prop · H903119 · 2022-02-15 00:00:00 — För domstolens handläggning gäller vad som är föreskrivet i eller annan författning för den åtgärd som avses. Paragrafen innehåller bestämmelser om rättens befogenhet att i vissa fall Prop. 2021/22:119 pröva utredningsåtgärder innan åklagaren utfärdar en utredningsorder. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Genom tillägget i tredje stycket följer att åklagaren bör överlämna till domstol att pröva frågan om en utredningsorder för genomsökning på distans får utfärdas, om åtgärden kan antas bli av stor omfattning eller medföra synnerlig olägenhet för den hos vilken åtgärden företas, se för- fattningskommentaren till 28 kap. 10 d § andra stycket . 13 § En utredningsorder får utfärdas för 1.beslag av ett föremål som kan antas komma att påträffas i en annan medlemsstat, trots att föremålet inte är tillgängligt vid utfärdandet, eller 2.kopiering av en handling enligt 27 kap. 17 a § som kan antas komma att påträffas i en annan medlemsstat, trots att handlingen inte är tillgänglig vid utfärdandet. Vad som sägs i denna paragraf och i 14 och 15 §§ om föremål ska också gälla i fråga om skriftlig handling. I paragrafen regleras när en utredningsorder får utfärdas trots att de före- mål eller de handlingar som utredningsordern avser inte finns tillgängliga. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Av ändringarna i första stycket följer att en utredningsorder får utfärdas för kopiering av handlingar som kan antas komma att påträffas i en annan medlemsstat i samband med ett beslag, en husrannsakan eller en genomsökning på distans, trots att handlingarna inte är tillgängliga vid beslutet. Övriga ändringar är endast redaktionella. 14 § När en utredningsorder för beslag har verkställts i den andra medlemsstaten, ska följande bestämmelser i 27 kap. tillämpas: –6 § första stycket om rättens prövning, –7 § om tid för åtals väckande, –8 § första och fjärde styckena om hävande av beslag, –11 § om underrättelseskyldighet, och –13 § om protokoll och om rätt för den som drabbats av ett beslag att få ett bevis om beslaget. Den som berörs av beslaget ska, i förekommande fall, underrättas om möjlig- heten att begära rättens prövning av beslaget. Om föremålet inte har överlämnats till när brottmålet avgörs, ska rätten med tillämpning av 27 kap. 8 § femte stycket pröva om beslaget fortfarande ska bestå. Paragrafen innehåller regler om det förfarande som ska tillämpas när en utredningsorder för beslag har verkställts i den andra medlemsstaten. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket tas den hittillsvarande första strecksatsen bort. Ändringen är en följd av borttagandet av 27 kap. 2 § fjärde stycket om åklagarens skyldighet att anmäla verkställt beslag av ett skriftligt meddelande. 2021/22:119 15 a § När en utredningsorder har verkställts i den andra medlemsstaten och handlingar som omfattas av ett beslag eller som påträffats vid en husrannsakan genomsökning på distans har kopierats, ska 27 kap. 17 c–17 e §§ En kopia som överlämnas till ska anses vara kopierad enligt 27 kap. 17 a § . Paragrafen, som är ny, innehåller regler om det förfarande som ska tillämpas när en utredningsorder har verkställts i den andra medlemsstaten och handlingar har kopierats samt vad som gäller när en kopia överlämnas till . Övervägandena finns i avsnitt 8.3. I första stycket anges att bestämmelserna om underrättelse, förstörande av kopior och domstolsprövning i 27 kap. 17 c–17 e §§ ska tillämpas när en utredningsorder har verkställts i den andra medlems- staten och handlingar som omfattas av ett beslag eller som påträffats vid en husrannsakan eller en genomsökning på distans har kopierats. Se författningskommentarerna till de bestämmelserna. Bestämmelsen i andra stycket rör den situationen att en utredningsorder har verkställts i den andra medlemsstaten och en kopia har överlämnats till . Kopian ska därefter anses vara kopierad enligt . Det innebär inte att de åtgärder som tidigare vidtagits ska vidtas på nytt efter överlämnandet, till exempel att den drabbade ska underrättas. 5 § En utredningsorder får inte erkännas och verkställas i om 1.det skulle strida mot bestämmelser om immunitet och privilegier eller om skydd för uppgifter som avses i 36 kap. 5 och 5 a §§ , 2.ordern avser beslag av en skriftlig handling eller ett föreläggande att bevara en viss lagrad uppgift och det enligt 27 kap. 2 § finns hinder mot att ta handlingen i beslag eller enligt 27 kap. 16 § fjärde stycket samma balk meddela ett föreläggande, 3.det skulle medföra fara för säkerhet, äventyra enskilda personers säkerhet eller medföra risk för röjande av uppgifter som rör underrättelse- verksamhet, 4.den gärning som avses i utredningsordern har begåtts utanför den utfärdande medlemsstatens territorium och helt eller delvis i , och gärningen inte motsvarar ett brott enligt svensk lag, eller 5.utredningsåtgärden inte motsvarar en åtgärd som anges i 1 kap. 4 §. En utredningsorder får inte vägras enligt första stycket 5, om en annan utredningsåtgärd kan vidtas som ger motsvarande resultat som den åtgärd som utredningsordern avser. I paragrafen finns bestämmelser om när en utredningsorder inte får erkännas och verkställas i . Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I andra punkten tas begreppet ett skriftligt meddelande bort. Ändringen är föranledd av att beslagsförbudet i närståendefall i 27 kap. 2 § andra stycket avskaffas. 9 § Om utredningsordern avser en utredningsåtgärd som i en svensk förunder- sökning eller rättegång i brottmål endast kan vidtas efter rättens tillstånd, ska åklagaren överlämna till domstol att pröva om utredningsordern ska erkännas och verkställas. Detsamma gäller om utredningsordern avser en åtgärd som åklagaren i en svensk förundersökning eller rättegång i brottmål skulle ha inhämtat rättens tillstånd till enligt 28 kap. 4 § första stycket, 10 d § andra stycket eller 13 § första Prop. 2021/22:119 stycket . Första stycket gäller inte om åklagaren vägrar erkännande och verkställighet av utredningsordern. Paragrafen innehåller bestämmelser om rättens befogenhet att i vissa fall pröva om utredningsordern ska erkännas och verkställas även om ärendet handläggs av åklagare. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Av ett tillägg i första stycket följer att åklagaren bör överlämna till dom- stol att pröva frågan om erkännande och verkställighet om utrednings- ordern avser en genomsökning på distans och åtgärden kan antas bli av stor omfattning eller medföra synnerlig olägenhet för den hos vilken åtgärden företas, se författningskommentaren till 28 kap. 10 d § andra stycket . 32 § När en utredningsorder för beslag har verkställts, får den som har drabbats av beslaget begära prövning av verkställbarhetsförklaringen i domstol. Detsamma gäller när en utredningsorder har verkställts och handlingar som påträffats vid en husrannsakan eller en genomsökning på distans har kopierats. Bestämmelserna i 27 kap. 7 § om tid för väckande av åtal ska inte tillämpas. Behörig domstol enligt första stycket är den tingsrätt inom vars domkrets beslaget, husrannsakan eller genomsökningen på distans har verkställts. Om domstolen vid sin prövning enligt första stycket finner att verkställbar- hetsförklaringen ska upphävas, ska de verkställighetsåtgärder som vidtagits återgå, så långt det är möjligt och en kopia som framställts med tillämpning av 27 kap. 17 a § förstöras. Paragrafen innehåller särskilda bestämmelser om förfarandet efter verkställighet av en utredningsorder. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 8.3. Av ändringen i första stycket följer att när en utredningsorder för husrannsakan eller genomsökning på distans har verkställts och handlingar har kopierats får den som drabbats av kopieringen begära rättens prövning av verkställbarhetsförklaringen. För den som drabbats av en kopiering i samband med ett beslag följer rätten till domstolsprövning av verkställ- barhetsförklaringen redan av första meningen. Prövningen avser åklagarens verkställbarhetsförklaring och inte om det finns skäl att besluta om kopiering, till exempel om handlingarna som kopieras kan antas ha betydelse för utredning om brott. Den prövning som domstolen ska göra är om de förutsättningar för verkställighet som följer av förevarande lag är uppfyllda, till exempel att det inte finns skäl att vägra enligt 3 kap. 5–7 §§. Mot bakgrund av regleringen i 3 kap. 21 § ska samma förfarande tillämpas som vid en prövning enligt 27 kap. 17 e § rättegångs- balken. Det hittillsvarande andra stycket tas bort. Ändringen är en följd av borttagandet av 27 kap. 2 § fjärde stycket om åklagarens skyldighet att anmäla verkställt beslag av ett skriftligt meddelande, se författningskommentaren till den bestämmelsen. 2021/22:119 Ändringen i tredje stycket innebär att behörig domstol i vissa fall är den tingsrätt inom vars domkrets husrannsakan eller genomsökningen på dis- tans har verkställts. Verkställigheten av en genomsökning på distans äger rum på den fysiska plats där den utförs, till exempel hos polisen eller i någons bostad. I fjärde stycket, som motsvaras av det hittillsvarande femte stycket, stryks en hänvisning till det borttagna andra stycket. Vidare görs en änd- ring som innebär att en kopia som framställts inom ramen för ett beslag, en husrannsakan eller en genomsökning på distans ska förstöras om dom- stolen finner att verkställbarhetsförklaringen ska upphävas. 40 § Ett överlämnande av inhämtat bevismaterial ska skjutas upp i avvaktan på domstolens prövning, om 1. en sådan prövning har begärts enligt 32 § första stycket, eller 2. åklagaren har meddelat en verkställbarhetsförklaring med stöd av 10 § och domstolen inte har fastställt förklaringen. Trots första stycket ska bevismaterialet överlämnas om det finns särskilda skäl. Detta gäller inte om överlämnandet skulle medföra allvarlig skada för den som drabbas av åtgärden. Paragrafen innehåller bestämmelser om förutsättningarna för att i vissa fall skjuta upp ett överlämnande av inhämtat bevismaterial. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Den hittillsvarande andra punkten i första stycket tas bort. Ändringen är en följd av borttagandet av hittillsvarande 32 § andra stycket, se författ- ningskommentaren till den bestämmelsen. Övriga ändringar är endast språkliga. 42 § En verkställbarhetsförklaring ska utan dröjsmål upphävas, om 1.det framkommer omständigheter som medför att utredningsordern inte skulle ha erkänts om omständigheterna hade förelegat eller varit kända när verkställbarhetsförklaringen meddelades, 2.det inte finns tillräckliga skäl för att verkställigheten av en utredningsorder ska bestå enligt 41 §, 3.den utredningsåtgärd som utredningsordern avser inte kan verkställas i , eller En verkställbarhetsförklaring som avser en utredningsorder som handläggs av domstol enligt 8 § första stycket upphävs av domstolen. Detsamma gäller vid upp- hävande enligt första stycket 2 om domstolen har bestämt tiden för verkställigheten enligt 41 §. I övriga fall upphävs verkställbarhetsförklaringen av åklagare. Åklagaren får begära att domstolen prövar frågan om upphävande i de fall dom- stolen har meddelat eller fastställt verkställbarhetsförklaringen och upphävandet ska ske med stöd av första stycket 1. Beslut om att upphäva en verkställbar- hetsförklaring ska innehålla skälen för beslutet. När bevismaterial, som har överlämnats till en behörig myndighet i den andra medlemsstaten med anledning av en utredningsorder för beslag, återlämnas till med stöd av 39 §, ska åklagaren upphäva verkställbarhetsförklaringen. Om en verkställbarhetsförklaring upphävs, ska de verkställighetsåtgärder som vidtagits återgå, så långt det är möjligt och en kopia som framställts med tillämpning av 27 kap. 17 a § förstöras. Paragrafen innehåller vissa särskilda bestämmelser om upphävande av en Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Av ändringen i fjärde stycket framgår att en kopia som framställts inom Prop. 2021/22:119 ramen för ett beslag, en husrannsakan eller en genomsökning på distans ska förstöras om en verkställbarhetsförklaring upphävs. 13.12Förslaget till lag om ändring i kustbevakningslagen (2019:32) 4 § En kustbevakningstjänsteman får, i den mån andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, använda våld för att genomföra en tjänsteåtgärd i den brottsbekämpande eller ordningshållande verksamheten, om 1.tjänstemannen möts med våld eller hot om våld, 2.någon som ska häktas eller anhållas eller annars med stöd i lag ska berövas friheten försöker undkomma eller tjänstemannen annars möts av motstånd när ett sådant frihetsberövande ska verkställas, 3.det är fråga om att avvärja en straffbelagd handling eller fara för liv, hälsa eller värdefull egendom eller för omfattande skada i miljön, 4.tjänstemannen med stöd i lag ska avvisa eller avlägsna någon från ett visst område eller utrymme, eller verkställa eller biträda vid kroppsvisitation, kropps- besiktning eller någon annan liknande åtgärd, vid beslag eller något annat omhändertagande av egendom eller vid husrannsakan eller vid genomsökning på distans, 5.tjänstemannen med stöd i lag ska stoppa ett fartyg, fordon eller något annat transportmedel eller ska kontrollera ett fartyg eller fordon eller dess last, eller 6.tjänstemannen annars med stöd i lag ska bereda sig tillträde till eller spärra av en byggnad, ett rum eller ett område. I fall som avses i första stycket 4 och 6 får våld mot en person användas endast om kustbevakningstjänstemannen eller den som han eller hon biträder möts av motstånd. I 24 kap. finns också föreskrifter om rätten att i vissa fall använda våld. Paragrafen reglerar rätten för en kustbevakningstjänsteman att använda våld i tjänsteutövningen inom ramen för myndighetens brottsbekämpning och ordningshållning. Övervägandena finns i avsnitt 6.12. Tillägget i första stycket 4 innebär att kustbevakningstjänstemannen, utöver tidigare befogenheter, även har rätt att använda våld när genom- sökning på distans utförs. Tjänstemannens möjlighet att utföra genom- sökning på distans omfattar endast de situationer då det är fara i dröjsmål, se 3 kap. 9 a § och författningskommentaren till den bestämmelsen. 7 § Protokoll ska föras över ingripanden som innebär att någon avvisas, avlägsnas, omhändertas eller grips. Av protokollet ska det framgå 1. vem som har fattat beslutet, 2. grunden för beslutet och tidpunkten när det har fattats, 3. vem eller vilka som har deltagit i ingripandet, 4. vem eller vilka som ingripandet har riktat sig mot, 5. tiden för ingripandet, och 6. vad som i övrigt har förekommit vid ingripandet. Ansvarig för att protokollet upprättas är, i fråga om uppgifter som avses i första stycket 1 och 2, den som har fattat beslutet och i övrigt den som varit förman vid I finns bestämmelser om protokoll över förvar, beslag, husrannsakan, genomsökning på distans, kroppsvisitation och kroppsbesiktning. Paragrafen innehåller bestämmelser om dokumentation och är tillämplig i den ordningshållande och brottsbekämpande verksamheten. Över- vägandena finns i avsnitt 6.12. Tredje stycket ändras på så sätt att genomsökning på distans läggs till i upplysningen om att det i finns regler om skyldighet att föra protokoll, eftersom en sådan skyldighet införs för genomsökning på distans i 28 kap. 10 h § . Utföra genomsökning på distans 9 a § En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman att enligt 28 kap. 10 d § första stycket utföra en genomsökning på distans för brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen. Paragrafen, som är ny, reglerar möjligheten att utföra genomsökning på distans. Övervägandena finns i avsnitt 6.12. Av bestämmelsen följer att en kustbevakningstjänsteman har möjlighet att i vissa fall utföra en genomsökning på distans. Genom hänvisningen till 28 kap. 10 d § första stycket är denna rätt, som överens- stämmer med den rätt som tillkommer en polisman, förbehållen de fall då det är fara i dröjsmål. Se även författningskommentaren till den bestämmelsen. 9 b § En kustbevakningstjänsteman har för brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen samma rätt som en polisman att enligt 28 kap. 10 f § tillfälligt omhänderta elektronisk kommunikationsutrustning från den som närvarar vid en genomsökning på distans och besluta om kroppsvisitation. Paragrafen, som är ny, reglerar en kustbevakningstjänstemans befogenhet att tillfälligt ta om hand elektronisk kommunikationsutrustning från en person som närvarar vid genomsökning på distans. Övervägandena finns i avsnitt 6.12. Paragrafen överensstämmer med den rätt som tillkommer en polisman enligt 28 kap. 10 f § . Kustbevakningstjänstemannen får, med samma rätt som en polisman, efter tillsägelse tillfälligt ta om hand elektronisk kommunikationsutrustning från den som närvarar vid genom- sökning på distans. I syfte att leta efter egendom som kan omhändertas får en kustbevakningstjänsteman, med stöd av 28 kap. 10 f § andra stycket , också kroppsvisitera personen. Med kroppsvisitation avses detsamma som i 28 kap. 11 § tredje stycket . Av 28 kap. 10 h § följer att åtgärden ska protokollföras. 15 a § En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman att enligt 27 kap. 17 f § genomföra biometrisk autentisering för brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen. Paragrafen, som är ny, reglerar en kustbevakningstjänstemans befogenhet att genomföra biometrisk autentisering. Övervägandena finns i avsnitt 9. Av bestämmelsen följer att en kustbevakningstjänsteman får, med samma rätt som en polisman, efter tillsägelse genomföra en biometrisk autentisering. Förutsättningarna för att genomföra en biometrisk autentisering anges i 27 kap. 17 f § . 13.13Förslaget till lag om ändring i lagen (2020:62) om hemlig dataavläsning 4 § Ett tillstånd till hemlig dataavläsning får, om åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen och inte annat anges i 6 § första stycket, beviljas vid en förundersökning om 1.brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2.brott som avses i 27 kap. 18 § andra stycket 2–7 , 3.försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 1 eller 2, om en sådan gärning är belagd med straff, eller 4.annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse . Ett tillstånd enligt första stycket får, om inte annat anges i 5 §, endast avse ett avläsningsbart informationssystem som används, eller som det finns särskild anledning att anta har använts eller kommer att användas, av någon som är skäligen misstänkt för brottet. Ett tillstånd enligt första stycket som gäller kommunikationsavlyssnings-, kommunikationsövervaknings- eller platsuppgifter får, om inte annat anges i 5 §, även avse ett avläsningsbart informationssystem som det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte som tillståndet avser har kontaktat eller kommer att kontakta. Ett tillstånd enligt första stycket som gäller kameraövervakningsuppgifter får endast avse en plats där den misstänkte kan antas komma att uppehålla sig. En sådan plats får dock inte vara någons stadigvarande bostad. Paragrafen reglerar under vilka förutsättningar tillstånd till hemlig data- avläsning får beviljas under en förundersökning. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket 2 ändras den hittillsvarande hänvisningen till 27 kap. 2 § andra stycket 2–7 till att i stället avse 27 kap. 18 § andra stycket 2–7 . Ändringen är föranledd av att uppräkningen i 27 kap. 2 § andra stycket 2–7 förs över till 18 § andra stycket 2–7 och innebär inte någon ändring i sak. 15 § Frågor om hemlig dataavläsning under en förundersökning prövas av den domstol som anges i 19 kap. . Om förundersökningen avser brott som anges i 27 kap. 18 § andra stycket 2–7 eller försök, för- beredelse eller stämpling till ett sådant brott, om en sådan gärning är belagd med straff, får frågan även prövas av . Frågor om hemlig dataavläsning enligt 7–10 §§ prövas av . Paragrafen anger vilken domstol som är behörig att pröva frågor om tillstånd till hemlig dataavläsning. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 2021/22:119 I första stycket ändras den hittillsvarande hänvisningen till 27 kap. 2 § andra stycket 2–8 till att i stället avse 27 kap. 18 § andra stycket 2–7 med tillägg för vad som tidigare framgick av 27 kap. 2 § andra stycket 8. Ändringen är föranledd av att uppräkningen i 27 kap. 2 § andra stycket 2–7 förs över till 18 § andra stycket 2–7 och innebär inte någon ändring i sak. 13.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2020:968) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om ömsesidigt erkännande av beslut om frysning och beslut om förverkande 6 § När ett beslag enligt 2 eller 3 § har verkställts i den verkställande staten tillämpas följande bestämmelser i 27 kap. : –4 a § om utlämnande av föremål till målsägande eller någon annan som trätt i dennes ställe, –6 § om rättens prövning, –7 § om tid för åtals väckande, –8 § första, andra och fjärde styckena om hävande av beslag, –11 § om underrättelseskyldighet, och –13 § om protokoll och om rätt för den som drabbats av ett beslag att få ett bevis om beslaget. När brottmålet avgörs, ska rätten med tillämpning av 27 kap. 8 § femte stycket pröva om beslaget eller penningbeslaget fortfarande ska bestå. Paragrafen innehåller bestämmelser om det förfarande som ska tillämpas när ett beslut om beslag eller penningbeslag har verkställts i den verk- ställande staten. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket tas den hittillsvarande första strecksatsen bort. Ändringen är en följd av borttagandet av 27 kap. 2 § fjärde stycket rätte- gångsbalken om åklagarens skyldighet att anmäla verkställt beslag av ett skriftligt meddelande, se författningskommentaren till den bestämmelsen. Sammanfattning av betänkandet Beslag och husrannsakan – ett regelverk för dagens behov (SOU 2017:100) Beslag och husrannsakan tillhör de vanligaste formerna av tvångsmedel i en brottsutredning. Beslag innebär att en brottsbekämpande myndighet tillfälligt tar om hand någon annans egendom i syfte att exempelvis säkra bevisning i en brottsutredning. För att leta efter egendom som kan tas i beslag använder man ofta husrannsakan. Flera av bestämmelserna om beslag och husrannsakan har inte ändrats sedan de tillkom . har samhället förändrats avsevärt, inte minst när det gäller den tekniska utvecklingen. Användningen av informationsteknik och möjligheten att kommunicera elektroniskt med andra har bidragit till att nya brottstyper utvecklats och att viss brottslighet har blivit svårare att utreda och lagföra. Mobiltelefoner och datorer används i stor utsträckning för att planera och begå brott. Detta för med sig att beslag och husrannsakan ofta måste göras i it-miljö. De brottsbekämpande myndigheternas förutsättningar och arbetsmetoder har därför förändrats radikalt sedan reglerna infördes. Regler om beslag och husrannsakan kom till i då främst papper var bärare av information. är information i mycket stor utsträckning elektroniskt lagrad i form av till exempel skrift, bilder och ljud. Det är mycket vanligt att datorer, mobiltelefoner och andra liknande informationsbärare tas i beslag under en förundersökning. De brottsbekämpande myndigheterna får då tillgång till information som finns lagrad i föremålet. I de flesta fall är det just informationen – och inte föremålet i sig – som är av intresse. De befintliga reglerna om beslag och husrannsakan är dock utformade så att de tar sikte på fysiska objekt och miljöer. Eftersom informationen är lagrad i ett föremål som kan tas i beslag har reglerna dock kunnat tillämpas i en modern teknisk miljö. Frågan om att anpassa reglerna om beslag och husrannsakan har diskuterats länge och varit föremål för flera utredningar. De förslag som lämnats har emellertid inte lett till lagstiftning. Målsättningen för uppdraget är att skapa så goda förutsättningar som möj- ligt för de brottsbekämpande myndigheterna att utreda brott på ett så effektivt och rättssäkert sätt som möjligt, som man tillförsäkrar elektroniskt lagrad information ett gott skydd mot beslag och husrannsakan i de fall det