prop · H903247 · 2022-05-24 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:247 genomförande av Agenda 2030 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogörs för regeringens samlade arbete med att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling som antogs av . En bedömning av måluppfyllelsen görs för agendans delmål. För ett antal utvalda områden inom vart och ett av de 17 målen görs också en fördjupad redogörelse. Skrivelsen ger också en överblick över det arbete regeringen bedriver med bäring på samstämmighet mellan politikområden. Ett avsnitt ägnas åt att redogöra för de omfattande konsultationer med civilsamhället som hållits som ett led i arbetet med att ta fram denna skrivelse. I skrivelsen konstateras att har flera pågående initiativ som bidrar till både det nationella och det globala genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. har fortfarande utmaningar kopplade till agendans genomförande och regeringen kommer därför att intensifiera arbetet för att stärka samordningen och uppföljningen, både på nationell och global nivå. En agenda för hållbar utveckling ...................................................... Redovisning av genomförande av Agenda 2030 ................ Statistik för hållbar utveckling ........................................... Pandemins effekter på genomförandet .............. Nationell samordnare för Agenda 2030 ............................. 2.3Stärka arbetet med att genomföra Agenda 2030 i Hållbar utveckling inom de statligt ägda bidrag till det globala genomförandet .................. Politiska initiativ, processer och bidrag under globala kriser ................. 3 Samstämmig politik för hållbar utveckling..................................... 4 Redovisning av de globala målen för hållbar utveckling ................ Mål 1: Ingen fattigdom..................................................... Mål 2: Ingen hunger ......................................................... Mål 3: God hälsa och välbefinnande ................................ Mål 4: God utbildning för alla.......................................... Mål 5: Jämställdhet .......................................................... Mål 6: Rent vatten och sanitet för alla.............................. Mål 7: Hållbar energi för alla ........................................... 4.8Mål 8: Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk 4.9Mål 9: Hållbar industri, innovationer och Mål 10: Minskad ojämlikhet ............................................ Mål 11: Hållbara städer och samhällen ............................ Mål 12: Hållbar konsumtion och produktion ................... Mål 13: Bekämpa klimatförändringarna .......................... Mål 14: Hav och resurser ..................................... Mål 15: Ekosystem och biologisk mångfald .................... Mål 16: Fredliga och inkluderande samhällen ................. Mål 17: Genomförande och globalt partnerskap .............. 5 Civilsamhällets bidrag till genomförandet av Agenda 2030 ........... Barn och ungas delaktighet .............................................. Lämna ingen utanför ........................................................ De globala målen för hållbar utveckling .......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... En agenda för hållbar utveckling antog resolutionen Agenda 2030 för hållbar utveckling (A/RES/70/1). Agenda 2030 består av en politisk deklaration, medel för genomförande, ett ramverk för översyn och uppföljning samt 17 globala mål med 169 delmål för hållbar utveckling. Agendan ska bidra till en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling där ingen ska lämnas utanför. Agendan bygger på och syftar till att skydda och förverkliga mänskliga rättigheter och andra internationella åtaganden för en hållbar utveckling. Jämställdhet och partnerskap ska integreras i alla målen. De globala målen ska vara uppnådda i världens alla länder, med hänsyn till varje lands nationella förutsättningar. Regeringen har betonat att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. Den ambitionen ligger fast, mot bakgrund av att har ett gynnsamt läge att genomföra Agenda 2030 och en hög ambition att gå i bräschen för omställningen till ett hållbart samhälle. Regeringen har satt upp tre tydliga politiska prioriteringar för att ta sig an samhällsproblemen. •vända på varje sten för att bryta segregationen och kriminaliteten •driva på klimatomställningen och skapa jobb i hela landet •ta tillbaka den demokratiska kontrollen över välfärden. Dessa tre prioriteringar sammanfaller i mångt och mycket med vad har åtagit sig att genomföra inom Agenda 2030. Många framsteg har gjorts både inom och på den globala nivån. har händelseutvecklingen med den globala covid-19-pandemin liksom krig och konflikter lett till bakslag i genomförandet. Tillsammans med klimatförändringarna riskerar detta att motverka arbetet med agendan. invasion av är förödande för genomförandet av Agenda 2030. ska verka för att EU-enighet upprätthålls i fördömandet av den och president agerande. Covid-19-pandemin har haft en stor påverkan på genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Många av de framsteg som gjorts har tryckts tillbaka eller försenats till följd av pandemin och dess effekter. presenterade () sin årliga hållbarhetsrapport med fokus på de framsteg som europeiska länder gjort i genomförandet av Agenda 2030. hamnade på andra plats i rankningen efter . Rapporten visar också att pandemin har slagit hårt mot genomförandet av Agenda 2030 på europeisk nivå. sedan agendan antogs är utvecklingen i negativ. Inte minst framsteg inom det sociala området riskerar att gå förlorade. Som i alla kriser drabbas de redan utsatta värst. Situationen för kvinnor, barn och unga har påverkats kraftigt. Vägen till återhämtning efter pandemin kommer att bli lång, men den kan också innebära en möjlighet att skapa ett mer hållbart och inkluderande samhälle och att stärka förmåga att hantera kommande kriser. betraktas ofta som ett föregångsland vad gäller arbete med hållbar är ett land som värderar mänskliga rättigheter, jämlikhet, jämställdhet, social rättvisa och grön omställning högt vilket har kunnat omsättas nationellt genom bindande beslut. en proposition om genomförande av Agenda 2030 2019/20:188, bet. 2020/21:FiU28, rskr. 2020/21:154). presenterar regeringen inriktningen för arbetet med att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. ett övergripande mål som förankrar och tydliggör åtagande: ska genomföra Agenda 2030 för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling genom en samstämmig politik nationellt Genomförandet ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utanför. Målet vägleder regeringens arbete med att genomföra Agenda 2030. propositionen understryks att agendan ska integreras i ordinarie processer. Genom att integrera och använda agendan som ett verktyg i de ordinarie processerna för hur politiken utformas, genomförs och följs upp kan regeringen föra en mer samstämmig politik. Statistik för hållbar utveckling () har haft regeringens uppdrag att samordna utveckling, produktion och tillgängliggörande av statistik för att följa upp genomförande av Agenda 2030. Uppdragen avser såväl den nationella som den globala uppföljningen. Inom ramen för sitt uppdrag samordnar SCB indikatoransvariga myndigheter, departement och andra aktörer. Sammanlagt bidrar ett 70-tal olika aktörer till produktionen av den statistik som används för uppföljningen. Myndigheten har även samordnat bidrag till den globala uppföljningen genom att delta i internationella arbetsgrupper och tillhandahålla statistik till organisationer som på global nivå ansvarar för olika indikatorer. Inom ramen för regeringsuppdrag –2021 har SCB lämnat fyra statistiska lägesbilder av genomförandet till regeringen. Sammantaget visar de olika rapporterna från SCB att har ett gott utgångsläge och goda förutsättningar att nå de globala målen jämfört med många andra länder, men att flera utmaningar kvarstår. Dessa kan sammanfattas i tre övergripande punkter: Den ekonomiska och sociala ojämlikheten minskar inte. Flera nationella miljömål uppnås inte. Våld och kränkningar minskar inte och mobbing ökar bland unga. publicerade SCB en lägesbild som fokuserade på agendans princip om att inte lämna någon utanför. Några av de viktigaste slutsatserna från rapporten: • På en övergripande nivå kan personer med olika typer av funktions- Skr. 2021/22:247 nedsättningar, barn till personer i någon typ av utsatthet och utrikes födda från vissa delar av världen eller med kort vistelsetid i sägas vara särskilt sårbara för vissa typer av utsatthet som lämnar människor utanför i utvecklingen mot ett mer hållbart samhälle. •Kvinnor och flickor är i högre grad sårbara, särskilt när olika sårbarheter och utsattheter överlappar varandra. •Det finns utmaningar i den statistiska uppföljningen som t.ex. för personer med funktionsnedsättning, barn, våld i nära relation och sexuellt våld. Det finns mycket begränsad statistik att tillgå om hedersrelaterat våld och förtryck, nationella minoriteter, papperslösa och hbtqi-personer. 2.1.1Pandemins effekter på genomförandet SCB fick ett förnyat regeringsuppdrag att fortsatt samordna den statistiska uppföljningen av genomförande av Agenda 2030. publicerade SCB en lägesbild som bl.a. fokuserade på covid-19-pandemins effekter på olika samhällsområden. Den beskriver de viktigaste förändringarna i statistiken , det första pandemiåret, och som kan antas vara effekter av pandemin och de restriktioner som infördes: •Den svenska ekonomin krympte kraftigt , men återhämtade sig . Hushållens ekonomiska standard var högre 2020 än 2019, vilket beror på ökade sociala transfereringar. Andelen individer med låg ekonomisk standard minskade, främst i åldrarna . •Arbetsmarknaden påverkades snabbt och sysselsättningen sjönk. Sysselsättningen minskade mest bland unga och utrikes födda. Uttaget av dagar med tillfällig föräldrapenning ökade kraftigt . •Såväl utsläpp inom gränser som produktionsbaserade utsläpp minskade, vilket till stor del kan kopplas till pandemin. Under de första kvartalen 2021 har de produktionsbaserade växthusgasutsläppen ökat igen. Utsläppsnivån i många branscher är dock fortfarande lägre än . •Andelen registrerade vid universitet och högskolor ökade. Deltagandet i icke-formell utbildning, exempelvis personalutbildningar och studiecirklar, minskade däremot. •Andelen utsatta för brott mot enskild person minskade. bedömer att pandemin sannolikt påverkat utsattheten för brott, eftersom vi hållit oss hemma mer under pandemin. •Medellivslängden minskade tydligt på länge till följd av höga dödstal i covid-19. För befolkningen var minskningen den största . Medellivslängden sjönk mer för män än kvinnor, och mer för utrikes födda än för personer födda i . Andelen i befolkningen utsatta för psykisk påfrestning ökade . 2021/22:247 2.2 Nationell samordnare för Agenda 2030 utsåg regeringen till nationell samordnare för Agenda 2030. Den nationella samordnaren har enligt kommittédirektiven (dir. 2020:17) i uppdrag att stärka, främja och fördjupa olika samhällsaktörers arbete med Agenda 2030. Ett särskilt fokus ligger på barn och ungas perspektiv och delaktighet samt på de som befinner sig i en särskilt utsatt situation. Den nationella samordnarens arbete ska bedrivas med fokus på den lokala och regionala nivån. Arbetet har fokuserat på fem prioriterade områden inom vilka den nationella samordnaren koncentrerar sina aktiviteter: •en hållbar ekonomisk utveckling •transformation på lokal och regional nivå •data för hållbar utveckling •hållbar konsumtion och produktion. Uppdraget ska slutredovisas . lämnade den nationella samordnaren en delredovisning av uppdraget (M2022/00527). Den nationella samordnaren konstaterar i sin delredovisning att på många sätt ligger i framkant och har stora möjligheter att åstadkomma goda resultat på flera områden av betydelse för miljön, ekonomin och de sociala frågorna. menar den nationella samordnaren att just denna situation riskerar att skymma sikten för den sammanhållna och större transformation av samhället som en verklig omställning till hållbar utveckling kräver. Enligt den nationella samordnarens bedömning har samordnarens arbete bidragit till tre typer av effekter: •ökad vilja och motivation att agera hos aktörer och personer som redan är delaktiga i Agenda 2030-arbetet •ökade insikter, kunskaper och kompetenser hos aktörer som samordnaren varit i kontakt med •nya initiativ, ökad koordinering och samarbete. Delredovisningen innehåller flera förslag och rekommendationer inom tre övergripande områden. Det första, tydligare styrning av det nationella arbetet, inkluderar bl.a. en reformering av regeringens arbetssätt, en ny handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030 och tillsättande av en nationell medborgardialog. Område två, en anpassning av de ekonomiska ramverken, innefattar en bredare översyn av det finanspolitiska ramverket och en översyn av skattesystemet. Det tredje området rör säkrad långsiktig finansiering av data för hållbar utveckling och SCB:s arbete med att samordna den statistiska uppföljningen av Agenda 2030. Stärka arbetet med att genomföra Agenda 2030 Skr. Det finns redan pågående arbete avseende flera av de rekommendationer och förslag som lämnats av den nationella samordnaren för Agenda 2030. Det gäller bl.a. rekommendationen om att stärka styrningen av det nationella arbetet. Arbetet som leds av stödfunktionen för nationella samordningen på syftar till att stärka och tydliggöra att Agenda 2030 integreras i ordinarie processer i enlighet med propositionen om Agenda 2030. De statliga myndigheterna, exempelvis länsstyrelserna, har en viktig roll i genomförandet av Agenda 2030. Flertalet myndigheter arbetar aktivt med Agenda 2030 på olika nivåer, både nationellt och internationellt. Gd-forum – svenska myndigheter i samverkan för Agenda 2030 är en egeninitierad plattform för samverkan mellan myndigheter för att genomföra Agenda 2030 i statsförvaltningen. Myndigheterna inom forumet strävar efter att integrera en ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling. hade totalt 86 myndigheter skrivit under den avsiktsförklaring som ligger till grund för forumet. Regeringen arbetar även kontinuerligt med att stärka genomförandet av Agenda 2030 på EU-nivå, regional nivå och lokal nivå. arbetar aktivt för ett EU som verkar för ett effektivt genomförande av Agenda 2030 i sin helhet. vill se en ambitiös ansats från EU när det gäller genomförandet av Agenda 2030, både inom och utanför EU:s gränser. EU:s globala ledarskap bör bygga på trovärdighet och kräver således ett kraftfullt och ambitiöst agerande inom EU. 2.3.1Hållbar utveckling inom de statligt ägda bolagen Regeringen vill att bolag med statligt ägande ska vara med och visa vägen framåt mot ett mer hållbart samhälle och har därför inkluderat krav och förväntningar på bolagen i statens ägarpolicy. I ägarpolicyn fastslås att internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, ska vara vägledande för de statligt ägda bolagens arbete med Bolagen ska analysera de globala målen och identifiera de mål som respektive bolag genom sin verksamhet påverkar och bidrar till. Regeringen ser hållbart företagande som en viktig affärsstrategisk fråga och det är ett av de områden som regeringen har identifierat som av särskilt stor vikt för de statligt ägda bolagen. Nedan följer två exempel på hur de statliga bolagen integrerat arbetar med Agenda 2030 och de globala målen. AB arbetar aktivt med bl.a. mål 3 om god hälsa och välbe- Spelmissbruk är något som påverkar hälsan både hos de som förlorar kontrollen över sitt spelande och deras närstående. upp riskspelare ringer bolaget så kallade omsorgssamtal. utbildade omsorgskommunikatörer kontaktar kunder med riskfyllt spel- Många av de som kontaktas väljer efter samtalen att ta en spelpaus eller sänka sina insättningsgränser. cirka 6 800 omsorgssamtal. 2021/22:247 är en gemensam satsning mellan och Akademiska Hus med målet att tillsammans verka för att ligger i digital och hållbar framkant. Med campus som testbädd utvecklas och testas nya idéer för att hitta smarta, effektiva och hållbara lösningar för framtiden i linje med Agenda 2030. Inom ramen för samarbetet har universitetsområdet t.ex. försetts med solceller som ger lärosätet 400 000 kWh förnybar energi . Universitetsområdet har också utrustats med över 4 000 sensorer som bl.a. mäter ljus, temperatur, luftfuktighet och rörelse vilket möjliggör att lokalerna används på ett mer hållbart och effektivt sätt som inomhusmiljö och energianvändning förbättras. 2.4Sveriges bidrag till det globala genomförandet bidrar genom sitt internationella arbete till det globala genomförandet av Agenda 2030 och Action Agenda om utvecklingsfinansiering som medel för genomförande. bidrar bl.a. genom det internationella biståndet som tar sin utgångspunkt i rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling, vilket ligger väl i linje med agendans grundläggande princip om att inte lämna någon utanför. har regeringen lanserat och varit drivande i flera politiska initiativ, processer och partnerskap som på olika sätt bidrar till det globala genomförandet av Agenda 2030. 2.4.1 Politiska initiativ, processer och partnerskap har åtagit sig att stå värd för +50 den 1–3 Mötet sammanfaller med att det är FN:s första miljökonferens, ”the on the Human Environment”, som ägde rum i . är ”A healthy planet for all – our responsibility, our opportunity”. är att alla har ett gemensamt ansvar för de globala utmaningarna, som klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald, men mötet syftar också till att visa möjligheterna med lösningarna som kommer bidra till en +50 är en unik möjlighet för att påverka den globala agendan i när det behövs kraftiga åtgärder för miljö och klimat och när klimat- och miljöfrågorna i allt större utsträckning integreras i andra politikområden som välfärds-, finans- och driver en feministisk utrikespolitik i syfte att bidra till jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de Politiken har sin utgångspunkt i ”tre R”: resurser, rättigheter och representation. har bidragit till att en feministisk utrikespolitik nu är ny standard i flera länder. nu sex länder en sådan politik: , , , , Även planerar att anta en feministisk har kvinnors ekonomiska och sociala villkor, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt kvinnor, fred och säkerhet särskilt prioriterats i genomförandet. 2019 växlade upp arbetet inom ekonomisk jämställdhet och antog Skr. 2021/22:247 en feministisk handelspolitik. lanserade regeringen en demokratisatsning för att främja, förankra och försvara mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Satsningen syftar till att motverka demokratisk tillbakagång och det krympande demokratiska utrymmet, inte minst för det civila samhället. Främjande av jämlikhet är en viktig del och svenska erfarenheter ska vara vägledande i arbetet. Demokratisatsningen har genomsyrat den samlade utrikespolitiken och bidrar till genomförandet av Agenda 2030, inte minst arbetet med att inte lämna någon utanför. Främjandet av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt social trygghet är avgörande för att uppfylla åtagandet om att inte lämna någon utanför. har initierat och i samarbete med och utvecklat Global , ett globalt partnerskap för anständiga arbetsvillkor och inkluderande tillväxt som samlar representanter från mer än 120 aktörer såsom regeringar, företag, fackföreningar och andra organisationer. Partnerskapet belyser nyttan och potentialen med social dialog som ett sätt att verka för anständiga arbetsvillkor, jobbskapande, ökad produktivitet och i förlängningen ökad jämlikhet, jämställdhet och en mer hållbar och inkluderande tillväxt. främjar även respekt för kärnkonventioner och ramverk, vilka bl.a. syftar till att stärka det internationella stödet till social trygghet. Som en av de största givarna till FN-systemet, inte minst av obundet kärnstöd, bidrar till grunden i Agenda 2030-arbetet och till FN- organisationernas verksamhet för att uppnå de globala målen. Även de internationella finansiella institutionerna är centrala i genomförandet av Agenda 2030. arbetar för att och de regionala utvecklingsbankernas verksamhet ska ligga i linje med Agenda 2030 och att återhämtningen från covid-19-pandemin ska bidra till mer motståndskraftiga och gröna samhällen i linje med Agenda 2030 och . är även en pådrivande aktör inom global nedrustning och ickespridning av kärnvapen. Regeringens arbete för att åstadkomma en kärnvapenfri värld bedrivs inte minst inom ramen för Icke-spridnings- fördraget (– NPT), vilket utgör hörnstenen i det multilaterala ramverket för global nedrustning och icke-spridning av kärnvapen. har engagerat sig för att länder ska genomföra sina åtaganden inom NPT fullt ut. Ett led i detta är Stockholmsinitiativet för kärnvapennedrustning, vilket regeringen lanserade i samband med ett ministermöte i . 2.4.2Sveriges bidrag under globala kriser invasion av har, tillsammans med covid-19-pandemin och förlängda och eskalerande väpnade konflikter och klimatrelaterade kriser, försvårat genomförandet av Agenda 2030. De globala framsteg som gjorts , exempelvis vad gäller ökad jämställdhet och förbättringar av mödrars och barns hälsa, har delvis suddats ut. Hungern ökar i världen och andelen människor som lever i extrem fattigdom ökade 2021/22:247 utrikes- och utvecklingspolitik har fortgått har växlat upp sitt utvecklingssamarbete och humanitära stöd för att svara på konsekvenser av globala kriser. Med anledning av den ryska invasionen av har regeringen fattat beslut om att skjuta till ytterligare medel som ska lindra nöden för landets befolkning. Därtill stod , tillsammans med och EU, värd för en givarkonferens till som samlade in i stöd. har även bidragit med omfattande stöd till och kringliggande länder med bl.a. nödboenden, brandbekämpningsmateriel, sjukvårdsmateriel och läkemedel via bl.a. EU:s civilskyddsmekanism, FN och (). Covid-19-pandemin präglar genomförandet av Agenda 2030 nationellt, regionalt och globalt. Hälsokrisens breda samhällskonsekvenser understryker vikten av en holistisk ansats både på lång sikt och i akuta kriser. Genom internationellt agerande genom utrikespolitiken, utrikeshandelspolitiken och biståndspolitiken har bl.a. bidragit till ett kraftfullt internationellt svar på pandemin, en öppnare värld och en helhetssyn på global hälsa i linje med Agenda 2030. omfattande flexibla kärnstöd till bl.a. Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria, vaccinalliansen och () har möjliggjort för dessa organisationer att arbeta långsiktigt och snabbt ställa om för att hantera pandemin. har också tagit en ledande roll i frågan om global vaccintillgång. I det globala arbetet för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser fortsätter ta en ledande roll för ett ambitiöst genomförande av i linje med vetenskapen. bidrar bl.a. med ökat stöd till FN:s Gröna klimatfond, Globala miljöfonden (GEF), anpassningsfonden, Fonden för minst utvecklade länder (LDCF) och den nordiska utvecklingsfonden (NDF). uttalade regeringen ambitionen att fördubbla svensk klimatfinansiering inom biståndsramen till . I ljuset av ökad fattigdom och akut hunger har ökat sitt humanitära bistånd. ingick nya kärnstödsavtal för åren 2022–2025 med bl.a. Världslivsmedelsprogrammet (WFP), () och (). Genom att bidra med flexibelt och icke-öronmärkt stöd till bl.a. FN-systemet bidrar till att möjliggöra snabb humanitär och krisrespons. 3Samstämmig politik för hållbar utveckling De globala målen för hållbar utveckling i Agenda är integrerade och odelbara. Framgång krävs inom samtliga områden för att målen ska kunna uppnås. I agendans delmål 17.14 framhålls behovet av en samstämmig politik för hållbar utveckling, vilken syftar till att säkerställa att all relevant