prop · H903242 · 2022-05-17 00:00:00 — En vinst i form av ett frispel på en automat kan visserligen ha ett värde för spelaren, på så sätt att det förhöjer och förlänger spelupplevelsen. Fri- spelet torde dock knappast gå att omsätta i pengar eller annan ersättning med ett värde i pengar. Spel på förströelsespelsautomater får därför anses falla utanför spellagens tillämpningsområde. Enligt regeringen finns det därför inte, som Spelinspektionen anser, behov av ett uttryckligt undantag från spellagen för sådana spel på mekaniska eller elektroniska spelauto- mater som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel på automat- en. Anordnare av förströelsespel ska omfattas av skyldigheten att använda kassaregister Enligt 39 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, är den som i näringsverksamhet säljer varor eller tjänster mot kontant betal- ning eller mot betalning med kontokort skyldig att använda kassaregister. Syftet med regleringen är att förhindra skatteundandragande och skydda seriösa företagare från illojal konkurrens från företagare som undandrar sig skatt. För vissa verksamheter har kravet på kassaregister bedömts som mindre lämpligt eller oproportionerligt i förhållande till verksamhetens karaktär eller omfattning. Det har därför i 39 kap. 5 § SFL införts undantag från skyldigheten att använda kassaregister för bl.a. den som bara i obetyd- lig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning eller mot betalning med kontokort, den som anordnar automatspel enligt automat- spelslagen eller den som tillhandahåller automatspel enligt spellagen. I fråga om undantaget för spelautomater gjordes bedömningen att det för sådana automater med erforderliga tillstånd inte är realistiskt att ställa krav på registreringsutrustning på varje spelautomat (prop. 2006/07:105 s. 40). Förutom de i 39 kap. 5 § SFL angivna undantagen finns även en möjlig- het för att enligt 39 kap. 9 § samma lag besluta om undantag i enskilda fall, om behovet av tillförlitligt underlag för skattekontroll kan tillgodoses på annat sätt eller om en viss skyldighet är oskälig. Ett sådant beslut om undantag från skyldigheter som gäller kassaregister får förenas med villkor. I samband med att automatspelslagen upphävs upphör samhällets kon- Prop. 2021/22:242 troll av sådan verksamhet som omfattas av lagens tillämpningsområde. Förekomsten av erforderliga tillstånd kan därför inte längre i sig motivera ett undantag från skyldigheten att använda kassaregister. Vidare sker betal- ningen för spelet numera ofta i separata kassor i form av t.ex. en inträdes- avgift till spelhallen, en avgift för viss speltid eller köp av polletter som kan användas i automater i stället för mynt. Skyldigheten att använda kassaregister innebär således inte nödvändigtvis att varje enskild spelauto- mat måste ha registreringsutrustning. I de fall betalning sker på annat sätt än i automaten är det i stället rimligt att kräva att anordnaren av spelet använder kassaregister. Detsamma får anses gälla för de anordnare som redan har installerat en sådan teknisk utrustning i automaten som möjlig- gör betalning via t.ex. Swish eller något annat elektroniskt betalningssys- tem och som kan kommunicera med ett kassaregister. För de anordnare som fortfarande använder spelautomater där betalning- en sker genom att mynt stoppas i automaten skulle ett krav på kassaregister även i fortsättningen kunna framstå som oproportionerligt betungande. Mot bakgrund av att detta betalsätt har minskat betydligt och sannolikt kommer att fortsätta minska framöver, samt då det är fråga om förhållandevis få aktörer, bör förekomsten av myntautomater dock inte ensamt motivera ett generellt undantag för anordnare av förströelsespel. I det fall det är befogat finns det, som nämns ovan, i stället en möjlighet för att medge undantag enligt 39 kap. 9 § SFL. Det blir då myn- digheten som i varje enskilt fall får avgöra om det finns förutsättningar för undantag enligt denna bestämmelse. Mot denna bakgrund gör regeringen, i motsats till Paf, bedömningen att anordnare av spel på förströelsespelsautomater fortsättningsvis bör omfatt- as av skyldigheten att använda kassaregister. Förslagen medför upphävande av automatspelslagen och ändringar i 1 kap. 5 § spellagen och 39 kap. 5 § SFL. 13Spel på fartyg i internationell trafik 13.1Överenskommelsen mellan om automatspel bör sägas upp Regeringens förslag: Överenskommelsen mellan om automatspel på passagerarfartyg i reguljär linjetrafik mellan och ska sägas upp. Spellagens tillämpningsområde ska omfatta spel på passagerarfartyg i reguljär linjetrafik mellan och . Departementspromemorians förslag överensstämmer med regering- ens. 2021/22:242 Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig över för- slaget att överenskommelsen mellan ska sägas upp. Remissutfallet är blandat. Några remissinstanser tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Det gäller bl.a. , , Spelinspektionen och Transportstyrelsen. Två remissinstanser, Föreningen sjöfart och penning- automatförening (Paf), avstyrker förslaget. De menar att det skulle upp- komma svårigheter om överenskommelsen upphävs utan ytterligare regle- ring, bl.a. eftersom det finns en lagkonflikt mellan å ena sidan svensk lag och å andra sidan åländsk eller finsk respektive estnisk lag dels vad gäller krav på speltillstånd, dels vad gäller beskattning. Enligt Svensk sjöfart bör överenskommelsen inte sägas upp innan länderna har enats om vilka tekni- ska och operationella krav som ska gälla för tillhandahållandet av spel om- bord på fartyg i trafik mellan länderna. Paf menar att den lagkonfliktsprob- lematik som skulle uppstå om överenskommelsen sägs upp skulle skapa problem inte bara för speloperatörer och rederier utan även för resenärerna eftersom förutsättningarna för att tillhandahålla spel ombord skulle försvå- ras avsevärt. Enligt föreningen bidrar överenskommelsen vidare till att upprätthålla konsumentskyddet för spelarna genom att samma insats- och vinstnivåer gäller under hela överfarten. Om överenskommelsen sägs upp skulle speloperatörer och rederier enligt föreningen bli föremål för en rad krav som i praktiken skulle vara i det närmaste omöjliga att följa, såsom byte av insats- och vinstnivåer i enlighet med respektive lands lagstiftning samt en kassaavstämning mitt ute på havet när landsgränsen passeras för att kunna betala skatt på korrekt underlag. Vidare innebär en uppsägning av överenskommelsen enligt föreningen en uppenbar risk för dubbelbe- skattning. Skälen för regeringens förslag Överenskommelsen om automatspel mellan och I samband med att spel på s.k. enarmade banditer förbjöds tillkom en konvention mellan och som tillät visst automatspel på passagerarfartyg i reguljär linjetrafik mellan länderna (se prop. 1978/79:20, bet. 1978/79:NU11, rskr. 1978/79:45, fortsättningsvis benämnd överenskommelsen). Syftet med överenskommelsen är att be- gränsa anordnandet av automatspel på internationellt vatten, som tillåter visst spel på svenskt vatten. Enligt överenskommelsen ska automatspel som anordnas med tillstånd från finska myndigheter tillåtas även i och vice versa. Vidare regleras högsta tillåtna antal spel- automater per fartyg samt insats- och vinstnivåer. Parterna förbinder sig också att inte ta ut skatt eller avgift för sådant spel som anordnas inom dess territorium på fartyg som inte är registrerade (flaggade) hos parten. Över- enskommelsen kan sägas upp av en av de fördragsslutande parterna på diplomatisk väg och upphör då att gälla efter det att uppsäg- ningen har skett. Överenskommelsen är publicerad i internatio- nella överenskommelser (SÖ 1979:40) och har ändrats fram (SÖ 1981:67, 1985:51, 1991:7, 1997:7 och 2002:2). Förhållandet mellan överenskommelsen och den svenska spelregleringen Huvudregeln i spellagen är att allt spel som tillhandahålls på svenskt terri- torium och på svenska fartyg, oavsett var fartygen befinner sig, omfattas av kravet på svensk spellicens. Överenskommelsen har beaktats i spellag- en på så sätt att bestämmelserna i den har getts företräde framför reglering- en i spellagen (1 kap. 4 § spellagen). Det innebär bl.a. att automatspel på passagerarfartyg i reguljär linjetrafik mellan och som till- handahålls med finskt tillstånd är undantaget från kravet på svensk spel- licens. När det gäller regleringen på skatteområdet finns bestämmelser om spel- skatt i lagen (2018:1139) om skatt på spel. I 1 § lagen om skatt på spel anges bl.a. att spelskatt ska betalas till staten för sådant licenspliktigt spel som tillhandahålls av en licenshavare enligt spellagen. Eftersom det endast är spelföretag med licens enligt spellagen som är skattskyldiga, behöver ett spelföretag med finskt tillstånd inte betala svensk spelskatt för sådant automatspel som omfattas av det finska tillståndet. Något särskilt undantag för spel som omfattas av överenskommelsen, motsvarande det som finns i 1 kap. 4 § spellagen, har dock inte förts in i lagen om skatt på spel. Skillnader i insats- och vinstnivåer Bestämmelser om insats- och vinstnivåer finns i 8 kap. spelförordningen. I förordningen anges bl.a. att en insats får uppgå till högst 1/4 000 prisbas- belopp för varje vinstmöjlighet samt att en vinst får uppgå till högst 1/200 prisbasbelopp för varje vinstmöjlighet. På varje fartyg får det dock finnas högst tio spelautomater där värdet av vinsten för varje vinstmöjlig- het uppgår till högst 1/40 prisbasbelopp (8 kap. 10 § spelförordningen). Motsvarande reglering finns i artikel 3 i överenskommelsen. Enligt arti- kel 3 b och c får en insats uppgå till högst eller och en spelvinst till eller . För högst tio spel- automater per fartyg får dock högsta vinsten uppgå till eller Det innebär att olika nivåer gäller beroende på vilk- en valuta som används i spelet och att spelföretag som omfattas av över- enskommelsen har rätt att erbjuda insats- och vinstnivåer som skiljer sig från nivåerna i spelförordningen. Överenskommelsen bör sägas upp Den svenska spelregleringen ska som utgångspunkt vara heltäckande och omfatta allt spel som tillhandahålls på svenskt territorium och på svenska fartyg, även om dessa är i internationell trafik. En annan viktig utgångs- punkt är att förutsättningarna för att tillhandahålla kommersiellt spel ska vara likvärdiga för samtliga spelföretag på den svenska spelmarknaden. Detta synsätt präglar även skattelagstiftningen på området där den tidigare schablonbeskattningen av visst kasinospel numera har upphört och ersatts med en enhetlig spelskatt på oavsett spelform (prop. 2017/18:220 s. 243). Undantaget från kravet på svensk spellicens i överenskommelsen, och den skattebefrielse som följer av det, innebär emellertid en omotiverad särbehandling av vissa spelföretag. I likhet med vad som gäller för övriga spelföretag på den svenska mark- naden för spel på fartyg i internationell trafik bör det enligt regeringen inte ha någon betydelse om spelföretaget har tillstånd att tillhandahålla spel i 2021/22:242 ett annat land. Dessutom är behovet av en spelreglering på passagerarfar- tyg i reguljär linjetrafik mellan och för svenskt vidkom- mande numera väl tillgodosett genom spellagen. Den lösning som bäst till- godoser behovet av en heltäckande och enhetlig spellagstiftning är därför att låta allt spel på svenskt territorium omfattas av spellagen. Vad Före- ningen Svensk sjöfart och Paf anför om att länderna i vissa avseenden har olika regler om spel och beskattning av spel bedöms inte utgöra tillräckliga skäl för att behålla överenskommelsen. Regeringen bedömer inte heller att dessa frågor måste särregleras i spellagen. Någon motsvarande särregle- ring finns inte heller för övriga grannländer trots att regelverken skiljer sig åt i vissa avseenden och det har inte framkommit något som tyder på att dessa skillnader inte skulle vara möjliga att hantera. Överenskommelsen bör därför, liksom bl.a. , , Spelinspektionen och Transportstyrelsen anser, sägas upp. Förfarandet för uppsägning av överenskommelsen Överenskommelser med andra stater eller med mellanfolkliga organisatio- ner ingås som huvudregel av regeringen (10 kap. 1 § regeringsformen). Om en sådan internationell överenskommelse förutsätter att en lag ändras krävs dock godkännande innan regeringen får ingå överens- kommelsen (10 kap. 3 § första stycket 1 regeringsformen). Motsvarande förfarande gäller även vid uppsägning eller ändring av en internationell överenskommelse (10 kap. 5 § regeringsformen). Eftersom överenskommelsen mellan om automat- spel har inkorporerats i svensk rätt genom bestämmelsen i 1 kap. 4 § spel- lagen, krävs godkännande innan regeringen får besluta att ska säga upp överenskommelsen. Av artikel 7 i överenskommels- en följer att uppsägning därefter ska ske på diplomatisk väg genom skrift- växling. Överenskommelsen upphör då att gälla efter uppsäg- ningen. I 1 kap. 4 § spellagen finns en regel som anger att bestämmelserna i över- enskommelsen ska gälla för sådant spel som omfattas av densamma. I sam- band med att överenskommelsen upphör att gälla, upphör även behovet av denna bestämmelse. Bestämmelsen bör därför upphävas. Det bedöms i övrigt inte finnas något behov av kompletterande eller än- drade bestämmelser i det nationella regelverket med anledning av att över- enskommelsen upphör att gälla. Förslagen medför upphävande av 1 kap. 4 § spellagen och en följdändring i 1 kap. 2 § spellagen. Undantag för spel ombord på fartyg i oskadlig Prop. Regeringens förslag: Spellagen ska inte tillämpas på spel ombord på utländska fartyg som befinner sig i oskadlig genomfart på svenskt terri- torialhav. Departementspromemorians förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens. I promemorian hänvisar den föreslagna bestämmelsen enbart till artikel 17 i havsrättskonventionen. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrar sig särskilt över för- slaget om spel ombord på fartyg som befinner sig i oskadlig genomfart, bl.a. och Spelinspektionen, tillstyrker eller har inget att in- vända mot förslaget. Föreningen sjöfart och Transportstyrelsen delar bedömningen i departementspromemorian om att den föreslagna än- dringen säkerställer att lagstiftningens innehåll ligger i linje med havsrätts- konventionens regler om rätten till oskadlig genomfart. Dessa menar dock att det föreslagna undantaget kan uppfattas som begränsande i sin formule- ring vad gäller oskadlig genomfart genom att hänvisningen i den föreslag- na bestämmelsen bara sker till konventionens artikel 17. Enligt dessa bör det antingen införas en mer generell skrivning beträffande när fartyg på oskadlig genomfart ska vara undantagna eller att hänvisningen görs till hela 3 kap. i konventionen. Skälen för regeringens förslag Undantag för spel ombord på fartyg i oskadlig genomfart Spellagen är tillämplig på spel som tillhandahålls i , dvs. spel som tillhandahålls på svenskt territorium både på land och till sjöss (1 kap. 2 § spellagen). Lagen är även tillämplig på spel som tillhandahålls på svenska fartyg och svenska luftfartyg, oavsett var fartyget befinner sig. Lagen är dock inte tillämplig på spel som tillhandahålls på utländska luftfartyg som flyger över svenskt territorium utan att trafikera en svensk flygplats (1 kap. 3§ spellagen). I 10 kap. spellagen finns bestämmelser om spel på fartyg i internationell Licens för spel på fartyg i internationell trafik får omfatta spel på penning- och värdeautomater samt kasinospel som inte sker online eller på ett kasino (10 kap. 1 § spellagen). Tillstånd till innehav av spelautomater får ges till den som har yrkesmässig befattning med sådana automater samt uppfyller kraven på lämplighet m.m. i 4 kap. 1–3 §§ spellagen (11 kap. 8 § spellagen). Den som har licens för ett visst automatspel behöver dock inte ha tillstånd till innehav för de automater som omfattas av licensen (11 kap. 7 § andra stycket 1 spellagen). havsrättskonvention (havsrättskonventionen) un- dertecknades i , , och trädde i kraft . Konventionen har tillträtts av 167 stater och av Europeiska unionen. ratificerade konventionen 1996 (prop. 1995/96:140, bet. 1995/96:UU17, rskr. 1995/96:271). Kon- ventionen trädde för del i kraft (SÖ 2000:1). Havsrättskonventionen reglerar bl.a. sjöterritoriets omfattning, vilka och 2021/22:242 hur stora maritima zoner en kuststat får inrätta samt vilka regler som gäller inom respektive havsområde. Utgångspunkten i konventionen är att varje kuststat utövar jurisdiktion inom sitt sjöterritorium. Om inte annat följer av konventionen har dock ett utländskt fartyg alltid rätt till s.k. oskadlig genomfart av kuststatens territorialhav (artikel 17). färd genom territorialhavet i syfte att passera detta hav utan att inlöpa till inre vatten eller anlöpa en redd eller hamnanläggning utanför inre vatten eller i syfte att inlöpa till eller gå till havs från inre vatten eller anlöpa eller lämna sådan redd eller hamnanläggning. Genomfarten ska vidare vara oav- bruten och skyndsam. Fartyget får endast stoppa och ankra om det hänger samman med fartygets normala framförande eller om det är nödvändigt på grund av force majeure eller nöd eller för att bistå personer, fartyg eller luftfartyg som är i fara eller nöd (artikel 18). Rätten till oskadlig genomfart får endast regleras i den utsträckning som följer av havsrättskonventionen. Nationell lagstiftning som rör rätten till oskadlig genomfart får enligt konventionen endast avse frågor som rör sjö- säkerhet och reglering av trafiken till sjöss, skydd för hjälpmedel och an- ordningar för navigering samt andra anordningar och installationer, skydd för kablar och rörledningar, bevarande av havets levande tillgångar, för- hindrande av överträdelser av kuststatens lagar och andra författningar på fiskets område, bevarande av kuststatens miljö samt förhindrande, be- gränsning och kontroll av förorening därav, marinvetenskaplig forskning och hydrografisk kartläggning, förhindrande av överträdelser av kuststat- ens lagar och andra författningar rörande tullar, skatter, invandring eller hälsovård (artikel 21). Kuststaten får inte, förutom med stöd av konven- tionen, hindra utländska fartygs oskadliga genomfart. för allt inte, vid tillämpningen av konventionen eller av lagar eller andra författningar som har antagits med stöd av konventionen, ställa sådana krav på utländska fartyg som faktiskt medför att rätten till oskadlig genom- fart förvägras eller inskränks eller formellt eller faktiskt diskriminera någ- on stats fartyg eller fartyg som fraktar last till eller från någon stat eller för dess räkning (artikel 24). Så som spellagen är utformad gäller lagen för spel som tillhandahålls på utländska fartyg på svenskt territorium även när fartyget åtnjuter rätten till oskadlig genomfart av territorialhavet. att anta nationell lagstiftning som berör rätten till oskadlig genomfart inte omfattar frågan om spel om pengar eller pengars värde, uppkommer såled- es en konflikt mellan svensk lagstiftning och havsrättskonventionen. finns därför skäl att, som bl.a. och Spelinspektionen anser, undanta spel som tillhandahålls på fartyg i oskadlig genomfart från spel- Ett fartyg som framförs under utländsk flagg, och som endast tillhandahåller spel på svenskt territorium i samband med oskadlig genomfart, kan inte heller anses rikta sig till svenska konsumenter eller vara en del av den svenska spelmarknaden. I likhet med vad som gäll- er för luftfartyg som passerar svenskt territorium utan att trafikera en svensk flygplats bör fartyg på motsvarande sätt därför kunna undantas från spellagens tillämpningsområde utan att det innebär något avsteg från mål- sättningen att spelregleringen ska vara heltäckande. Sammantaget gör regeringen således bedömningen att spel som tillhan- dahålls på utländska fartyg som befinner sig i oskadlig genomfart i enlig- het med havsrättskonventionen ska undantas från spellagens tillämpnings- Det föreslagna undantaget bör vidare inte begränsas till att enbart Prop. 2021/22:242 hänvisa till artikel 17 i havsrättskonventionen. Artikel 17 i konventionen anger visserligen den grundläggande rätten till oskadlig genomfart. Denna artikel kompletteras dock genom övriga artiklar i 3 kap. i konventionen, t.ex. anger artikel 18 vad som avses med genomfart och artikel 19 vad som avses med oskadlig genomfart. I likhet med vad Föreningen sjöfart och Transportstyrelsen anser bör därför det aktuella undantaget hänvisa till hela 3 kap. i konventionen. Förslaget medför ändringar i 1 kap. 3 § andra stycket spellagen. 13.3Svenskt speldeltagande i lagen om skatt på spel Regeringens förslag: En definition av svenskt speldeltagande ska in- föras i lagen om skatt på spel. Med svenskt speldeltagande ska det avses deltagande i dels onlinespel om spelaren är bosatt eller stadigvarande vistas i , dels annat spel än onlinespel om spelet tillhandahålls på svenskt territorium. Departementspromemorians förslag överensstämmer med regering- ens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrar sig särskilt i denna del, bl.a. , och Spelinspektionen, tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Föreningen sjöfart menar att förslaget har särskilt stor betydelse eftersom det tydliggörs vad som gäller för beskattning av inkomster från spel ombord på fartyg i internationell trafik och i vilket geografiskt område som den svenska lagstiftningen ska tillämpas. Den föreslagna definitionen innebär enligt föreningen dessutom att konflikten mellan havsrättskonventionen och den svenska spellagstift- ningen undanröjs samt en skattemässig konkurrensneutralitet mellan olika aktörer oavsett flagg på fartyget. Skälen för regeringens förslag Svenskt speldeltagande i lagen om skatt på spel Enligt lagen om skatt på spel ska licenshavare betala spelskatt med 18procent av den månatliga behållningen från licenspliktiga spel som om- fattas av lagen. Vid bestämmande av behållningen ska endast insatser och utbetalningar som hänför sig till det svenska speldeltagandet beaktas. Vilka spel som ska leda till beskattning, och vilket belopp som ska betalas, är således beroende av vilka spel som är licenspliktiga enligt spellagen och vad som utgör svenskt speldeltagande. I syfte att undvika en konflikt mellan svensk spellagstiftning och havs- rättskonventionen föreslås i avsnitt 13.2 ovan att spellagen inte ska tillämpas på spel som tillhandahålls på utländska fartyg som befinner sig i oskadlig genomfart på svenskt territorium. Eftersom spel som tillhanda- hålls under sådan genomfart därmed inte omfattas av licensplikt kommer spelet inte heller omfattas av lagen om skatt på spel. 2021/22:242 Spel kan emellertid tillhandahållas på ett fartyg både vid tillfällen när spelet inte är licenspliktigt och vid tillfällen när licensplikt finns. Så är t.ex. fallet när spel inte enbart tillhandahålls medan det utländska fartyget befin- ner sig i oskadlig genomfart utan även vid andra tillfällen när fartyget be- finner sig på svenskt territorium. Ett annat exempel är när spel tillhanda- hålls på ett utländskt fartyg på svenskt territorium under en del av resan och på internationellt vatten under en annan del av resan. I de fall licensie- rat spel har tillhandahållits av en licenshavare ska spelskatt betalas för be- hållningen för varje kalendermånad som avser sådant spel som omfattas av lagen om skatt på spel. Bestämmelser om beräkningen av behållningen finns i 7 § lagen om skatt på spel. Av andra stycket i nämnda paragraf framgår att vid bestäm- mandet av behållningen för spelet ska endast insatser och utbetalningar som hänför sig till det svenska speldeltagandet beaktas. innehåller lagen ingen definition av vad som avses med svenskt speldeltag- ande, vilket kan väcka frågor om dels hur behållningen ska beräknas vid spel under gränsöverskridande resor, dels lagens förhållande till havsrätts- konventionen.