prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — Eftersom stödet är en form av studiestöd är lagen uppbyggd så att den i så stor utsträckning som möjligt innehåller bestämmelser som hänvisar till eller motsvarar de som gäller för studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Andra stycket innehåller en beskrivning av lagens syfte. Där framgår att syftet med lagen är att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som stärker deras framtida ställning på arbetsmarknaden. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. Ansvarig myndighet för omställningsstudiestöd 2 § prövar frågor om omställningsstudiestöd enligt denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Paragrafen reglerar att det är som är ansvarig myndighet för att pröva frågor om omställningsstudiestöd. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.2. 3 § Omställningsstudiestöd består av omställningsstudiebidrag och omställ- ningsstudielån. Av paragrafen framgår att omställningsstudiestöd består av omställnings- studiebidrag och omställningsstudielån. Enligt 4 § lämnas omställnings- studielån endast för sådan vecka för vilken det lämnas omställningsstudie- bidrag. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. 4 § Omställningsstudiebidrag får lämnas i mån av tillgång på medel. Omställ- ningsstudielån lämnas endast för sådan vecka som omställningsstudiebidrag lämnas för. Anvisade medel fördelas mellan studerande som förvärvsarbetar eller senast har förvärvsarbetat huvudsakligen i privat sektor och studerande som förvärvsarbetar eller senast har förvärvsarbetat huvudsakligen i offentlig sektor. Fördelningen av medel mellan de två grupperna ska avspegla andelen förvärvsarbetande i privat respektive offentlig sektor. Paragrafen innehåller bestämmelser om anvisade medel för omställnings- studiestöd. I första stycket anges att omställningsstudiebidrag får lämnas i den mån det finns tillgång på medel. Till skillnad från studiestöd som lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395) är omställningsstudiestödet således inte ett generellt, rättighetsstyrt stöd, utan kan endast beviljas i mån av tillgängliga medel. Av första stycket framgår också att omställningsstudielån inte får lämnas för om det inte lämnas omställningsstudiebidrag för samma vecka. Bestämmelsen innebär, tillsammans med bestämmelserna i 26 §, att omställningsstudielån endast får lämnas för sådana veckor och högst med sådan del av helt stöd som omställningsstudiebidrag lämnas. Enligt andra stycket fördelas de anvisade medlen mellan två grupper av studerande. Det är dels studerande som förvärvsarbetar eller senast har för- värvsarbetat huvudsakligen i privat sektor, dels studerande som förvärvs- arbetar eller senast har förvärvsarbetat huvudsakligen i offentlig sektor. Fördelningen av medel mellan de två grupperna ska avspegla andelen för- värvsarbetande i privat respektive offentlig sektor. Vilken grupp en studerande ska anses tillhöra prövas av i samband med prövningen av ansökan. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.7, 6.7.1 och 6.7.2. Ord och uttryck i lagen 5 § I lagen avses med omställningsorganisation: Kammarkollegiet, eller en omställningsorganisation som registrerats enligt lagen (2022:000) om grundläggande omställnings- och kompetensstöd, läroanstalt: sådan läroanstalt eller utbildning som avses i 3 kap. 2 § studiestöds- lagen (1999:1395), annan utbildningsanordnare: en fysisk eller juridisk person som anordnar ut- bildning som finansieras av en omställningsorganisation, prisbasbelopp: det prisbasbelopp som definieras i 2 kap. 6 och 7 §§ socialför- säkringsbalken, och inkomstbasbelopp: det inkomstbasbelopp som definieras i 58 kap. 26 och 27 §§ socialförsäkringsbalken. Paragrafen innehåller definitioner av ord och uttryck som finns i lagen. Av bestämmelsen framgår att med omställningsorganisation avses dels Kammarkollegiet, dels en sådan omställningsorganisation som registrerats enligt den lag om grundläggande omställnings- och kompetensstöd som föreslås. Enligt budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, utg. omr. 2021/22:176 13) är avsikten att Kammarkollegiet ska ansvara för beslut om stöd enligt lagen om grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Av bestämmelsen framgår vidare att med läroanstalt avses sådan läro- anstalt eller utbildning som avses i 3 kap. 2 § studiestödslagen, dvs. de läroanstalter och utbildningar som regeringen har beslutat ska ge rätt till studiemedel enligt studiestödslagen. Sådana läroanstalter och utbildningar anges normalt i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655). I bestämmelsen anges att med annan utbildningsanordnare avses i denna lag en fysisk eller juridisk person som anordnar utbildning som finansieras av en omställningsorganisation, dvs. en fysisk eller juridisk person som anordnar en utbildning som en omställningsorganisation köper. Paragrafen innehåller även bestämmelser om vad som avses med pris- basbelopp respektive inkomstbasbelopp. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.1, 6.4.2, 6.5.6 och 6.5.7. 6 § Omställningsstudiestöd får lämnas till en studerande som 1.har förvärvsarbetat i i genomsnitt minst under en kalendermånad i a) sammanlagt inom en ramtid som kan beräknas tidigast från och med det kalenderår då han eller hon fyllde , och b) sammanlagt inom en ramtid , eller 2.under kvalificeringstiderna som anges i 1 a och 1 b har haft en viss minsta inkomst av förvärvsarbete. Med ramtid enligt första stycket avses de respektive 24 månader som närmast har föregått den dag ansökan om omställningsstudiestöd kom in till . Om studierna har påbörjats före den dag ansökan kom in beräknas ramtiden i stället från och med dagen före studiestarten. För att förvärvsarbetet i första stycket 1 a ska få räknas ska det ha varit den studerandes huvudsyssla . Förvärvsarbete i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i och i får tillgodoräknas som förvärvsarbete I paragrafen regleras villkor om förvärvsarbete, det s.k. arbetsvillkoret, som är en förutsättning för att få omställningsstudiestöd. Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Av första stycket följer att arbetsvillkoret är uppfyllt om den sökande har förvärvsarbetat i i genomsnitt minst under en kalendermånad, dels i sammanlagt 96 månader (kvalificerings- tiden, som i detta fall är ) under en ramtid som kan beräknas tidigast från och med det år då han eller hon fyllde (punkt 1 a) – det s.k. etableringsvillkoret, dels i sammanlagt 12 månader (kvalificeringstiden) inom en ramtid (punkt 1 b) – det s.k. aktualitetsvillkoret. Enligt bestämmelsen måste båda dessa villkor vara uppfyllda för att omställningsstudiestöd ska kunna lämnas. Arbetet som krävs enligt etableringsvillkoret räknas tidigast från och med det kalenderår då den sökande fyllde , vilket innebär att omställningsstudiestöd i praktiken kan beviljas tidigast det år en person Arbetsvillkoret kan även uppfyllas genom en minsta inkomst av för- Prop. 2021/22:176 värvsarbete (punkt 2). Vad den inkomsten ska vara regleras i förordning, se upplysningsbestämmelse i 7 §. Arbetsvillkoret kan även anses uppfyllt genom en kombination av arbetad tid enligt första punkten och inkomster enligt andra punkten. Samma kalendertid kan dock inte tillgodoräknas den studerande två gånger med hjälp av de olika villkoren. Av andra stycket framgår att utgångpunkten för ramtiden enligt första stycket är de respektive 24 månader som närmast har föregått den dag ansökan om omställningsstudiestöd kom in till Centrala Vidare framgår att om studierna har påbörjats före den dag ansökan kom in beräknas ramtiden i stället från och med dagen Studier som påbörjas efter ett studieuppehåll räknas också som en studiestart. Tredje stycket innebär att förvärvsarbetet ska ha varit den studerandes huvudsyssla för att uppfylla etableringsvillkoret. Av fjärde stycket framgår att även förvärvsarbete i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), och i kan tillgodoräknas som förvärvsarbete i för såväl etableringsvillkoret som aktualitetsvillkoret. Vad som avses med huvudsyssla regleras inte i lagen utan på förordningsnivå eller i myndighetsföreskrifter, se 7 §. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3 och 6.3.4. 7 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om villkoren i 6 §. Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela ytterligare föreskrifter om villkor om för- värvsarbete, det s.k. arbetsvillkoret. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3 och 6.3.4. 8 § Omställningsstudiebidrag får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . I 21 § finns dock bestämmelser om att omställnings- studiebidraget är begränsat från och med det kalenderår då den studerande fyller Omställningsstudielån får lämnas längst till och med det kalenderår då den I paragrafen behandlas den övre åldersgränsen för att kunna få omställ- I första stycket anges att omställningsstudiebidrag får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . med en upplysning om att det i 21 § anges att möjligheten att få bidrag begränsas från och med det kalenderår då den studerande fyller . Andra stycket innehåller en bestämmelse om att omställningsstudielån kan lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller Det är samma åldersgräns som gäller för studielånet inom studie- Dessa lån ska betalas tillbaka tillsammans, som en studieskuld, se 36 §. 2021/22:176 Övervägandena finns i avsnitt 6.3.2. Betalat årsbelopp och återkrävt studiestöd 9 § En studerande som har fått omställningsstudiestöd enligt denna lag, studiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd kan bara beviljas omställningsstudiestöd om den studerande har 1.betalat fastställt årsbelopp och preliminär, slutlig eller kvarstående avgift som ska betalas före det kalenderår som det nya omställningsstudiestödet avser, och 2.betalat tillbaka så mycket av återkrävt omställningsstudiestöd, återkrävt studiemedel, återkrävd studiehjälp eller återkrävt studiestartsstöd att högst ett kalenderhalvårs återkrävt stöd återstår att betala. Trots första stycket får omställningsstudiestöd beviljas om det finns synnerliga skäl för det. Paragrafen innehåller ett krav på återbetalning av tidigare lämnat studiestöd för att omställningsstudiestöd ska kunna beviljas. Första stycket innehåller ett villkor som innebär att en studerande som har haft omställningsstudiestöd eller studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) måste ha betalat lånet och räntan med ett visst belopp (årsbelopp) före det kalenderår som omställningsstudiestödet avser för att det ska kunna beviljas. Årsbelopp och motsvarande avgifter (preliminär, slutlig och kvarstående avgift) enligt alla lydelser av den nuvarande studiestödslagen och den äldre studiestödslagen (1973:349) Likaså måste den studerande ha betalat tillbaka eventuella återkrav av omställningsstudiestöd, studiestöd enligt alla lydelser av den nuvarande studiestödslagen och den äldre studiestödslagen och studiestartsstöd enligt lagen om studiestartsstöd (2017:527) för att stödet ska kunna beviljas, så att det högst återstår återkrav för ett kalenderhalvår. På motsvarande sätt som gäller vid prövningen av om studiemedel och studiestartsstöd ska beviljas anges i andra stycket att det får göras undantag från första stycket om det finns synnerliga skäl för det. praxis som finns inom det övriga studiestödsområdet anses kunna ge vägledning för tillämpningen av även denna bestämmelse. Paragrafen motsvarar i huvudsak bestämmelserna i 3 kap. 26 § studiestödslagen och 8 § lagen om studiestartsstöd. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.11. 10 § Omställningsstudiestöd får lämnas till studerande som Med svenska medborgare jämställs i denna lag sådana utländska medborgare som har rätt till studiestöd enligt 1 kap. 4–6 §§ studiestödslagen (1999:1395) eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till de Paragrafen innehåller bestämmelser om att omställningsstudiestöd får lämnas till studerande som är svenska medborgare och till utländska medborgare som jämställs med svenska medborgare. Bestämmelserna i paragrafen hänvisar till 1 kap. 4–6 §§ studiestöds- Vilka som kan komma i fråga för omställningsstudiestöd med beaktande av kravet ska således bedömas på samma sätt enligt denna lag som enligt det som gäller för studiestöd enligt studiestödslagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.1. 11 § Omställningsstudiestöd får lämnas till studerande som inte är svenska medborgare, om de uppfyller de villkor för att beviljas studiemedel som anges i 3 kap. 4 § andra–fjärde styckena eller 4 a § studiestödslagen (1999:1395) eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till de bestämmelserna. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att omställningsstudiestöd även får lämnas till vissa studerande som inte är svenska medborgare. Bestämmelsen hänvisar till 3 kap. 4 § andra–fjärde styckena och 4 a § studiestödslagen. Vilka utländska medborgare som kan komma i fråga för omställningsstudiestöd med beaktande av kravet ska således bedömas på samma sätt enligt denna lag som enligt det som gäller för studiestöd enligt studiestödslagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.1. Begränsningar för studerande som är intagna i anstalt och andra som får sitt uppehälle bekostat av staten eller en kommun 12 § Omställningsstudiestöd lämnas inte till studerande som är intagna i anstalt enligt fängelselagen (2010:610). Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om förutsättningarna för att lämna omställningsstudiestöd till studerande vars uppehälle på annat sätt än som anges i första stycket helt eller till väsentlig del bekostas av staten eller en kommun. Paragrafen innehåller bestämmelser om begränsningar av möjligheterna att lämna omställningsstudiestöd till studerande som är intagna i anstalt och andra vars uppehälle till väsentlig del bekostas av staten eller en kommun. I första stycket finns en bestämmelse om att omställningsstudiestöd inte får lämnas till den som är intagen i anstalt enligt fängelselagen. Omställningsstudiestöd får därmed inte lämnas en studerande är intagen i anstalt, oavsett om den studerande under verkställigheten vistas inom eller utanför anstalten med stöd av bestämmelser i samma lag. I andra stycket finns en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om förutsättningarna för att lämna omställningsstudiestöd till studerande vars uppehälle på annat sätt än vad som anges i första stycket helt eller till väsentlig del bekostas av staten eller en kommun. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.10. Utbildning som omställningsstudiestödet får lämnas för 13 § Omställningsstudiestöd får lämnas för utbildning vid en läroanstalt i och hos en annan utbildningsanordnare i landet. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om undantag från att omställningsstudiestöd ska få lämnas för utbildning hos en annan utbildningsanordnare i landet. 2021/22:176 Paragrafen omställningsstudiestöd får lämnas för. Ytterligare krav för att kunna få omställningsstudiestöd för en utbildning finns i 14 och 15 §§. Av första stycket framgår att omställningsstudiestöd enbart får lämnas för utbildning vid en läroanstalt och hos en annan utbildningsanordnare. Med läroanstalt avses enligt 5 § de läroanstalter och utbildningar som regeringen har beslutat ska ge rätt till studiemedel enligt studiestödslagen (1999:1395). Sådana läroanstalter och utbildningar anges normalt i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655). avses enligt 5 § en fysisk eller juridisk person som anordnar utbildning som finansieras av en omställningsorganisation. definieras i 5 §. Av första stycket framgår även att omställningsstudiestöd endast lämnas för utbildning i . Vad som avses med utbildning i regleras i förordning. Andra stycket innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om undantag från att omställningsstudiestöd ska få lämnas för utbildning hos en annan utbildningsanordnare. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.1 och 6.4.2. 14 § Omställningsstudiestöd får lämnas för en utbildning som motsvarar minst en veckas och som mest 80 veckors studier på heltid. Från och med det kalenderår då den studerande fyller får omställnings- studiestöd lämnas för en utbildning som är längre än på heltid eller motsvarande antal veckor på deltid. Paragrafen innehåller bestämmelser om att omställningsstudiestöd bara får lämnas för utbildningar av en viss omfattning. Därutöver gäller kraven på utbildningar som anges i 13 och 15 §§. Enligt första stycket får omställningsstudiestöd lämnas för en utbildning som har en omfattning som motsvarar minst en veckas studier på heltid. En utbildning som sammanlagt omfattar minst en veckas studier på heltid behöver dock inte vara sammanhängande , utan kan t.ex. vara fördelad över ett antal enskilda kalenderveckor . Av första stycket framgår vidare att omställningsstudiestöd får lämnas för en utbildning som har en omfattning som är längst 80 veckors studier på heltid eller motsvarande antal veckor på deltid. En utbildning som ges på 75, 60, 50, av heltid får därmed uppgå till som mest 106, 133, 160, . kunna avsluta utbildningen och få slutbetyg, examensbevis eller annat motsvarande utbildningsbevis genom motsvarande maximalt 80 veckors studier på heltid. För studerande som läser vid två eller flera olika 80 veckors studier på heltid. En behörighetsgivande och en efterföljande utbildning får t.ex. var för sig omfatta motsvarande som mest 80 veckors studier på heltid. Vid studier på kurser eller liknande som ingår i en sammanhållen utbildningsgång, exempelvis ett yrkespaket, får de ingående kurserna tillsammans omfatta motsvarande som mest 80 veckors Av andra stycket framgår att omställningsstudiestöd från och med det kalenderår då den studerande fyller får lämnas för en utbildning som är längre än på heltid. Omställningsstudiestöd får därmed även Prop. 2021/22:176 lämnas till en äldre studerande som ska avsluta en längre utbildning som påbörjats innan det kalenderår han eller hon fyllde . Övervägandena finns i avsnitt 6.4.3 och 6.4.4. 15 § Omställningsstudiestöd får lämnas för en utbildning som kan antas stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Om det finns särskilda skäl, får omställningsstudiestöd lämnas även utan beaktande av arbetsmarknadens behov. Omställningsstudiestöd får inte lämnas för en utbildning som 1.enbart syftar till att möta kompetensbehoven hos en specifik arbetsgivare, 2.den studerandes arbetsgivare skäligen borde tillhandahålla för att den studerande ska klara av att utföra sina ordinarie arbetsuppgifter, eller 3.den studerande redan har genomgått och från vilken han eller hon redan har ett slutbetyg, examensbevis eller annat utbildningsbevis. Till en studerande som har en examen på forskarnivå får omställningsstudiestöd lämnas för en utbildning som tillsammans med den studerandes forskarkompetens förser arbetsmarknaden med kompetens på ett arbetsområde där det finns ett behov av arbetskraft eller om det finns särskilda skäl. Prövningen enligt första–tredje styckena ska göras första gången en studerande ansöker om omställningsstudiestöd för en och samma utbildning. Paragrafen innehåller bestämmelser om att omställningsstudiestöd får lämnas för en utbildning som stärker en studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden. Ytterligare villkor för att en utbildning ska ge möjlighet till stöd anges i 13 och 14 §§. Av första stycket framgår att omställningsstudiestöd får lämnas för en utbildning som kan antas stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Avsikten är att bedömningen ska göras utifrån varje persons situation och förutsättningar, dvs. utifrån personens tidigare utbildning, kunskaper och erfarenheter från arbetslivet. Utbildningen kan antingen syfta till att stärka personens ställning inom det arbetsområde som han eller hon redan arbetar eller har arbetat inom, eller syfta till att personen ska stärka sin kompetens på andra arbetsområden för att kunna söka nya arbeten. Bedömningen av om en utbildning stärker den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden ska enligt bestämmelsen ske med beaktande av arbetsmarknadens behov. Det innebär att i de fall utbildningen syftar till att en person ska stärka sin kompetens på andra arbetsområden än det som han eller hon redan arbetar eller har arbetat inom, ska det beaktas om det är rimligt att utbildningen kan öka möjligheten att söka och faktiskt etablera sig inom ett nytt arbetsområde efter genomgången utbildning. Om det råder hård konkurrens eller överetablering inom arbetsområdet får det i vanliga fall inte anses rimligt. Omställningsstudiestöd ska då inte beviljas. I de fall utbildningen syftar till att stärka personens ställning inom det arbetsområde som han eller hon redan har en grundutbildning eller arbetar eller har arbetat inom, ska det på motsvarande sätt beaktas om det är rimligt att utbildningen kan öka personens möjlighet att vara verksam inom området. Om så är fallet får det anses rimligt att en utbildning inom arbetsområdet för att fördjupa eller komplettera kompetensen stärker personens ställning även under sådana förhållanden. mening framgår vidare att omställningsstudiestöd undantagsvis får lämnas 2021/22:176 även utan beaktande av arbetsmarknadens behov, om det finns särskilda skäl. För att det ska finnas särskilda skäl ska det i det enskilda fallet finnas omständigheter som gör att utbildningen kan leda till en ny anställning eller betydligt ökad anställningsbarhet. Andra stycket innehåller bestämmelser om att det inte går att få omställningsstudiestöd för en utbildning, trots att den kan antas stärka en enskilds framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Av punkten 1 framgår att det gäller i fråga om en utbildning som enbart syftar till att möta kompetensbehoven hos en specifik arbetsgivare, dvs. när utbildningen bedöms vara till nytta enbart för en specifik arbetsgivare och att den således inte är relevant för någon annan arbetsgivare, vare sig i den aktuella branschen eller på den övriga arbetsmarknaden. Av punkten 2 framgår att det inte heller är möjligt att få omställningsstudiestöd för en utbildning som den sökandes arbetsgivare skäligen borde tillhandahålla för att den sökande ska klara av att utföra sina ordinarie arbetsuppgifter. I lagtexten ges inte någon ytterligare vägledning för vilka fall som avses. Vad avser ovan nämnda punkter har dock till stöd för sin prövning av en ansökan om omställningsstudiestöd som regel tillgång till ett yttrande från en omställningsorganisation (se 32 §). Frågorna om en utbildning enbart syftar till att möta kompetensbehoven hos en specifik arbetsgivare och vilka utbildningar som den sökandes arbetsgivare skäligen borde tillhandahålla överlämnas att ytterst avgöras i rättstillämpningen. Enligt punkten 3 lämnas inte omställningsstudiestöd för en utbildning som den sökande redan har genomgått och från vilken han eller hon redan har ett slutbetyg, examensbevis eller annat utbildningsbevis, eller om någon vill gå en utbildning som har ett kunskapsinnehåll som är likvärdigt med en sådan utbildning. Av bestämmelsen framgår att avsikten är att det är utbildningens kunskapsinnehåll som ska vara avgörande. Ett slutbetyg, examensbevis eller annat utbildningsbevis från en utbildning är i sig inte ett hinder för att få omställningsstudiestöd, om det framgår att kunskapsinnehållet i utbildningen påtagligt har förändrats sedan personen genomgick den.