prop · H903181 · 2022-03-22 00:00:00 — Avdraget ska dock vara högst om den skattskyldige antingen vid beskattningsårets ingång fyllt eller då inte fyllt men fått hel ålderspension eller dött . Avdraget ska återföras till beskattning det följande beskattningsåret. Socialavgifter för personer som fyllt Socialförsäkringssystemet finansieras främst av socialavgifter. Social- avgifter tas ut i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivar- avgifter betalas av arbetsgivare och egenavgifter betalas främst av den som bedriver aktiv näringsverksamhet. Utöver socialavgifterna tas även allmän löneavgift ut. Bestämmelserna om löneavgiften finns i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, förkortad LAL. Allmän löneavgift ska betalas av dem som ska betala arbetsgivaravgifter och egenavgifter på samma sätt och på samma underlag som gäller för socialavgifterna. Av 2 kap. 27 § socialavgiftslagen (2000:980), förkortad , framgår att på ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt betalas bara ålderspensionsavgift och alltså inga andra socialavgifter. Motsva- rande regel för egenavgifter finns i 3 kap. 15 § . Lön och annan ersätt- ning till anställda som vid årets ingång har fyllt och är födda är pensionsgrundande, men inte förmånsgrundande i övrigt i social- försäkringssystemet. För personer som är födda och som vid beskattningsårets ingång har fyllt betalar arbetsgivaren därför endast ålderspensionsavgift. Den som driver aktiv näringsverksamhet betalar själv sina socialavgifter i form av egenavgifter. För aktiva näringsidkare som är eller äldre vid beskattningsårets ingång och är födda gäller att de endast betalar ålderspensionsavgiften. Skälet för åldersgränserna i 2 kap. 27 § och 3 kap. 15 § är att social- avgifter bara ska tas ut på inkomster som grundar rätt till socialförsäkrings- förmåner. Denna regel har alltså en koppling till de socialför- säkringsförmåner som en individ kan ha rätt till eftersom utgångspunkten är att socialavgifter ska tas ut för att finansiera de sociala trygghetssy- stemen. Den som ska betala arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. ska också som ovan nämnts betala allmän löneavgift. Avgiften beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter (1 § LAL). Även den som ska betala egenavgifter enligt 3 kap. ska betala allmän löneavgift. Avgiften beräknas på det underlag som gäller för egenavgifter (2 § LAL). Någon särskild redovisning av den allmänna löneavgiften görs inte utan den ingår som en av alla delavgifter som en arbetsgivare eller enskild näringsidkare i regel ska betala. Av 1 § andra stycket LAL följer att allmän löneavgift inte ska betalas för ersättningar till sådana personer som avses i 2 kap. 27 § . Enligt 2 § LAL gäller motsvarande för den som bara ska betala 2021/22:181 ålderspensionsavgift enligt 3 kap. 15 § . Detta innebär att allmän löneavgift inte betalas för personer som vid årets ingång har fyllt . Egenavgifter för personer som fyllt På ersättning för arbete till personer som vid årets ingång har fyllt ska arbetsgivaren som ovan nämnts bara betala ålderspensionsavgiften (2 kap. 27 § ). Även om en anställd har tagit ut full ålderspension men sedan arbetar vidare, ska den som ger ut ersättning för arbete alltså ändå betala fulla arbetsgivaravgifter fram till det år mottagaren fyller . Här finns en viktig skillnad mot reglerna för egenavgifter. Även den som inte har fyllt ska nämligen i vissa fall bara betala ålderspensionsavgiften och inte de övriga delavgifterna och inte heller den allmänna löneavgiften. Det gäller för den som haft hel ålderspension enligt socialför- säkringsbalken och den som någon del av året haft hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt samma balk (3 kap. 16 § ). Vid beräk- ning av egenavgifter ska enligt 3 kap. 18 § avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med . Avdraget får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensions- avgiften enligt 13 §. Detta gäller dock bara till den del avgiftsunderlaget utgörs av avgifts- pliktig inkomst av näringsverksamhet, om den del av avgiftsunderlaget som utgörs av avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet överstiger , och om den avgiftsskyldige vid ingången av beskattningsåret inte har fyllt och inte bara ska betala ålderspensionsavgiften enligt 16 §. 5Förslag för höjda pensioner och ett längre arbetsliv 5.1Åldersgränserna för inkomstgrundad ålderspension samt inkomstpensionstillägg 5.1.1Åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas Regeringens förslag: Åldersgränsen för när inkomstgrundad ålders- pension tidigast kan lämnas ska höjas från 62 till 2023. ska åldersgränsen knytas till riktåldern för pension genom en reglering som anger att pension tidigast kan lämnas från och med före den månad då den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, däribland , (), (), Svenska KommunalPension- ärernas Förbund (SKPF) och SPF Seniorerna (vilka svarat gemensamt och nedan benämns pensionärsförbunden) samt Inspektionen för social- försäkringen (ISF), tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. tillstyrker förslagets inriktning men har vissa synpunkter på förslagets utformning. Flera remissinstanser, däribland ISF, framhåller att höjda åldersgränser också kräver åtgärder i fråga om arbetsmiljö och kompetensutveckling, och för att motverka åldersdiskriminering på arbetsmarknaden. ISF anför även att en höjd lägsta uttagsålder minskar valfriheten för dem som vill gå i pension . LO-TCO Rättsskydd anför att ett förlängt arbetsliv förut- sätter en rad olika åtgärder och att en bättre ordning därför hade varit att avvakta höjda åldersgränser till dess att det klargjorts vilka övriga åtgärder som är möjliga att genomföra. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) anser att en höjning av den nedre uttagsåldern är problematisk ur ett fördelnings- perspektiv då den inte tar hänsyn till individuella förutsättningar. Ett alter- nativ till en höjd uttagsålder vore att förbättra informationen om de eko- nomiska konsekvenserna av ett tidigt pensionsuttag. Flera remissinstanser, däribland () och pensionärsförbunden, framför att tillräckliga pensionsnivåer även förutsätter att dagens pensionsavgift höjs. i (LO) avstyrker förslaget och anser att man först måste genomföra andra nödvändiga förändringar såsom höjda pensionsavsättningar, ändrade regelverk för sjukersättning, ökade möjlig- heter för omställning, ökade resurser till arbetsmiljöarbete och åtgärder avseende anställningsformer och arbetstider innan den lägsta pensions- åldern kan höjas. Skälen för regeringens förslag: För att pensionsnivåerna ska kunna upprätthållas när medellivslängden ökar behöver arbetslivet förlängas. Ett förlängt arbetsliv behövs också för att säkerställa finansieringen av vår välfärd. Regeringen delar Pensionsgruppens syn i denna fråga. Inkomst- pensionssystemets konstruktion innebär att den enskilde själv betalar mer- kostnaden för en tidig pensionering och tillgodogörs vinsten av ett upp- skjutet pensionsuttag genom att pensionen blir lägre respektive högre. För pensionssystemets finansiering saknas därför anledning att ha någon åldersgräns för uttag av pension. Det finns dock flera andra argument för att ha en nedre åldersgräns när ålderspension kan lämnas och att denna åldersgräns höjs när medellivslängden i samhället ökar. ISF anför att en höjd lägsta uttagsålder minskar valfriheten för dem som vill gå i pension . Det viktigaste argumentet för att ha en nedre åldersgräns är att ett beslut om att lämna arbetslivet allt för tidigt kan leda till betydande begräns- ningar i personens ekonomiska trygghet senare som pensionär. Det kan vara svårt för en enskild individ att helt överblicka de långsiktiga konsekvenserna för den egna ekonomin av att välja en tidig pensioneringstidpunkt. Med en fortsatt ökad medellivslängd riskerar de som går tidigt i pension att upptäcka att deras pensionsnivå är låg i förhållande till andra pensionärers, de förvärvsaktiva och i relation till vad som behövs för att ge en godtagbar ekonomisk standard. Att inte ändra den lägsta åldersgränsen i takt med ökad medellivslängd blir därmed allt mer orimligt och regeringen anser därför att även den lägsta åldern för uttag av pension bör knytas till riktåldern. Ett annat viktigt argument för en höjd nedre åldersgräns är att om många lämnar arbetslivet tidigt minskar avgifts- och skatteinkomsterna till den Även de demografiska utmaningarna för samhället i stort kan då förväntas öka. Kvinnor och män behöver därför arbeta längre för att bidra till en uthållig finansiering av välfärden. Bland andra LO avstyrker förslaget eftersom de menar att vissa grupper inte kommer att orka arbeta före pension. instanser framhåller vikten av att det även vidtas åtgärder för att yrkes- grupper med slitsamma arbeten ska kunna förlänga sina arbetsliv. Regeringen har förståelse för att det inom vissa yrkesgrupper finns arbetstagare som har svårt att orka arbeta fram till den lägsta I likhet med vad som anges i pensionsöverenskommelsen anser regeringen att arbetsmiljörelaterade åtgärder måste övervägas konti- nuerligt för att uppnå ett hållbart arbetsliv. ringen om en arbetsmiljöstrategi –2025 (skr. 2020/21:92). miljöstrategin är utarbetad med utgångspunkt i den föregående strategin och med beaktande av slutsatserna i Statskontorets utvärdering. innehåller fyra delmål: ett hållbart arbetsliv, ett hälsosamt arbetsliv, ett tryggt arbetsliv och en arbetsmarknad utan brott och fusk. den tidigare strategin får myndigheterna på arbetsmiljöområdet i uppdrag att ta fram åtgärdsplaner och ett större inflytande över utformningen av åtgärder för att genomföra strategins innehåll. Regeringen inrättade 2018 en ny myndighet på området, Myndigheten för arbetsmiljökunskap (Mynak). Mynak är ett nationellt för frågor om arbetsmiljö. Myndigheten har till uppgift att ansvara för kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning samt utvärdering och analys i syfte att bidra till att kunskap om arbetsmiljö kommer till användning i Regeringen delar Pensionsgruppens bedömning att ett förlängt arbetsliv förutsätter åtgärder som spänner över flera politikområden. arbetsliv förutsätter bland annat utbildnings- och arbetsmarknadsre- laterade åtgärder som förbättrar möjligheterna för vidareutbildning och Regeringen lämnade därför förslag om höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd (prop. 2020/21:122). höjningar är att förbättra möjligheterna att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna. Lagändringarna gäller för studiemedel och studie- startsstöd som lämnas . regeringen beslutat om en lagrådsremiss med förslag om att införa ett nytt Syftet är att förbättra förutsättningarna för personer med arbetslivserfarenhet att finansiera studier som kan stärka deras ställning på arbetsmarknaden. Detta är en del av regeringens omställningspaket för långsiktigt förbättrad flexibilitet, omställnings- förmåga och trygghet på arbetsmarknaden, som har sin grund i en princip- överenskommelse mellan parter på arbetsmarknaden . I syfte att verka för ett mer inkluderande och åldersoberoende synsätt i arbetslivet inrättade regeringen en delegation för främjande av äldre arbetskraft (dir. 2018:83). Delegationen överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2020:69) . Arbetet tas vidare genom Kansliet för ett hållbart arbetsliv som inrättades av regeringen . Syftet med kansliet är att förbättra möjligheterna för ett längre och hållbart Kansliet ska presentera förslag på prioriterade områden . Slutredovisning ska ske . Några remissinstanser kommenterar att vissa grupper inte kommer att orka arbeta innan pension. Regeringen har i budgetpro- positionen aviserat införandet av en så kallad trygghetspension. Förslaget innebär att kraven för att beviljas sjukersättning sänks före riktåldern uppnås. Syftet är att personer som är utslitna inte ska tvingas ta ut sin ålderspension av hälsoskäl och därmed få lägre pensionsutbetalningar resten av livet. I budgetpropositionen föreslog regeringen vidare avseende rätten till sjukpenning att den som har uppnått den ålder då inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas ska undantas från bedömningen mot normalt förekommande arbete och i stället få sin arbetsförmåga fortsatt bedömd mot arbete hos den befintliga arbetsgivaren eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Undantaget ska gälla fram till den tidpunkt då den försäkrade tidigast kan ta ut garantipension. Lagen trädde i kraft . Flera remissinstanser, däribland TCO och pensionärsförbunden, framför att tillräckliga pensionsnivåer inte uppnås endast genom att förlänga arbetslivet utan att dagens pensionsavgift också måste höjas. Pensions- gruppen har i pensionsöverenskommelsen konstaterat att höjda pensions- avgifter inte är ett alternativ till ett förlängt arbetsliv. I det längre perspek- tivet är det dock av stor betydelse för pensionsnivåerna, pensionssystemet och samhället i övrigt att pensionsavgiften är på rätt nivå. Pensionsgruppen är överens om att pensionsnivåerna primärt måste upprätthållas genom ett längre arbetsliv, men att det för pensionerna, pensionssystemet och samhället är av betydelse att avgiften i pensionssystemet är på rätt nivå. Pensionsavgiftens nivå ska därför analyseras vidare. Regeringen anser att en höjning av pensionsavgiften är ett viktigt steg för att säkra långsiktigt trygga och höjda pensioner. Forte för fram att ett alternativ till höjd lägsta uttagsålder vore att förbättra informationen om de ekonomiska konsekvenserna av ett tidigt uttag. bedriver en omfattande informat- ionsverksamhet. Trots de omfattade informationsinsatser som har skett har emellertid inte pensionsåldern påverkats nämnvärt. Denna synpunkt redovisas och bemöts utförligare i prop. 2018/2019:133. Tillgänglig forskning visar inte bara att vi blir allt äldre utan också att äldre i allmänhet är friskare och därför orkar och vill arbeta längre. För att kunna upprätthålla pensionsnivåerna anser regeringen att åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas bör höjas och anpassas till den ökade medellivslängden. Åldersgränsen bör, som Pensionsgruppen har kommit överens om, höjas stegvis och i ett första steg höjdes den därför från 61 till 2020 (prop. 2018/2019:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). Regeringen föreslår att den lägsta åldern för uttag av inkomstgrundad pension, i enlighet med pensionsöverens- kommelsen, ska höjas från 62 till 2023 och knytas till riktåldern för pension. Förslaget medför ändringar i 56 kap. 3 § SFB. 2021/22:181 5.1.2 Regeringens förslag: Åldersgränsen för arvsvinstfaktorer ska höjas från 61 till . ska arvsvinstfaktorerna knytas till riktåldern för pension. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt Skälen för regeringens förslag: Arvsvinster tilldelas de försäkrade genom att pensionsbehållningen multipliceras med en födelseårsspecifik arvsvinstfaktor. Tilldelningen sker enligt två olika metoder beroende på den försäkrades ålder. Åldersgränserna för arvsvinst- tilldelning är anpassade till åldersgränsen för när inkomstgrundad ålders- pension tidigast kan lämnas . Arvsvinster efter personer som har avlidit före det år de skulle ha fyllt fördelas året därpå till de kvarlevande med samma födelseår som de avlidna. Dessa arvsvinster benämns faktiskt uppkomna arvsvinster. För den som är eller äldre baseras arvsvinstfaktorerna i stället på den officiella livslängdsstatistiken för befolkningen, så kallade demografiskt beräknade arvsvinster. Det innebär att för ett enda år, det år den försäkrade fyller , tilldelas dubbla arvsvinster. De består dels av de faktiskt uppkomna, dels av de demo- grafiskt beräknade arvsvinsterna. Åldersgränsen när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas föreslås nu höjas från 62 till , se vidare avsnitt 5.1.1. För att ålders- gränserna för arvsvinsttilldelning även fortsatt ska vara anpassade till och ligga före den lägsta uttagsåldern föreslår regeringen att de nu aktuella åldersgränserna för arvsvinsttilldelning ska höjas från 61 till och när riktåldern träder i kraft ska åldersgränsen följa riktåldern. Försla- get innebär att varje årskull även fortsättningsvis kommer att tilldelas dubbla arvsvinster endast för en ålder och . Förslaget medför ändringar i 62 kap. 12, 13 och 15–17 §§ SFB. 5.1.3Omräkning av inkomstpension vid tidigt uttag Regeringens förslag: Åldersgränsen för omräkning av inkomstpension vid uttag (tidigt uttag) ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inga syn- punkter på förslaget. () och Myndigheten för delaktighet tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Inkomstpensionen beräknas genom att individens pensionsbehållning divideras med det så kallade delningstalet. Delningstalet ska återspegla den genomsnittliga återstående livslängden vid den ålder pensionen börjar lyftas enligt aktuell befolkningsstatistik. Vid pensionsuttag före det år den sökande fyller bestäms pensions- beloppet utifrån ett preliminärt delningstal beräknat med samma livs- längdstabeller som för de demografiska arvsvinstfaktorerna. Det år pens- ionären uppnår räknas pensionen om med ett fastställt delning- stal. Dessa delningstal använder samma livslängdstabeller som arvsvinst- faktorerna eller äldre. I bestämmelsen i 62 kap. 44 § socialför- säkringsbalken, förkortad SFB, regleras vid vilken ålder skiftet från preli- minära till fastställda delningstal ska ske. Det föranleder en omräk- ning av pensionsbeloppet vid 65-årsåret om ett pensionsuttag har skett i åldrarna 61–. Regeringen föreslår att 65-årsgränsen när ett fastställt delningstal ska tillämpas ska höjas till 2023 och utgöras av den fastställda riktåldern för pension. Det innebär även att, likt för arvsvinsterna, de preliminära delningstalen för en åldersgrupp kommer att beräknas utifrån den femåriga livslängdstabellen för året före det år den försäkrade uppnått åldern för tidigaste uttag av allmän pension. Skälet till att samma livslängdstabell ska användas för åren mellan lägsta pensionsålder och uppnådd riktålder är att minska antalet omräkningar av pensionen. Med de föreslagna reglerna sker omräkningen precis som endast en gång, vid övergången från preliminära till fastställda delningstal. Övergångsbestämmelserna och särregleringen för riktåldern i 2 kap. 10 c § SFB innebär att omräkningen endast sker en gång. De som är födda kommer, enligt gamla regler, att använda livslängdstabellen för perioden –2017 när delningstalen beräknas för pensionsuttag i 61–. Däremot omfattas de födda av den höjda riktåldern så de fastställda delningstalen som används vid ett pensionsuttag som eller äldre beräknas med livslängstabeller för perioden –2022. De som är födda och som tog ut pensionen tidigare än så får pensionen omräknad med de fastställda delningstalen enligt de nya reglerna som träder i kraft . Genom förfarandet att använda samma livslängdstabeller för en ålders- grupps preliminära delningstal minskas inte pensionen förrän vid omräk- ningen med de fastställda delningstalen. Det liknar således det nuvarande tillvägagångssättet. Förslaget medför ändringar i 62 kap. 44 § SFB. 2021/22:181 5.1.4 Regeringens förslag: Den övre åldersgränsen för inkomstindex ska anpassas till och följa de föreslagna höjningarna av åldersgränserna för pensionssystemets grundskydd. Den nuvarande 64-årsgränsen för inkomstindex ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern på så sätt att inkomst- index ska visa förändringen av de pensionsgrundande inkomsterna för dem som har fyllt minst men ännu inte har uppnått riktåldern för pension. När en gällande riktålder ändras ska den nya rikt- åldern tillämpas första gången vid beräkningen av det inkomstindex som ska gälla efter ändringen av riktåldern. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. I promemorian lämnas inte något förslag om hur beräkningen av inkomst- index ska göras när en gällande riktålder ändras. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inga syn- punkter på förslaget. (), Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och Myndigheten för delaktighet tillstyrker för- slaget. förordar att förslaget inte genomförs. Myndigheten anser att förslaget att successivt höja åldersgränsen i inkomstmåttet för inkomstindexet när riktåldern höjs bidrar till ökad komplexitet utan att medföra tillräcklig nytta. Skälen för regeringens förslag: räknas de försäkrades intjänade pensionsbehållning om med förändringen av inkomstindex, även de utgående pensionerna styrs genom följsamhetsindexeringen av inkomstindex. Inkomstindex återspeglar utvecklingen av den genom- snittliga pensionsgrundande inkomsten (PGI) för personer med PGI i åld- rarna 16–och inkluderar även inkomstgrundad sjuk- och aktivitets- ersättning och inkomst över intjänandetaket. (SOU 2013:25) ansåg att den övre ålders- gränsen, , inte borde följa riktåldern eftersom detta skulle medföra en sänkning av indexet. Sänkningen skulle vara tillfällig regeljuste- ringen sker och bero på att medelinkomsten sjunker i högre åldrar. Denna tillfälliga sänkning går dock att undvika genom att höjningen av den övre åldersgränsen sker med en eftersläpning av och om åldersgränsen höjs i både nämnaren och täljaren. Formeln för inkomstindex presenteras nedan. = It-1 * ut-1 / ut-2 = Yt / Nt summa pensionsgrundad inkomst år t utan takbegränsning för personer 16–, efter avdrag för allmän pensionsavgift antal personer 16–som har pensions- grundande inkomst år t Genom eftersläpningen får man med den fulla beteendeför- ändring som skett för dem som har påverkats av den höjda riktåldern. Genom att höja den övre åldersgränsen i nämnaren och täljaren vid samma Prop. 2021/22:181 tidpunkt mäts genomsnittsinkomsten i samma åldersintervall i både nämnaren och täljaren. Generellt sett minskar den pensionsgrundande inkomsten nära pensions- åldern. Skälen till detta är bl.a. att fler jobbar deltid innan och ibland efter pensionsbeslutet och att de som avslutar sin anställning vid pensioneringen inte har ett helt kalenderårs inkomst det år de går i pension. Detta innebär dock inte per automatik att utvecklingen, dvs. förändringen mellan åren, blir lägre. Det är därmed inte entydigt att utvecklingstakten blir lägre när en ålder läggs till. Av tabell 5.2 framgår att skillnaden på utvecklingstakten är väldigt liten såväl när 16–jämförs med 16–som med 16–. Utveckling mellan åren medel-PGI, procent anser att förfarandet att successivt höja ålders- gränsen i inkomstmåttet för inkomstindexet när riktåldern höjs bidrar till ökad komplexitet utan att medföra tillräcklig nytta. Myndigheten menar att skillnaden mellan de olika åldrarna är försumbar och att ingen löpande förändring därför behöver göras av åldersgränserna med anledning av att riktåldern höjs. Myndigheten anser i stället att man vid behov ändrar åldersintervallet vid endast ett tillfälle eller att man helt slopar inkomstgränserna i inkomstmåttet. Avsikten med inkomstindex är att det ska spegla förändringen av genomsnittlig inkomst från till ett annat för personer i förvärvsaktiv ålder. Det finns därför ett starkt skäl för att höja den övre åldersgränsen i inkomstmåttet. De förslag som redan genomförts (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10) om införandet av en riktålder och höjd lägsta ålder för uttag av inkomstgrundad pension, samt de förslag som lämnas i denna proposition om att bland annat höja åldersgränserna i kringliggande system syftar alla till att förlänga tiden som förvärvsaktiv. Det är därför viktigt att de åldersgränser som berörs av pensionsålders- höjningarna i så stor utsträckning som möjligt också anpassas till dessa höjningar.