prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — I posten Volymer avspeglas antalet förmåner som nybeviljas under budgetperio- den och storleken på dessa förmåner. Regeringen föreslår att 14 anvisas under anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. . 14 respektive 14 . Kredit avseende SPV:s pensionshantering Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst Skälen för regeringens förslag: SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen. I sådan uppdragsverksamhet hanteras väsentliga penningflöden 2021/22:1 Utgiftsområde 2 avseende premiebestämda pensioner och pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning. Enbart flödet för premiebestämda pensioner enligt det statliga tjänstepen- sionsavtalet omsätter ca och faktureras med för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på ca . SPV har därför ett behov av ett rörelsekapital i form av en kredit i . utnyttjade SPV ca av en kredit i för att tillgodose behovet av likviditet i pensionshanteringen. har krediten utnyttjats med . För att minimera risken för övertrassering av likvida medel bör krediten i uppgå till högst , inklusive tidigare utnyttjad kredit. Tabell 4.14 Anslagsutveckling 1:15 Statens servicecenter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 896 894 tkr prisnivå. 3Motsvarar 896 895 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens servicecenters förvaltningsutgifter i den mån de inte finansieras med avgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.15 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:15 Statens servicecenter Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Arbetsförmedlingens kundtorgstjänster Statens Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget 1:15 Statens servicecenter ökas med för att erbjuda service avseende Arbetsförmedlingens kundtorgsverksamhet på servicekon- toren med stöd av lagen (2019:212) om viss gemensam offentlig service. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 finansiera anslagsökningen minskas anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med motsvarande belopp . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:15 Statens servicecenter . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Med utgångspunkt i de av beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet (prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) är regeringens mål för området en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Det saknas ett riksdagsbundet mål för den statliga fastighetsförvaltningen. Regeringen avser därför att återkomma med förslag till ett sådant mål. Inom ramen för det ovan nämnda målet och de nationella miljökvalitetsmålen har regeringen preciserat följande delmål för de fastighetsförvaltande myndigheterna (Fortv) och (): –Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. –Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. –Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark- områden och anläggningar. –Myndigheterna ska uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyresvärdar. –Myndigheterna ska inom sitt område verka för att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen. –Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. Fortv bidrar även till måluppfyllelsen av målet för det militära försvaret som har beslutat om utifrån propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). –Förvaltning av fastigheter avsedda för försvarsändamål och utveckling av detta fastighetsbestånd ska vara ändamålsenlig och stärka den operativa förmågan i Försvarsmakten. 5.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att följa upp utvecklingen inom verksamhetsområdet i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: –hyresintäkt i kronor per kvadratmeter, –driftkostnad i kronor per kvadratmeter, –underhållskostnad i kronor per kvadratmeter, –driftnetto i kronor per kvadratmeter, –ekonomisk vakansgrad, –energianvändning, och –myndigheternas miljöledningsarbete. Såväl Fortv som SFV ska, i enlighet med sina respektive regleringsbrev , uppnå ett resultat i sin verksamhet som efter finansiella poster motsvarar en avkast- 2021/22:1 Utgiftsområde 2 ning om på av myndighetens genomsnittliga lån i Riksgälds- kontoret för investeringar och anläggningar. Inom SFV:s fastighetsbestånd har fastigheterna kategoriserats i tre kategorier: de med en marknadsmässig hyressättning (marknadshyresfastigheter), de fem kulturinstitu- tionernas huvudbyggnader med en kostnadsbaserad hyressättning (kostnadshyres- fastigheter) och bidragsfastigheter. De senare fastigheterna saknar förutsättningar för att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Regeringens ambition är att intäkterna från bidragsfastigheterna ska öka. För fastigheter med kostnadshyra gäller att hyres- gästen betalar en hyra som motsvarar kostnaderna för drift, underhåll, administration och kapitalkostnader. För övriga fastighetsförvaltande myndigheter finns inga sär- skilda mål för förvaltningen, eftersom denna inte utgör kärnverksamhet hos respektive myndighet. Det finns även ett riksdagsbundet mål för arkitektur, form och design. I enlighet med detta ska bl.a. Fortv och SFV, utifrån sina respektive förutsättningar, agera föredöm- ligt för hållbara, tillgängliga gestaltade livsmiljöer inom staten (se utg.omr. Fortv och SFV är de två största fastighetsförvaltande myndigheterna. De förvaltar bl.a. ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader samt kultur- historiskt värdefulla byggnader, stora markområden och skog. Fastigheternas värde- förändring framgår av tabell 5.1. Tabell 5.1 Statens byggnader, mark och fast egendom Källor: Årsredovisningar för staten 2016–2020. Uppgifterna i tabell 5.1 bör bedömas med viss försiktighet, bl.a. då vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde inte behöver tas upp i balansräkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. , , , , , , och Kammarkollegiet. Värdet av statens innehav av fast egendom och byggnader ökade 2020. För de fastigheter som förvaltas av Fortv ökade värdet med sammanlagt ca . Båda myndigheternas investeringstakt bedöms vara fortsatt hög . har inga större förändringar skett av den lokalarea som förvaltas av SFV, vilket framgår av tabell 5.2. Uppgifterna om Fortv:s lokalarea i samma tabell omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet, dvs. objekt som används av freds- organisationen och som inte är av hemlig natur, såsom garnisoner, skjutfält och lik- nande. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 5.2 Omfattningen av de fastighetsförvaltande myndigheternas lokalbestånd 1Försvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea. Omräkningsfaktor till lokalarea, som är ett vanligare jämförelsetal, är 0,83. Uppgifterna om Fortv:s lokalarea omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. Källor: och Statens fastighetsverks årsredovisningar. infördes nya redovisningsregler för bl.a. Fortv och SFV. För SFV innebär de nya redovisningsreglerna ett förbättrat resultat under , som därefter kommer att följas av ett lägre resultat till följd av ackumulerade kostnader för avskriv- ningar och ökade finansiella kostnader, eftersom investeringar ska finansieras med lån hos . Förändringen av redovisningsreglerna innebär att en del av det som tidigare klassificerats som underhållskostnader nu har klassificerats om som inve- steringar och därför redovisas som anläggningstillgångar i balansräkningen. Avskriv- ningskostnaderna för dessa tillgångar belastar resultatet kommande år. uppgick Fortv:s resultat till (se tabell 5.3). Det var mer än en dubblering jämfört med . Fortv har, i enlighet med avkastningskravet på på av myndighetens genomsnittliga lån för investeringar i fastigheter och anläggningar i , betalat in till statens centralkonto. Tabell 5.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för Fortv Källor: årsredovisningar och budgetunderlag –2024. uppgick SFV:s resultat före fastighetsförsäljningar till (se tabell 5.4). Det ovannämnda avkastningskravet motsvarade . SFV har betalat in detta belopp till statens centralkonto. Tabell 5.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för SFV Källor: Statens fastighetsverks årsredovisningar och budgetunderlag –2023. Fortv och SFV förvaltar olika typer av fastighetsbestånd. Fortv:s byggnadsbestånd är till ytan större än SFV:s, och en inte obetydlig del av beståndet utgörs av enklare förrådsytor som ibland är kallförråd. Myndigheterna har inte samma mark- nadsförutsättningar för sina bestånd. Sammantaget medför detta att det i flera fall är missvisande att jämföra myndigheternas nyckeltal med varandra. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 torerna och nyckeltalen är därför framför allt att redovisa respektive myndighets utveckling . SFV har utöver de tre verksamhetsgrenar som redovisas i tabellerna nedan även verk- samhetsgrenen mark som innefattar jord, skog, kronoholmar och tomträtter. Hyresintäkt i kronor per kvadratmeter Fortv:s intäkter per kvadratmeter fortsatte öka (se tabell 5.5). Det beror på att ytan har ökat med anledning av ökade investeringar, vilket också ökat hyresintäkterna. Hyresavtalen omarbetades även och en viss höjning gjordes även kopplat till inflation och löneökningar –2019. Tabell 5.5 Utveckling av hyresintäkter för Fortv Källa: årsredovisningar. SFV:s hyresintäkter per kvadratmeter ökade något (se tabell 5.6). Hyresintäkterna påverkas bl.a. av omförhandlingar och variationer i vakansgraden. Ökningen berodde på nya och omförhandlade avtal. Sam- tidigt har spridningen av sjukdomen covid-19 påverkat hyresintäkterna negativt, bl.a. genom att SFV gett hyresrabatter till hyresgäster i utsatta branscher och genom lägre hyresintäkter från de hyresgäster som har avtal med omsättningshyra. Hyresrabatterna uppgick till . SFV har fått i stats- bidrag som kompensation för detta. Tabell 5.6 Utveckling av hyresintäkter för SFV 1Jämförelsesiffrorna har korrigerats med anledning felaktiga siffror i Statens fastighetsverks årsredovisning. Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. Driftkostnad i kronor per kvadratmeter Fortv:s driftkostnad per kvadratmeter ligger på en stabil nivå. Myndigheten arbetar för att sänka driftkostnaderna och kostnadsnivån sjönk något 2020 jämfört med (se tabell 5.7). Detta berodde på att lokalarean ökade med , sam- tidigt som kostnaderna minskade. Minskningen per kvadratmeter förklaras även bl.a. av att nybyggnationer vanligen ger en lägre driftkostnad. Tabell 5.7 Utveckling av driftkostnaderna för Fortv Källa: årsredovisningar. SFV hade något lägre driftkostnader 2020 jämfört med , vilket bl.a. berodde på lägre kostnader för el, värme och vatten, som delvis förklaras av att vissa lokaler användes i mindre utsträckning till följd av spridningen av covid-19 (se tabell 5.8). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Utveckling av driftkostnader för SFV 1Inklusive driftkostnader för verksamhetsgrenen mark som saknar uthyrningsbar area. Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. Underhållskostnad i kronor per kvadratmeter Fortv:s underhållskostnader ökade något jämfört med (se tabell 5.9). Tabell 5.9 Utveckling av underhållskostnader för Fortv Källa: årsredovisningar. Även SFV:s underhållskostnader har ökat (se tabell 5.10). SFV:s underhållskostnader är relativt höga jämfört med branschen i övrigt, vilket beror på att underhållsåtgärder på kulturfastigheter ofta är mer resurskrävande än åtgärder på andra fastigheter. Tabell 5.10 Utveckling av underhållskostnader för SFV Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. Driftnetto i kronor per kvadratmeter Driftnettot motsvarar intäkter minus kostnader före avskrivningar och räntor. Det redovisade driftnettot speglar resultatet i den normala förvaltningsverksamheten. Driftnettot för Fortv ökade 2020, vilket förklaras av att både intäkterna och kostnaderna ökade, som den totala fastighetsytan ökade (se tabell 5.11). Tabell 5.11 Utveckling av driftnettot för Fortv Källa: årsredovisningar. Driftnettot ökade även för SFV (se tabell 5.12) inom samtliga verk- samhetsområden. Detta berodde på att intäkterna ökade något, som kost- naderna sjönk. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 5.12 Utveckling av driftnettot för SFV Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. I statens fastighetsbestånd finns vissa lokalytor som inte är uthyrda, vilket brukar beskrivas som en fastighetsförvaltares vakansgrad. För Fortv var vakansgraden . Vakansgraden ökade marginellt till . Det finns ytor i SFV:s bestånd som är svåra att hyra ut eller som kräver större reno- veringar och därför är vakanta. Vakanta ytor i SFV:s bestånd består både av vanliga lokaler och statliga byggnadsminnen, som t.ex. Västra fort i och i . SFV:s vakansgrad ökade från . Förändringen berodde främst på att ett antal lokaler blev vakanta till följd av spridningen av covid-19, och förblev vakanta när hyresgäster som haft för avsikt att tillträda sina lokaler valde att avvakta med detta. Fortv och SFV genomför vanligen kundundersökningar, som kan an- vändas för att bedöma om myndigheterna tillhandahåller det kunderna efterfrågar och hur kunderna uppfattar dem som hyresvärdar. Indexvärdena för Fortv minskade med någon poäng de senaste tre genomförda kundundersökningarna . Nöjdkundindex uppgick till 58, vilket var en marginell ökning jämfört med den senaste undersökningen 2017 (57). Fortv arbetar med att förbättra kundnöjdheten, bl.a. genom förbättrad kommunika- tion mellan myndigheten och dess kunder. Nöjdkundindex för SFV:s lokalhyresgäster uppgick till 68, vilket var en för- sämring jämfört med den senaste undersökningen 2018 (70). Fortv och SFV har fortsatt fokus på miljö- och kulturmiljövärden och hållbar utveck- ling. Arbetet med att upprätta vårdprogram för alla statliga byggnadsminnen och vidta åtgärder för ökad energieffektivisering fortgår. Fortv och SFV fick 2014 i uppdrag av regeringen att minska energianvän- dningen i de byggnader de förvaltar. Myndigheterna fick ett förnyat uppdrag att minska energianvändningen. Enligt detta uppdrag ska Fortv minska sin användning med sammanlagt 26,7 GWh och SFV med 20,9 GWh Myndigheterna arbetar för att uppnå regeringens mål. Trots en förbättrad energianvändning 2020 bedömer Fortv att myndigheten till följd av verksamhetens tillväxt behöver utöka sina åtgärder för att energioptimera de byggnader som myndigheten förvaltar. SFV uppger att myndigheten kommer att klara regeringens mål om den sänker energianvändningen med . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 att uppnå denna besparing har SFV tagit fram en lista med åtgärder inom relevanta fastighetsområden. En försvårande faktor för både Fortv och SFV i deras arbete med att minska energi- förbrukningen är att myndigheterna endast delvis kan påverka energiförbrukningen, eftersom förbrukningen är beroende av hur hyresgästerna använder fastigheterna. minskade den totala energianvändningen i med 4,0 GWh (se tabell 5.13). Minskningen i energianvändningen berodde bl.a. på att Fortv verkat för en effektivare energianvändning genom uppföljning av energistatistik, fortlöpande tillsyn och skötsel, arbete med prioritering och genomförande av åtgärder, som t.ex. förbättrande åtgärder av byggnaders klimatskal. Minskningen kan utöver angivna riktade energiinsatser även förklaras av det pågående generella arbetet med energi- effektiviseringsåtgärder som utgår från underhålls- och investeringsplaner. Bland annat byts äldre tekniska system ut mot mer energieffektiva moderna system, och vid ny- byggnation är målsättningen att uppföra byggnader med en kravbild som motsvarar en god energiprestanda. Tabell 5.13 Utveckling av energianvändningen för Fortv Källa: årsredovisningar. SFV minskade sin användning av köpt energi mellan 2018–2020 (se tabell 5.14). För- ändringen kan förklaras dels av minskad energianvändning på grund av spridningen av covid-19, dels av SFV:s arbete med att driftoptimera bygg- nader. Ett antal byggnader ingår i ett pilotprojekt, där SFV genom en driftcentral styr byggnadernas driftsystem på distans. Det innebär bl.a. förbättrad resurshushållning, eftersom SFV kan upptäcka och justera avvikelser i driften i realtid. bid- rog driftcentralen till att minska energianvändningen av köpt energi i fastigheterna i pilotprojektet med ca 10 GWh (-) jämfört med . Hänsyn har tagits till väderförhållanden, men inte till övriga faktorer som exempelvis ombyggnations- och energiprojekt, eller verksamhetsförändringar (såsom uthyrda ytor, energikrävande aktiviteter och minskad energianvändning på grund av pandemin). Genom att styra vissa byggnader på distans kan SFV även minska antalet fysiska resor, vilket medför tidsbesparingar och minskade koldioxidutsläpp. Tabell 5.14 Utveckling av energianvändningen för SFV Total energianvändning i GWh 1Bidragsfastigheter ingår i tabellen ovan men ingår inte i uppdraget att minska energianvändningen. Källa: Statens fastighetsverks årsredovisningar. I för staten hamnar både SFV och Fortv fortsatt på listan över de tio myndigheter som har störst utsläpp av koldioxid från maskiner och övriga fordon. Fortv finns fortsatt även på listan över de tio myn- digheter som redovisar störst utsläpp av koldioxid per årsarbetskraft från bilresor. Detta beror till stor del på den typ av verksamhet myndigheterna bedriver. Båda myn- digheterna arbetar aktivt med att sänka koldioxidutsläppen från bilresor och flygresor 2021/22:1 Utgiftsområde 2 samt att öka antalet resefria möten och digitala möten. Fortv har dock behov av att använda ett stort antal större arbetsfordon. För SFV bedrivs en del av verksamheten utomlands och på andra kontinenter, varför en del flygresor är nödvändiga. SFV finns med på listan över de tio myndigheter som redovisar störst utsläpp av koldioxid per årsarbetskraft, vilket beror på färre resor, delvis till följd av pandemin. Fortv och flertalet andra myndigheter som bedriver verksamhet där det krävs närvaro i samhället (t.ex. vid prövnings-, kontroll- eller tillsynsverksamhet) har redovisat en ökad bilanvändning till följd av pandemin. Flera myndigheter har också rapporterat att samåkningen har minskat med anledning av smittskyddsskäl. Fortv och SFV arbetar systematiskt med sitt miljöarbete, är certifierade enligt ISO14001 och har tillhörande miljö- och hållbarhetspolicys. Båda myndigheterna hade en hög andel upphandlingar med miljökrav 2020. Fortv:s andel upphandlingar med miljökrav uppgick till och SFV:s andel uppgick till . SFV:s skogsbruk är certifierat enligt , vilket är en certifiering med årlig revision med kontroller i fält. Skogsbruket revideras bl.a. utifrån lagefterlevnad, urfolksrättigheter och miljöhänsyn. fortsatte Fortv och SFV arbeta med uppdragen om handlingsplaner för grön infrastruktur och insatser för ett hyggesfritt skogsbruk på sina fastigheter. Upp- dragen ska redovisas till regeringen . Myndigheterna har även i uppdrag att anlägga och restaurera våtmarker. 5.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att den statliga fastighetsförvaltningen i huvudsak fungerar väl. SFV bör fortsatt arbeta med att säkerställa en god förvaltningskultur och en väl fungerande intern styrning och kontroll. Frågan om god förvaltningskultur är viktig, då både Fortv och SFV bedriver verksamhet i branscher med stora upphandlingar och betydande värden i omlopp. SFV:s förändringsarbete fortsätter, med fokus på intern styrning och kontroll samt värdegrundsarbete. För Fortv är det av särskild vikt att den intern styrningen och kontrollen säkerställs, då myndigheten fortsatt befinner sig i en tillväxtfas, med bl.a. stora fastighetsförvärv och investeringar inom försvarsområdet, som innebär risker och även har betydande finansiell påverkan på statskassan. Regeringen anser att Fortv och SFV till stora delar har genomfört sina uppdrag till- fredsställande och att myndigheterna uppfyllt sina mål. Resultatindikatorerna för de två myndigheterna pekar på en stabil verksamhet, även om externa faktorer kan inne- bära att nyckeltalen varierar. bedöms uppnå delmålen om en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet. Myndigheterna arbetar aktivt för att uppnå regeringens mål om att minska energian- vändningen. Det är viktigt att SFV fortsätter arbetet med att minska energianvänd- ningen för fastighetsbeståndet både i och utomlands. Även Fortv arbetar för en fortsatt effektivisering av energianvändningen och en minskad energianvändning för fastighetsbeståndet. Myndigheterna har dock i enlighet med vad som tidigare an- förts endast begränsad rådighet över detta, eftersom förbrukningen delvis beror på hur hyresgästerna använder fastigheterna. Regeringen har låtit genomföra flera översyner av den statliga fastighetsförvaltningen, som bl.a. redovisats i betänkandena En effektivare förvaltning av statens fastigheter (SOU 2010:92), Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31), Statens kulturfastigheter (SOU 2013:55) och Försvarsfastigheter (SOU 2013:61). Regeringen har tidigare beslutat om vissa förändringar utifrån förslagen i dessa betänkanden och har inte för avsikt att gå vidare med övriga förslag. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Utöver dessa översyner har betänkandet Funktionalitet och enhetlighet – hyresmodell för fem kulturinstitutioners huvudbyggnader (SOU 2020:76) remitterats och bereds i . De av beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet ligger fast. Detta innebär bl.a. att statens fastighetsförvaltning bör vara skild från bruk- andet av lokaler och mark, att förvaltningen bör bedrivas med ett avkastningskrav som i så stor utsträckning som möjligt är marknadsmässigt, samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör koncentreras i en samordnad förvaltning som bedrivs i myndighetsform. De fastighetsförvaltande myndigheterna ska bl.a. förvalta fastigheterna så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås. behöver hänsyn tas till andra mål som berör Fortv, som har beslutat, exempelvis för att myndigheten ska kunna bidra till uppbyggnaden av totalförsvaret. Värdet på fastigheterna ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. Myndigheterna ska också inom sina respektive områden verka för att uppfylla de nationella miljömålen, bl.a. vad gäller energieffek- tivisering och begränsning av klimatpåverkan, men även skydd av biologisk mångfald. Regeringen gav SFV i uppdrag att inkomma med ytterligare underlag avseende investering i operabyggnaden i (Fi2020/04594). Frågan bereds i (se även utg.omr. 17 avsnitt 5.5). Regeringens ambition för bidragsfastigheterna är att intäkterna ska öka och kostnaderna ska minska . Regeringen avser även fortsättningsvis nära följa berörda myndigheters arbete med en god förvaltningskultur samt deras arbete med att säkerställa att kraven på en god intern styrning och kontroll uppfylls. 5.6Förvärv av fast egendom 5.6.1Utvecklingen av totalförsvaret ställer särskilda krav vid förvärv av fastigheter