prop · H903132 · 2022-03-08 00:00:00 — En analys av ett sådant behov får anses ingå i myndighetens åtagande enligt instruktionen, se förordningen (2015:1047) med instruktion för . Eventuella kostnader som detta innebär bedöms rymmas inom myndighetens befintliga budgetram. Förslagen innebär att det tillkommer områden i skollagen som omfattas av Statens skolkolinspektions tillsynsansvar. Bedömningen är dock att förslagen inte innebär att myndighetens arbetsinsatser utökas i någon betydande omfattning. Därmed bör eventuella ökade kostnader rymmas inom myndighetens befintliga budgetram. Ett ökat deltagande i förskolan medför att barnens vårdnadshavare får möjlighet att delta i utbildning, arbetsmarknadspolitiska insatser eller i Det kan medföra ökade kostnader för Arbets- 2021/22:132 förmedlingen i form av ökat antal deltagare i insatser, ökad administration och handläggning. Ett ökat deltagande i förskolan kan även medföra att efterfrågan på studieplatser och studiemedel ökar bland de vårdnadshavare som väljer att vidareutbilda sig. Det kan gälla utbildning för vuxna på såväl grundläggande som gymnasial nivå eller på eftergymnasial nivå. Även kostnader för handläggning och administration kan påverkas hos ansvariga myndigheter. De begränsade kostnader som bedöms kunna uppstå av dessa konsekvenser bör kunna hanteras inom befintliga budgetramar. ska följa FN:s konvention om barnets rättigheter (), som är svensk lag . Enligt grundprinciper ska varje barn ha samma rättigheter till utbildning och utveckling (artikel 2, 6, 28 och 29) och vid alla åtgärder som rör barn ska barnets åsikter beaktas och barnets bästa komma i främsta rummet (artikel 3 och 12). Rättigheterna gäller för varje barn, oavsett t.ex. kön eller funktionsförmåga. Principen om barnets bästa är grundläggande i skollagen (1 kap. 10 § skollagen). Syftet med förslagen i denna proposition är att öka deltagandet i förskolan så att fler barn ges bättre förutsättningar för lärande och utveckling. Förskola kan vara särskilt gynnsam för många av de barn som omfattas av förslagen, t.ex. utrikesfödda barn som går i förskolan i lägre grad än andra barn. Förslagen innebär inte någon skyldighet att delta i förskola. Vårdnadshavare kan därmed välja att tacka nej till en plats i förskola, t.ex. om de bedömer att barnet har behov som bäst tillgodoses i hemmet. De konsekvenser ändringarna har för barn som går i förskola bedöms vara marginella. Ökningen av antalet barn i förskolan bedöms bli begränsad och utspridd över många förskolor och kommuner. Kvaliteten i förskolan bedöms därför inte försämras till följd av ändringarna. Regeringen bedömer att ett genomförande av förslagen endast medför positiva konsekvenser för barn. har ratificerat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, vars syfte är att främja, skydda och säkerställa det fulla och lika åtnjutandet av alla mänskliga rättigheter för alla personer med funktionsnedsättning. Det innebär bl.a. att barn med funktionsnedsättning, på lika villkor som andra, får tillgång till en inkluderande utbildning av kvalitet samt att skälig anpassning erbjuds utifrån personliga behov. Förslagen inkluderar barn med funktionsnedsättning. De barn som kommer att delta i förskola till följd av förslagen kommer att ges förutsättningar för utveckling och lärande i enlighet med förskolans uppdrag. De ska bl.a. ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Dessa barn kan i förekommande fall även ha rätt till stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd. Regeringen bedömer därför att ändringarna kommer att gynna barn med funktionsnedsättning och särskilda behov. Konsekvenser för personaltäthet, tillgång på personal och Om propositionens förslag skulle leda till att alla barn i åldrarna 3–i befolkningen börjar i förskolan innebär det en ökning med cirka 21 500 För att förskollärartätheten ska ligga kvar på samma nivå som 2019 behöver det i sådant fall anställas sammanlagt drygt 1 650 nya förskol- lärare (heltidstjänster) i landets förskolor. Det finns alltså en risk för att ändringarna på kort sikt leder till en lägre förskollärartäthet på nationell Det kan dock antas att vissa vårdnadshavare även fortsättningsvis väljer att ha sina barn hemma eller i pedagogisk omsorg. kommer därmed inte leda till att alla barn i åldrarna 3–kommer att delta i förskolan. En viss ökning av antalet barn har mindre betydelse för personaltäthet och tillgång på personal på nationell nivå. förekomma skillnader mellan olika kommuner och förskolor. Barngruppernas storlek har sjunkit . 2015 var den genomsnittliga gruppstorleken relativt och varie- rade mellan 16,7 och 16,9 barn, men 2016 sjönk genomsnittet till 15,9 barn per barngrupp och 2019 fanns det i genomsnitt 15,0 barn i varje barngrupp Med fler barn i förskolan kan gruppernas storlek öka något. är det ett mindre antal barn som berörs av förslagen och barnen är därtill utspridda över ett stort antal förskolor i olika kommuner, vilket gör att konsekvenserna för barngruppernas storlek bedöms vara begrän- Konsekvenser för enskilda huvudmän för förskola och pedagogisk Förslagen innebär inga nya åtaganden för enskilda huvudmän för förskola. De berörs därmed endast om fler barn börjar i deras verksamheter till följd Enskilda huvudmän ska ersättas för tillkommande barn genom att barnets hemkommun betalar ett bidrag. Bidraget ska, enligt principen om lika villkor, beräknas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till egen verksamhet av motsvarande En ökad efterfrågan på förskoleplatser kan innebära att enskilda huvudmän får möjlighet att etablera nya verksamheter eller utvidga Detta kan särskilt bli aktuellt i mindre samhällen, t.ex. i gles- bygd, där det tidigare inte har funnits underlag för att starta sådan verk- Förslagen kan innebära konsekvenser för enskilda huvudmän inom Det fanns cirka 3200 barn i åldrarna 3–i pedagogisk omsorg med enskild huvudman 2020. leda till att vissa vårdnadshavare väljer att deras barn ska gå i förskola i Sannolikt kommer vissa vårdnadshavare att tacka ja till ett erbjudande om plats i förskola. Andra vårdnadshavare kan däremot för- väntas tacka nej och i stället låta barnen gå kvar i pedagogisk omsorg. Regeringen bedömer att ett genomförande av förslagen kan medföra att färre vårdnadshavare väljer pedagogisk omsorg för sina barn. enskilda huvudmän inom pedagogisk omsorg kan det få betydande 2021/22:132 Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet En positiv effekt av ett ökat deltagande i förskolan är att det kan öka arbetskraftsutbudet bland framför allt kvinnor. Vidare kan det ökade behovet av personal som förslagen medför ha positiv påverkan på sysselsättningen i kommunerna. Eftersom det förväntas att fler barn kommer att delta i förskolan till följd av förslagen kan det även innebära att det behöver öppnas fler förskolor i vissa kommuner. Det kan medföra att det öppnas förskolor i områden där det inte finns sådana på grund av låg efterfrågan. servicen kan därmed förbättras i dessa områden. Regeringens övergripande mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. sex jämställdhetspolitiska delmål, varav ett delmål handlar om jämställd Delmålet anger att kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och Flickor har varit mer framgångsrika än pojkar under hela den tid som mätningar av skolresultat har gjorts. pojkar än flickor behöriga till ett nationellt gymnasieprogram. pojkar som blev behöriga var medan andelen flickor som blev behöriga uppgick till . kan ha betydelse för barns förutsättningar att nå goda kunskapsresultat i Regeringen bedömer att förslagen bidrar till en mer likvärdig skolstart för flickor och pojkar och kan därmed stärka förutsättningarna att nå målet om jämställd utbildning En majoritet av de vårdnadshavare som stannar hemma med barn är Det är således fler kvinnor än män som kommer att beröras av förslagen om barns ökade deltagande i förskolan. För kvinnor som är arbetslösa eller av andra skäl är hemma med barn i åldrarna 3–kan ett barns deltagande i förskolan frigöra tid för t.ex. studier eller förvärvs- Förslagen kan därmed få positiva effekter för kvinnors möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och därmed bidra till att nå målet om Konsekvenser för det integrationspolitiska målet Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjlig- heter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. minskar risken för utanförskap och förbättrar möjligheterna till integra- Förslagen i denna proposition syftar bl.a. till att ge barn, oavsett bakgrund, goda förutsättningar inför start i förskoleklass och skola. gen innebär bl.a. att fler barn får bättre förutsättningar för språkutveckling Språket är mycket viktigt för integrationen. även öka deltagandet i förskolan hos bl.a. utrikesfödda barn och andra barn som vanligen har svårare förutsättningar att nå goda kunskapsresultat i Utrikes födda vårdnadshavare med barn som inte deltar i förskolan är frånvarande från arbetsmarknaden och från etableringsinsatser under lång Försenad etablering på arbetsmarknaden har negativa konsekvenser i Prop. 2021/22:132 form av sämre integration, sämre inkomstutveckling och lägre pension. Förslagen i denna proposition antas innebära att fler barn till vårdnadshavare som inte arbetar kommer att börja i förskolan, vilket kan förväntas påskynda etableringen på arbetsmarknaden för vissa vårdnadshavare. När utrikes födda vårdnadshavare arbetar eller studerar samt är en aktiv del av samhället, uppstår även andra positiva effekter, t.ex. ökade kunskaper i svenska språket och en starkare tillit det svenska samhället, vilket i sin tur även stärker barnens förutsättningar. Regeringen bedömer att ett genomförande av förslagen kommer att bidra till strävan mot det integrationspolitiska målet om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Konsekvenser för det segregationspolitiska målet Målet för segregationspolitiken är minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. I regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation anges fem prioriterade områden: boende, utbildning, arbetsmarknad, demokrati och civilsamhälle samt brottslighet. Inom utbildning inriktas arbetet mot skolsegregation och att sambandet mellan elevernas socioekonomiska bakgrund och kunskapsresultat ska minska. Förskolan är en frivillig del av utbildningssystemet, men i förskolan läggs grunden för flickors och pojkars lärande. Det är av stor betydelse att öka deltagandet i förskolan och stärka barns språkutveckling i svenska för att ge barn mer jämlika förutsättningar inför skolstarten. Insatser är särskilt viktiga för utrikes födda barn, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta familjer, eftersom deltagandet i förskolan i dessa grupper är lägre som forskning visar på positiva effekter av deltagande i förskolan för framtida skolresultat. Bättre språkkunskaper i svenska ger unga bättre förutsättningar för framtida inträde på arbetsmarknaden. Ett ökat deltagande i förskolan förväntas också bidra till ökat deltagande i arbetskraften bland vårdnadshavare. Att alla kvinnor och män som kan arbeta deltar aktivt på arbetsmarknaden, är en viktig del i att minska och motverka den socioekonomiska segregationen. I regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation lyfts också flera riskfaktorer som kan leda till kriminalitet, t.ex. arbetslöshet, psykisk ohälsa och oavslutad skolgång. Ett tidigt skolmisslyckande är en riskfaktor för framtida brottslighet enligt Brottsförebyggande rådets rapport till brott bland unga och metoder att motverka kriminell utveckling (Brå 2009). Studier har även funnit att barn som har deltagit i förskolan har färre beteendeproblem i skolåldern och att kriminalitet och drogproblem hos dessa barn är mindre vanligt . Förskolan har därmed en central roll för att ge alla barn och unga goda framtidsutsikter och är också en viktig del i det brottsförebyggande arbetet. Att fler barn deltar i förskolan och därmed ges bättre chanser att nå goda kunskapsresultat i skolan kan således leda till minskad brottslighet. 2021/22:132 Regeringen bedömer att förslagen för ökat deltagande i förskolan kan bidra till strävan mot att minska och motverka segregation, skapa jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. Syftet med förslagen i denna proposition är att öka andelen barn i förskola så att fler barn ges bättre förutsättningar inför start i de obligatoriska skolformerna. Tidiga insatser är betydelsefulla för att alla barn ska lyckas i skolan. Framgångsrik skolgång för alla barn och unga är en viktig del i det långsiktiga arbetet för att minska och motverka den socioekonomiska segregationen i samhället. Det finns därmed stora sociala och ekonomiska vinster för både individen och samhället i att ge fler barn bättre förutsättningar för fortsatt lärande i skolväsendet. Elever som är födda utomlands har generellt sett sämre kunskapsresultat i skolan jämfört med elever som är födda i . Att förbättra dessa elevers förutsättningar att nå bättre resultat och därmed bättre möjligheter att senare etablera sig på arbetsmarknaden innebära positiva samhällsekonomiska effekter. Det gäller även för elever i socioekonomiskt svaga familjer. Utbildningsnivån hos vårdnadshavare har stor betydelse för elevernas kunskapsresultat, både bland elever födda i och födda utomlands, varför skolväsendets kompensatoriska arbete är viktigt. Elever som upplever skolmisslyckanden riskerar att drabbas av psykisk ohälsa och försämrade möjligheter till etablering på arbetsmarknaden, begränsade yrkesval och sämre möjligheter till självförsörjning. Skolmisslyckanden och avhopp från skolan utgör också starka riskfaktorer för brottslighet. Ett tidigt misslyckande i skolan kan leda till att eleven senare inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program. För samhället innebär unga som inte fullföljt en gymnasieutbildning bl.a. kostnader i form av bortfall av skatteintäkter och ökade kostnader för försörjningsstöd, kostnader för insatser från och i vissa fall också brottsbekämpande myndigheter. På samhällsnivå leder en högre utbildningsnivå i befolkningen till ökad ekonomisk tillväxt och lägre kostnader för bl.a. vården och rättsväsendet. Även ett försenat inträde på arbetsmarknaden innebär kostnader i form av uteblivna intäkter för staten. Förslagen om ökat deltagande i förskolan förväntas även leda till ökat arbetskraftsdeltagande, förbättrad etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet bland utrikes födda vårdnadshavare, särskilt kvinnor. Det är positivt för samhällsekonomin, både när det gäller ökade skatteintäkter och minskade kostnader för bl.a. ekonomiskt bistånd. Regeringens bedömer sammantaget att de positiva samhällsekonomiska konsekvenserna av förslagen kraftigt överväger kostnaderna för dessa åtgärder. Förslagen bedöms vara förenliga med EU:s dataskyddsförordning (se vidare avsnitt 6.4). Förslagen berör i övrigt inte frågor som är reglerade i . Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 12 § Hemkommunen ansvarar för att utbildning i förskola kommer till stånd för alla barn i kommunen som ska erbjudas förskola och 1. vars vårdnadshavare önskar det, eller 2.som ska tas emot i förskolan efter ett erbjudande om plats enligt 14 a §. Hemkommunen får fullgöra sina skyldigheter genom att erbjuda barnet motsvarande utbildning i fristående förskola. Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin förskola ska ta emot barn vars utbildning hemkommunen ansvarar för. Paragrafen reglerar hemkommunens ansvar för att utbildning i förskola kommer till stånd. Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Genom ändringen i första stycket görs ett tillägg i andra punkten som innebär att hemkommunens ansvar för att utbildning kommer till stånd omfattar även barn som ska tas emot i förskolan efter ett erbjudande om plats enligt 14 a §. Av 14 a § framgår att hemkommunen ska erbjuda vissa barn en plats vid en förskoleenhet även utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare. Av 14 c § framgår att kommunen ska hålla en sådan plats reserverad för barnet till och med efter det datum då barnet tidigast kan tas emot. Detta gäller även om barnets vårdnadshavare inte har accepterat platsen. Hemkommunens ansvar omfattar endast de barn som ska tas emot, dvs. de barn som kan antas börja utnyttja den erbjudna platsen inom utsatt tid. Det är inte avsett att hemkommunen ska behöva anordna förskola för t.ex. de barn vars vårdnadshavare klart har uttryckt att de inte önskar utnyttja platsen. Av 14 c § framgår att kommunens skyldighet att hålla en plats reserverad upphör om det framgår att det inte finns önskemål om den erbjudna platsen. Ändringen innebär också att bestämmelsens andra och tredje stycke är tillämpliga när kommunen fullgör sitt ansvar att erbjuda barn en plats i förskola enligt 14 a §. I de fall hemkommunen erbjuder barnet motsvarande utbildning i fristående förskola behöver kommunen således inte anordna förskola för barnet i kommunens egen regi. Detsamma gäller om hemkommunen kommer överens enligt tredje stycket med en annan kommun om att barnet ska tas emot i förskola i den andra kommunen. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 12 a § Hemkommunen ska genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § och som inte har en plats i förskola och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Första kontakten ska tas det år barnet fyller . sedan tas inför varje höst och varje vår då barnet inte har en plats i förskola. kontakten ska tas det år barnet fyller . Kommunen behöver inte ta kontakt enligt första stycket med vårdnadshavare till barn som inte är folkbokförda i enligt folkbokföringslagen (1991:481). Paragrafen, som är ny, reglerar hemkommunens ansvar att bedriva uppsökande verksamhet för att informera vårdnadshavare om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Av första stycket framgår att den uppsökande verksamheten ska omfatta barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § och som inte har en plats i Av 3 § framgår att de barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § är barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten. Rätten till förskola enligt 4 § gäller från och med höstterminen det år barnen fyller . omfatta barn som inte har en plats i förskola ska även barn som har en plats i pedagogisk omsorg, men inte förskola, omfattas av den uppsökande Kommunen ska genom den uppsökande verksamheten ta kontakt med vårdnadshavare till barnen och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Att informationen ska lämnas genom uppsökande verksamhet innebär att kommunen aktivt måste söka upp vårdnadshavare och lämna information på ett sätt som är anpassat för att nå olika målgrupper. Kommunen kan erbjuda vårdnadshavare hembesök eller andra personliga Information kan också lämnas genom t.ex. telefonsamtal eller Metoderna för att nå vårdnadshavare får utformas utifrån kommunernas lokala behov och förutsättningar. På vilket sätt och i vilken utsträckning information ska lämnas beror också på de enskilda vårdnadshavarnas förutsättningar och behov. Kommunens skyldighet att informera vårdnadshavare enligt bestäm- melsen skiljer sig från den allmänna informationsskyldighet som regleras i 29 kap. 19 §, dels genom att informationen enligt bestämmelsen ska lämnas genom uppsökande verksamhet, dels genom att informationen som ska lämnas har ett delvis annat innehåll och syfte. Att informationen ska avse förskolans syfte innebär att kommunen ska arbeta för att förmedla förståelse för förskolans pedagogiska uppdrag och dess betydelse för barns lärande och utveckling. rätten till förskola avses utöver upplysningar om rätten att ta del av utbildningsformen även upplysningar om rätten att välja förskola och om hur ansökan om förskoleplats görs. Av andra stycket framgår att den första kontakten med vårdnadshavare ska tas det år barnet fyller . Av stycket framgår också att kommunen ska fortsätta kontakta vårdnadshavare till barn som inte skrivs in i förskola. Kontakt ska tas inför varje . ska tas det år barnet fyller . Av tredje stycket framgår att kommunen inte behöver ta kontakt enligt första stycket med vårdnadshavare till barn som inte är folkbokförda i enlig folkbokföringslagen (1991:481). Endast barn som är bosatta i landet ska enligt 3 § erbjudas förskola. Vilka barn som är bosatta i landet framgår av 29 kap. 2 §. Enligt 29 kap. 2 § första stycket avses med bosatt i landet den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Av 29 kap. 2 § andra stycket framgår vilka barn som ska anses Prop. 2021/22:132 vara bosatta i även om de inte är folkbokförda här. skyldighet att kontakta vårdnadshavare genom den uppsökande verksamheten begränsas och omfattar således inte den som inte är folkbokförd i landet. Det finns dock ingenting som hindrar att kommunen tar kontakt med vårdnadshavare till även dessa barn. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Ett särskilt erbjudande om plats för bättre språkutveckling i svenska 14 a § Ett barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § ska av hemkommunen erbjudas en plats vid en förskoleenhet även utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare om 1.barnet är fött utomlands och vistas i sedan högst , eller 2.barnets vårdnadshavare som är bosatta i är födda utomlands och vistas i sedan högst . Kommunen ska sträva efter att erbjuda även andra barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § och som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska en plats vid en förskoleenhet utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om särskilt erbjudande om förskoleplats till vissa barn för en bättre språkutveckling i svenska. Erbjudandet gäller vissa, men inte alla barn som omfattas av kommunens skyldigheter enligt 12 a §. Av första stycket framgår att barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § i vissa fall ska erbjudas en plats vid en förskoleenhet även utan att önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare. De barn som uppfyller villkoren i bestämmelsen ska erbjudas en förskoleplats av kommunen om de inte redan har en sådan plats. Även barn som har en plats i pedagogisk omsorg, men inte i förskola, omfattas av bestämmelsen och ska därför erbjudas en plats om övriga förutsättningar är uppfyllda. Av 4 § framgår att barn, från och med höstterminen det år barnet fyller , ska erbjudas Av 3 § framgår att endast barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska erbjudas förskola enligt 4 §. Enligt första punkten ska ett erbjudande om plats ges till ett barn som är fött utomlands och vistas i sedan högst . Av andra punkten framgår att ett erbjudande även ska ges till ett barn om den eller de av barnets vårdnadshavare som är bosatta i är födda utomlands och vistas i sedan högst . punkten saknar det betydelse om barnet är fött i eller utomlands. Det är i stället förhållandena för den eller de vårdnadshavare som bor i som är avgörande för om barnet ska ges ett erbjudande om Av andra stycket framgår att kommunen ska sträva efter att erbjuda även andra barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § och som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska en plats vid en förskoleenhet utan att önskemål om förskola har anmälts av barnets Det handlar således om barn som inte omfattas av första