , , , , och som visar ökade intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet. har däremot minskade intäkter. tar ut avgifter från regionnätsföretag, stora elproducenter och balansansvariga producenter. Intäkterna ökade kraftigt med , i det närmaste en fördubbling, vilket till största delen beror på elpriset som ökade markant jämfört med föregående år och som har haft påverkan på många poster i resultaträkningen. Även intäkter från kapacitetsavgifter har ökat kraftigt jämfört med föregående år där ett högre belopp, enligt gällande regelverk har kunnat nyttjas till att täcka kostnader. Även denna post har påverkats av det höga elpriset. Till detta kommer ökade avgiftsintäkter från de balansansvariga, främst beroende på att grundavgiften för förbrukning och produktion höjdes med . Därutöver höjdes de genomsnittliga avgifterna med ytterligare i samband med övergången till den nya avgiftsmodellen. höjdes också effektavgiften . Avgifterna i uppdragsverksamhet minskade med , . Det beror främst på minskade intäkter för uppdrag på andras anläggningar. uppdragsverksamhet består huvudsakligen av försäljning av järnvägsmateriel till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna och el till de olika bolag som bedriver tågtrafik. I samband med investeringar i statliga vägar och järnvägar utför även uppdrag på andras anläggningar, främst då åt kommuner. intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet består av garantiavgifter. EKN:s intäkter har ökat med , nära en fördubbling, främst till följd av några större affärer. Intäkterna från garantiavgifter är väsentligt högre än , vilket beror på några större affärer där vissa löper och avser länder i de högsta riskklasserna. Även avsättningar för ej intjänad premie och kvardröjande risk ökar. intäkter av uppdragsverksamhet består i huvudsak av fakturering av levererade tjänster och produkter. tar främst ut avgifter från AP-fonderna för administration av inkomstpensionssystemet och administration av premiepensionssystemet. intäkter av uppdragsverksamhet ökade med , där intäkter från AP-fonderna ökade med och intäkter från premiepensionssystemet ökade med . Det ökade avgiftsuttaget avseende avgifter från premiepensionssystemet avser främst att täcka tidigare uppkommet underskott för avgiftsområdet. intäkter av uppdragsverksamhet ökade med . Det beror i huvudsak på högre intäkter från polarexpeditionen och intäkter för forskningsfartyg. Polarexpeditionen blev inställd . Intäkter från helikoptertjänster och sjö- och flygräddning (Eurocontrol) blev också högre jämfört med föregående år. Övrigt om intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet Totalt redovisar omkring 172 myndigheter avgifter för uppdragsverksamhet. tar huvudsakligen ut vårdavgifter för ungdomsvård. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster. De tar även in intäkter hänförliga till hyresgästanpassningar, som vidarefaktureras hyresgästen. , och tar ut studieavgifter från studieavgiftsskyldiga studenter, vissa s.k. tredjelandsmedborgare. De redovisar även intäkter i sin uppdragsverksamhet i samband med uppdragsutbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster, men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet. tar emot avgifter från AP-fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m. Intäkter av andra ersättningar minskade Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, , , , och visar de största ökningarna av intäkter av andra ersättningar medan , och visar en minskning av andra ersättningar. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens intäkter av andra ersättningar är finansieringsavgiften som arbetslöshetskassorna betalar. Ökningen med beror på att finansieringsavgiften från arbetslöshetskassorna var högre på grund av det genomsnittliga medlemsantalet och att den genomsnittliga dagpenningen var högre. intäkter av andra ersättningar består huvudsakligen av vidarefakturerade läkemedel, testmateriel och analyser. Myndighetens intäkter här har varit små och den kraftiga ökningen med beror främst på vidareförsäljning av covid-19-vaccin till andra länder. intäkter av andra ersättningar har ökat med . Det avser i huvudsak ökade intäkter av böter. Statens skolverks andra ersättningar är främst återbetalda statsbidrag. Ökningen med beror huvudsakligen på att planerade insatser inte har genomförts och att bidragsmottagarna själva betalar tillbaka outnyttjade medel. intäkter av andra ersättningar minskade med . Det beror främst på att det vitesintäkter kopplade till entreprenadkontrakt. intäkter av andra ersättningar ökade med vilket i huvudsak beror på anståndsavgifter för de betalningsanstånd som tillkom 2020 med anledning av covid-19. intäkter av andra ersättningar består av olika typer av straffavgifter såsom sanktioner, böter eller förseningsavgifter. Minskningen med beror på att och fick betala respektive i sanktionsavgifter för brister i arbetet med att motverka penningtvättsrisker. intäkter av andra ersättningar minskade med , vilket till största delen beror på en ändrad värderingsmodell för beräkning av regressfordran . Med regressfordran menas återkrav av tidigare utbetald brottsskadeersättning. svenska kraftnäts intäkter av andra ersättningar består främst av kapacitetsavgifter. Intäkterna ökade med , vilket förklaras både av höga prisskillnader och av att volymen överförd el var stor. Övrigt om intäkter av andra ersättningar Totalt redovisar omkring 160 myndigheter intäkter av andra ersättningar. Centrala () andra ersättningar är huvudsakligen återkravsintäkter från återkrav som uppstår om en studerande t.ex. avbrutit studierna utan att meddela CSN. redovisar intäkter för fakturerade pensions- och lönekostnader från som andra ersättningar. Transportstyrelsen redovisar bl.a. felparkeringsavgifter, dröjsmålsavgifter och avgifter vid överträdelser av kör- och vilotider som andra ersättningar. Not 3 Intäkter av bidrag EU-bidrag med delat förvaltningsansvar Garantifonden för jordbruket EGFJ Jordbruksfonden för landsbygdsutveckling EJFLU Havs- och fiskerifonden EHFF Regionala utvecklingsfonden ERUF, Tillväxtverket1 Socialfonden ESF, Rådet för i 2 Fonden för europeiskt bistånd för dem som har det sämst ställt FEAD, Asyl-, migrations- och integrationsfonden AMIF, Fonden för inre säkerhet ISF, Interregionala bidrag (Interreg) Bidrag till transeuropeiska nätverk, Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive bidrag från EU) (exklusive bidrag från EU) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter (exklusive bidrag från EU) 1Medel från ERUF redovisades av och , totalt för fonden . 2Medel från ESF redovisades av Svenska och , totalt för fonden . Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidragsintäkterna har minskat med jämfört med föregående år. Posten AP-fondsmedel visar Allmänna pensionsfondens nettobidrag till staten. Beloppet är skillnaden mellan de medel som löpande rekvireras från AP-fonden för utbetalning av ålderspensioner och de ålderspensionsavgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som löpande överförs till AP-fonden för förvaltning. uppgick nettobidraget till . Utbetalda pensioner som finansieras från AP-fonderna ökade med , medan avgifterna som tillförs AP-fonderna för att finansiera pensionerna ökade med 6,8 miljarder kronor.6 Det innebär att nettoöverföringen från AP-fonderna ökade med . Intäkter av EU-bidrag visar på återflödet från EU-budgeten som minskade med jämfört med föregående år. Framför allt minskade bidrag från jordbruksfonderna med . En stor andel av övriga bidrag hanteras på universitet och högskolor och används främst för forskning. Dessa bidrag kommer från företag inom och utom och olika forskningsstiftelser. Bidrag från andra statliga myndigheter, t.ex. forskningsråd, är eliminerade. 6Se beskrivning av överföringar till och från pensionssystemet under avsnitt 4.1 Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning samt intäkter för underhållsstöd från bidragsskyldiga. Kärnavfallsfonden redovisar avgifter från reaktorinnehavarna som ska täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. redovisar bidrag från bl.a. kommuner för investeringar i infrastruktur. () redovisar premieintäkter m.m. för den statliga tjänstepensionsrörelsen och andra pensionsförmåner för anställda i vissa organisationer, bl. a. statliga bolag, som inte är statliga myndigheter men där SPV ändå hanterar tjänstepensionen. Allmänna bidrag till kommuner exkl. tillfälligt stöd Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag Hälso- och sjukvårdspolitik, till kommuner Stöd till företag exkl. arbetsmarknad och utbildning Transfereringar till hushåll inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statens budget Ersättning vid ålderdom (anslagsfinansierade förmåner) Övrig socialförsäkring, och Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning varav sjukpenning och rehabilitering m.m. varav aktivitets- och sjukersättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn, och Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, Arbetsförmedlingen Övrigt, arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen Varav kostnad/återföring av reservation för förluster i Bidrag till folkbildningsorganisationer, Kammarkollegiet Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Integration, Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare, Särskilda insatser inom folkbildningen, Kammarkollegiet Summa Migration och integration , pensionskostnader ej statligt anställda Övriga transfereringar till hushåll Summa Transfereringar till hushåll Stöd för korttidsarbete, Lönebidrag m.m., Arbetsförmedlingen Lönebidrag till , Kammarkollegiet Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Arbetsförmedlingen varav Ersättning för höga sjuklönekostnader Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Bidrag till public servicebolagen Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda utbildningssamordnare, Forskning och utveckling m.m., Verket för innovationssystem Ersättning till reaktorinnehavarna, Regionala tillväxtåtgärder m.m., länsstyrelserna Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Myndigheten för Presstöd, Myndigheten för radio och tv, Övriga transfereringar till företag Summa Transfereringar till företag Transfereringar till kommuner och regioner Allmänna bidrag till kommuner och regioner Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden, Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Kommunalekonomisk utjämning till kommuner Kommunalekonomisk utjämning till regioner, Summa Allmänna bidrag exkl. stöd med anledning av flyktingsituationen Allmänna bidrag, stöd för migration och integration Stöd med anledning av flyktingsituationen, Del av kommunalekonomisk utjämning, stöd med anledning av Summa Allmänna bidrag, stöd för migration och integration Summa Allmänna bidrag till kommuner och regioner Migration och integration, Ersättningar och bostadskostnader inkl. periodiseringar Summa Migration och integration, Bidrag till läkemedelsförmånerna m.m., Kammarkollegiet Statsbidrag till följd av sjukdomen covid-19 Provtagning, smittspårning och utbrottshantering, Kvalitetshöjande insatser i hälso- och sjukvården, Kammarkollegiet Startbidrag provtagning, smittspårning och utbrottshantering, Statsbidrag för kris- och traumastöd, Kammarkollegiet Förlossningsvård och kvinnors hälsa, Kammarkollegiet Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna, Kammarkollegiet Summa Hälso- och sjukvårdspolitik varav: Lönebidrag m.m. (Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning): Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fler anställda i lågstadiet Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, Summa (Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning) Ersättning för höga sjuklönekostnader Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning, Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, Bidrag till kultur, Övriga transfereringar till kommuner Summa Transfereringar till kommuner och regioner Avgiften till Europeiska unionen BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgift baserad på icke materialåtervunnen plast, Summa Avgiften till Europeiska unionen Bistånd och andra internationella bidrag, Styrelsen för internationellt Dagersättning till asylsökande m.m., Övriga transfereringar till utlandet Summa Transfereringar till utlandet Transfereringar är medel som staten förmedlar till olika mottagare via myndigheterna. I huvudsak betalas transfereringarna från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte får någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som fått transfereringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till området socialförsäkring räknas transfereringar till hushåll som Pensions- myndigheten och hanterar. Här ingår ålderspensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskadeersättning samt assistansersättning m.fl. stöd till personer med funktionsnedsättning. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringarna till hushåll ökade med . De transfereringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålderspensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som får sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (13,2021) finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet var 2021, vilket var lägre än 2020. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföringen redovisas som bidrag från AP- fonden (socialförsäkringssektorn), se not 3 Intäkter av bidrag. Transfereringar till hushåll inom socialförsäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med har inkomst- och tilläggspensionerna räknats upp . Att pensionsutgifterna ökade berodde framför allt på att antalet pensionärer med inkomstgrundad ålderspension ökade men även på utbetalningar från det nya anslaget Inkomstpensionstillägg som uppgick till . fick 2 249 461 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket var 21 901 personer fler än . Premiepensionerna ökade med eller . Det främsta skälet till utbetalningsökningen är den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension eftersom bara pensionärer födda eller senare kan ha rätt till premiepension. Ersättning vid ålderdom, som är anslagsfinansierade pensioner och stöd, ökade totalt med . Garantipension till ålderspension och efterlevandepensioner till vuxna minskade tillsammans med . Utgifterna minskade eftersom det var färre personer som hade garantipension. Nyblivna pensionärer har en högre pension jämfört med de som avlider, vilket medför att färre får garantipension. Änkepension utgör av de totala utgifterna för efterlevandepension till vuxna. Utgifterna minskar till följd av att änkepensionen är under avveckling. Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenningkostnaderna ökade med till . Ökningen beror på tillfälliga regeländringar (bland annat ersättning för karensavdrag) samt ökad sjukfrånvaro med anledning av covid-19. Under rubriken sjukpenning och rehabilitering redovisas bland annat även rehabiliteringspenning och närståendepenning. Sjukpenningtalet anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i . För december var sjukpenningtalet 9, vilket var en minskning jämfört med . Sjukpenningtalet för kvinnor var högre än sjukpenning- talet för män. var sjukpenningtalet för kvinnor högre än sjukpenningtalet för män. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning minskade Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (3,). Sjukersättning kan beviljas till personer i åldrarna 19–om arbetsförmågan bedöms vara stadigvarande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. minskade antalet personer med sjukersättning med cirka 11 900 och uppgick till strax över 222 000. antalet nytillkomna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer höga krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan. förekommer endast beslut om sjukersättning som gäller tills vidare eftersom ersättningsformen tidsbegränsad sjukersättning har fasats ut. Borttagandet av den bortre gränsen i sjukpenningen minskar också inflödet. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga eller på grund av en funktionsnedsättning behöver för att avsluta sin skolgång. Ersättningen är alltid tidsbegränsad och kan beviljas för maximalt i taget. Antalet personer som får ersättningen minskar eftersom många av dem har fyllt 30 och kan ansöka om stödet. Kostnaderna för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. Kostnaderna ökade med () vilket beror på att schablonbeloppet fortsätter att öka och var 2021 jämfört med 2020. Antal personer som har beviljats ersättning har däremot minskat. hade 13 683 personer assistansersättning vilket är en minskning med 184 personer jämfört med . Kostnader för föräldraförsäkringen ökade Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäkringen med . har gravida klassificerats som riskgrupp för covid-19 vilket medförde att utgifterna för graviditetspenning ökade med . Utgifterna för tillfällig föräldra- penning minskade med jämfört med . Färre arbetslösa jämfört med var 370 000 personer inskrivna som arbetslösa. Det var en minskning med drygt 86 000 personer eller jämfört med . Arbetslösheten uppgick till jämfört . Arbetsmarknaden återhämtade sig i en snabb takt och arbetslösheten minskade stadigt . I genomsnitt var 409 000 personer inskrivna som arbetslösa och närmare hälften var långtidsarbetslösa. som arbetslösheten minskade, ökade antalet inskrivna arbetslösa som varit utan arbete eller mer uppgav Arbetsförmedlingen. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökade 2021 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökade med för . Utgifterna har varit högre på grund av bland annat ökad arbetslöshet under pandemin. Färre antal konkurser minskade utbetalningar från anslaget Bidrag till lönegarantiersättning med mellan åren. Studiebidragen ökade med och uppgick till 2021. Förändringen berodde främst på att antalet studerande som fått utbetalning av generellt bidrag har ökat. Volymökningen förklaras av åtgärder och regelförändringar med anledning av sjukdomen covid-19, bl.a. slopat fribelopp inom studiemedlen . Fribeloppet inom studiestartsstödet var borttaget , men gäller ordinarie regler. Utbetalningar av klimatbonus uppgick till 2021 vilket var en ökning med . Ökningen förklarades av att bonusbeloppet för nollutsläppsfordon höjdes från och att antal klimatbonusfordon tagna i trafik har ökat jämfört med . Minskade utgifter för nyanlända invandrare Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare minskade med . Antalet asylsökande och kommunmottagna flyktingar beskrivs under kommunersättning för flyktingmottagande. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Beloppet består av de socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som överförts till premiepensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag minskade Transfereringar till företag minskade med . Stöd vid korttidsarbete minskade med och uppgick till . Korttidsarbete innebär att arbetstagare tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Syftet med stödet är att kunna stödja sysselsättningen och dämpa arbetslösheten. Reglerna för statligt stöd vid korttidsarbete innebär att staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaderna för korttidsarbete. har infört ett omställningsstöd för företag som fått minskad omsättning till följd av covid-19. Stödet kan användas av fysiska och juridiska personer som bedriver näringsverksamhet i och är registrerade för F-skatt. är den myndighet som beslutar om omställningsstöd och stödet betalas ut genom en kreditering av skattekontot. Stödet uppgick till för vilket var en ökning med . Ersättning för höga sjuklönekostnader till företag uppgick till . Ersättningen avser att stödja arbetsgivare vars sjuklönekostnader ökat på grund av sjukdomen covid-19. Ersättningen betalas ut via företagens skattekonto. Transfereringar finansierade med EU-medel för gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m. minskade med . Bidraget till ökade med . Public service-avgift tas in av som betalar ut avgiftsmedlen till ett särskilt public service-konto i . Public service-kontot förvaltas av Kammarkollegiet och används för att tilldela medel till programföretagen genom transfereringar. Bidragen uppgick till vilket var en ökning med . Bidragen till privata företag och kommunala bolag från ökade med jämfört med föregående år. Ökningen beror delvis på utbetalningar av investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande som ökade med . Utbetalning i omsättningsstöd till enskilda näringsidkare och till handelsbolag uppgick till för .