prop · H903136 · 2022-03-01 00:00:00 — mikroföretag: ett företag som, i enlighet med avdelning I i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG av om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag, sysselsätter färre än 10 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger , misslyckad uppringning: en uppringning som kopplas fram utan att nå en mot- nummerbaserad interpersonell kommunikationstjänst: en interpersonell kom- munikationstjänst som etablerar en förbindelse till nummer i nationella eller inter- nationella nummerplaner eller som möjliggör kommunikation med sådana nummer, nummeroberoende interpersonell kommunikationstjänst: en interpersonell kom- munikationstjänst som varken etablerar en förbindelse till nummer i nationella eller internationella nummerplaner eller möjliggör kommunikation med sådana nummer, nätanslutningspunkt: en fysisk punkt vid vilken en slutanvändare ansluts till ett allmänt elektroniskt kommunikationsnät, nät med mycket hög kapacitet: ett elektroniskt kommunikationsnät som helt består av fiberoptik åtminstone fram till slutanvändarnas lokaler eller en basstation eller ett elektroniskt kommunikationsnät som kan erbjuda liknande nätprestanda under normala högtrafikförhållanden, nödkommunikation: kommunikation med samhällets alarmeringstjänst genom en interpersonell kommunikationstjänst, operatör: den som tillhandahåller eller avser att tillhandahålla ett allmänt elek- troniskt kommunikationsnät eller en tillhörande facilitet, operatörslås: sådana begränsningar när det gäller användningen av terminal- utrustning som en tillhandahållare har infört eller låtit införa för att hindra att utrustningen används för nyttjande av andra tillhandahållares elektroniska kom- munikationstjänster, radioanläggning: en anordning som möjliggör radiokommunikation eller bestäm- ning av position, hastighet eller andra kännetecken hos ett föremål genom sändning av radiovågor (radiosändare) eller mottagning av radiovågor (radiomottagare), radiokommunikation: överföring, utsändning eller mottagning av tecken, signa- ler, skrift, bilder, ljud eller meddelanden av varje slag med hjälp av radiovågor, radiovågor: elektromagnetiska vågor med frekvenser från till 3 000 gigahertz som breder ut sig utan särskilt anordnad ledare, rent grossistföretag: ett företag som inte bedriver verksamhet på någon slut- kundsmarknad, inte är närstående till eller genom ägarintressen kontrollerar ett företag som bedriver verksamhet på någon slutkundsmarknad och inte genom avtal är bundet att exklusivt handla med ett enskilt företag som verkar på någon slut- kundsmarknad, samtal: en förbindelse genom en allmänt tillgänglig interpersonell kommunika- tionstjänst som möjliggör talkommunikation i båda riktningarna, samtrafik: fysisk och logisk sammankoppling av allmänna elektroniska kommu- Prop. 2021/22:136 nikationsnät för att göra det möjligt för användare att kommunicera med varandra eller få tillgång till tjänster som tillhandahålls i näten, skadlig störning: en störning som äventyrar funktionen hos en radionavigations- tjänst eller någon annan säkerhetstjänst eller som på något annat sätt allvarligt för- sämrar, hindrar eller upprepat avbryter en radiokommunikationstjänst som funge- rar i enlighet med gällande bestämmelser, inbegripet störning av befintliga eller planerade tjänster på nationellt tilldelade frekvenser, slutanvändare: en användare som inte tillhandahåller ett allmänt elektroniskt kommunikationsnät eller en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst, små företag: företag som, i enlighet med avdelning I i bilagan till kommissio- nens rekommendation 2003/361/EG av om definitionen av mikro- företag samt små och medelstora företag, sysselsätter färre än 50 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger , säkerhet i nät och tjänster: elektroniska kommunikationsnäts och elektroniska kommunikationstjänsters förmåga att vid en viss tillförlitlighetsnivå motstå hän- delser som undergräver tillgängligheten, autenticiteten, riktigheten eller konfiden- tialiteten hos näten eller tjänsterna, hos lagrade, överförda eller behandlade upp- gifter eller hos de närliggande tjänster som erbjuds genom eller är tillgängliga via dessa elektroniska kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster, säkerhetsincident: en händelse med en faktisk negativ inverkan på tillgänglig- heten, autenticiteten, riktigheten eller konfidentialiteten hos ett elektroniskt kom- munikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst, hos lagrade, överförda eller behandlade uppgifter eller hos de närliggande tjänster som erbjuds genom eller är tillgängliga via dessa elektroniska kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster, eller på förmågan att motstå sådana händelser, talkommunikationstjänst: en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikations- tjänst som gör det möjligt att ringa och ta emot samtal via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan, telefonitjänst: en elektronisk kommunikationstjänst som innebär en möjlighet att ringa eller ta emot samtal via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan, tillhörande facilitet: en anordning, funktion eller något annat som har samband med ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst och som möjliggör, stöder eller kan stödja tillhandahållande av tjänster via det nätet eller den tjänsten, trafikuppgift: en uppgift som behandlas i syfte att befordra ett elektroniskt med- delande via ett elektroniskt kommunikationsnät eller för att fakturera detta medde- lande, trådlösa accesspunkter med kort räckvidd: små trådlösa nätanslutningsutrust- ningar med låg effekt och kort räckvidd som kan vara utrustade med en eller flera antenner med låg visuell inverkan och som gör det möjligt för användare att få trådlös tillgång till elektroniska kommunikationsnät oberoende av om den under- liggande nättopologin är mobil eller fast, trådlösa lokala nät: trådlösa kommunikationssystem med låg effekt och kort räckvidd, som på icke-exklusiv grund använder ett harmoniserat frekvensutrymme och som har låg risk för störningar på andra sådana system som utnyttjas av andra användare i omedelbar närhet av systemet, vertikalt integrerad operatör: en operatör som tillhandahåller tjänster till företag som den konkurrerar med på marknader i efterföljande handelsled. Paragrafen förklarar innebörden av olika ord och uttryck i lagen. En mot- svarande paragraf finns i 1 kap. 7 § LEK. Flera definitioner förs över från LEK. Till dessa tillkommer ett antal definitioner som inte har någon motsvarighet i LEK. 2021/22:136 Definitionen av abonnent överensstämmer i sak med motsvarande definition i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 356 f.). Övervägan- dena finns i avsnitt 18.1. Uttrycket allmänt elektroniskt kommunikationsnät överensstämmer i sak med definitionen av allmänt kommunikationsnät i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 120). Definitionen motsvarar artikel 2.8 i EU-direk- tivet. Övervägandena finns i avsnitt 8. Ordet elektroniskt läggs till i uttrycket allmänt elektroniskt kommunika- tionsnät. Det innebär inte någon ändring i sak. Elektroniskt kommunika- tionsnät definieras i lagen, se nedan. Definitionen av användare är densamma som i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 357). Definitionen motsvarar artikel 2.13 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 8. Definitionen av Berec är ny. Organet för europeiska regleringsmyndig- heter för elektronisk kommunikation kallas för sin engelskspråkiga för- kortning Berec (Body of European Regulators for Electronic Communica- tions). Organet inrättades genom och rådets förord- ning (EU) 2018/1971 om inrättande av Organet för europeiska reglerings- myndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och Byrån för stöd till Berec (Berecbyrån), om ändring av förordning (EU) 2015/ 2120 och om upphävande av förordning (EG) nr 1211/2009 (Berecförordningen, se bilaga 2). Definitionen av elektronisk kommunikationstjänst bygger på motsvaran- de definition i 1 kap. 7 § LEK men är i stora delar omarbetad. Definitionen motsvarar artikel 2.4 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 8. En grundläggande förutsättning är, liksom har gällt, att tjänsten vanligen tillhandahålls mot ersättning (jfr prop. 2002/03:110 s. 358 f.). Tjänsten ska alltså tillhandahållas kommersiellt. Sker tillhandahållandet på rent ideell basis omfattas tjänsten inte av definitionen. I vissa fall till- handahålls kommersiella tjänster gratis till slutkunden. Det kommersiella inslaget manifesteras då på något annat sätt. Det kan exempelvis vara så att tjänsten är reklamfinansierad. Kravet på tillhandahållande mot ersätt- ning bör anses vara uppfyllt även i andra fall när tillhandahållaren får betalt av tredje part och inte av slutkunden, t.ex. om tillhandahållaren tjänar pengar på personuppgifter eller andra data som samlas in vid använd- ningen av tjänsten. innehållstjänster, som programverksamheten hos vissa program- företag för radio och tv och innehållstjänster som tillhandahålls via inter- net, och tjänster som innebär utövande av redaktionellt ansvar över sådant innehåll faller utanför definitionen (jfr 1 kap. 4 § andra stycket LEK). En elektronisk kommunikationstjänst kan vara av tre slag, som delvis kan överlappa varandra, dvs. internetanslutningstjänster, interpersonella kommunikationstjänster och tjänster som helt eller huvudsakligen utgörs av överföring av signaler. Med internetanslutningstjänst avses enligt den s.k. TSM-förordningen (EU) 2015/2120 en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst som erbjuder anslutning till internet och därigenom möjlighet till anslut- ning mellan praktiskt taget alla ändpunkter på internet, oberoende av vilken nätteknik och terminalutrustning som används. Interpersonell kommunikationstjänst definieras i lagen, se nedan. Exempel på tjänster som helt eller huvudsakligen utgörs av överföring av signaler är överföringstjänster som används för tillhandahållande av maskin-till-maskin-tjänster eller för rundradio. Med maskin-till-maskin- tjänster avses tjänster som omfattar automatisk överföring av data och in- formation mellan enheter eller mjukvarubaserade tillämpningar med liten eller ingen mänsklig medverkan. Enligt praxis från om- fattas bl.a. tjänster som huvudsakligen omfattar överföring av kabel-tv- sändningar till slutanvändares mottagare, om tillhandahållaren är ansvarig gentemot slutanvändarna för den överföring av signalen som säkerställer att användarna tillhandahålls den tjänst som de abonnerar på (se dom UPC Nederland, C-518/11, EU:C:2013:709, p. 44 och 47 och dom UPC DTH, C-475/12, EU:C:2014:285, p. Definitionen av elektroniskt kommunikationsnät överensstämmer med motsvarande definition i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 120 och 357 och prop. 2010/11:115 s. 157). Definitionen motsvarar artikel 2.1 i EU-direktivet. Som exemplifieras i direktivet omfattas bl.a. nät som endast utgörs av självständiga system av mobil radioutrustning som är uppkopp- lad via trådlösa länkar utan någon central förvaltning eller centraliserad nätoperatör. Nätet behöver inte ingå i någon särskild ekonomisk verk- samhet. Det krävs inte heller att nätet är markbundet. Även satellitbaserade nät omfattas av definitionen. Övervägandena finns i avsnitt 8. Definitionen av elektroniskt meddelande är densamma som i 6 kap. 1 § första stycket LEK (se prop. 2002/03:110 s. 248 f. och 389 f. och prop. 2010/ 11:46 s. 23 f. och 73 f.). Övervägandena finns i avsnitt 18.1. Definitionen av harmoniserat frekvensutrymme är ny. Genom harmoni- seringsåtgärder med stöd av radiospektrumbeslutet säkerställs en enhetlig användning av frekvensutrymme inom EU. Med frekvensutrymme avses sammanhängande block av radiofrekvenser (se prop. 2009/10:93 s. 61). Definitionen motsvarar artikel 2.25 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 11.2.3. Definitionen av integritetsincident är densamma som i 6 kap. 1 § LEK (se prop. 2010/11:115 s. 130 f. och 181). Övervägandena finns i avsnitt 18.1. Definitionen av internetåtkomst är densamma som i 6 kap. 1 § första stycket LEK (se prop. 2010/11:46 s. 23 f. och 73 f.). Övervägandena finns i avsnitt 18.2. Definitionen av interpersonell kommunikationstjänst är ny. Den mot- svarar artikel 2.5 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 8. Interpersonella kommunikationstjänster är tjänster som möjliggör ett interaktivt utbyte av information mellan personer. Definitionen omfattar tjänster som traditionella röstsamtal mellan två fysiska personer, men även t.ex. e-posttjänster, meddelandetjänster och gruppchattar. Definitionen täcker bara tjänster där antalet deltagare i kommunikationen är begränsat och bestäms av kommunikationens avsändare eller deltagare. Interaktiv kommunikation innebär att tjänsten gör det möjligt för mottagaren av informationen att svara. Tjänster som inte uppfyller dessa krav omfattas inte av definitionen. Det kan exempelvis gälla linjära sändningstjänster för radio och tv, beställvideo, webbplatser, sociala nätverk, bloggar och informationsutbyte mellan maskiner. Sådana tjänster kan dock erbjudas på samma plattform som en tjänst som uppfyller kraven för en interpersonell kommunikationstjänst. Det finns inget krav på att interpersonella kommunikationstjänster helt eller huvudsakligen ska utgöras av överföring av signaler. fattas t.ex. mjukvarutjänster för direkt kommunikation mellan slutanvän- dares datorer där tjänstetillhandahållaren inte har inflytande eller rådighet över själva överföringen av kommunikationen. Extrafunktioner av mindre betydelse kan t.ex. vara vissa kommunika- tionsfunktioner i online-spel, beroende på deras användning och funktion. En interpersonell kommunikationstjänst kan vara nummerbaserad eller Dessa typer av tjänster definieras i lagen, se nedan. Definitionen av lokaliseringsuppgift överensstämmer i sak med motsva- rande definition i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 359) men är mer specifik och omarbetad på det sättet att den särskiljer lokaliserings- uppgifter i mobila respektive fasta nät. Definitionen motsvarar i sak arti- kel 2.40 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 16.11. Definitionen av meddelandehantering är densamma som i 6 kap. 1 § första stycket LEK (se prop. 2010/11:46 s. 23 f. och 73 f. och prop. 18:122 s. 45 f. och 52 f.). Övervägandena finns i avsnitt 18.2. Definitionerna av mikroföretag och små företag är nya. mer med motsvarande definitioner i bilagan till kommissionens rekom- mendation 2003/361/EG av om definitionen av mikro- företag samt små och medelstora företag. Av definitionen av små företag följer att även ett mikroföretag ingår i kategorin små företag. erna saknar motsvarighet i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 16.4. Först bör det bedömas om en verksamhet som bedrivs är ett företag eller Företag ska ha den innebörd som anges i avdelning I i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG. Ett företag är varje enhet, oberoende av juridisk form, som bedriver ekonomisk verksamhet. tionen återspeglar den terminologi som använder i sina ska ha samma innebörd som enligt . När storleken på ett företag ska bedömas är antalet personer som syssel- sätts av betydelse, liksom antingen årsomsättningen eller balansomslut- Endast ett av kraven på årsomsättning och årlig balansomslutning Det innebär att ett företag inte förlorar sin status som mikroföretag eller små företag även om ett av värdena överstigs. ningen av personalstyrkan och de finansiella beloppen ska göras i enlighet med de anvisningar som finns i avdelning I i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG. För att kunna beräkna uppgifterna är det nödvändigt att fastställa om företaget är ett fristående företag eller ett företag som har partnerföretag eller anknutna företag. bedömningen finns i bilagan. I enlighet med praxis ska definitionerna tolkas restriktivt (jfr skäl 255 i EU-direktivet). Definitionen av misslyckad uppringning är densamma som i 6 kap. 1 § första stycket LEK (se prop. 2010/11:46 s. 23 f. och 73 f. och prop. 18:122 s. 45 f. och 52 f.). Övervägandena finns i avsnitt 18.2. Definitionerna av nummerbaserade respektive nummeroberoende inter- personella kommunikationstjänster är nya. De motsvarar artikel 2.6 och 2.7 Övervägandena finns i avsnitt 8. En nummerbaserad interpersonell kommunikationstjänst möjliggör kom- munikation med nummer i nationella eller internationella nummerplaner. Det rör sig om nummer som är tilldelade, t.ex. traditionella telefonnum- Sådana tjänster omfattar både tjänster till vilka telefonnummer tilldelas för att säkerställa att slutanvändare kan nå varandra och tjänster som gör det möjligt för slutanvändare att nå personer som har tilldelats sådana nummer. Enbart användningen av ett nummer för att identifiera t.ex. en slutanvändare, är inte tillräckligt för att en tjänst ska anses vara nummerbaserad. En nummeroberoende interpersonell kommunikationstjänst etablerar inte en förbindelse till tilldelade nummer i nationella eller internationella nummerplaner. En sådan tjänst möjliggör inte heller på något annat sätt kommunikation med nummer i nationella eller internationella nummer- planer. Nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster kan använda traditionella telefonnummer för att identifiera slutanvändare så att de ska kunna nå varandra, men möjliggör inte kommunikation med sådana nummer. Definitionen av nätanslutningspunkt överensstämmer i huvudsak med motsvarande definition i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 359). Ändringen innebär att det vidare uttrycket slutanvändare används i stället för abonnent. Definitionen motsvarar i sak artikel 2.9 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 8. Definitionen av nät med mycket hög kapacitet är ny. I sak motsvarar den artikel 2.2 i EU-direktivet. Vägledning för bedömningen av om ett nät omfattas av definitionen finns i Berecs riktlinjer om nät med mycket hög kapacitet. Övervägandena finns i avsnitt 14.8.1. Elektroniska kommunikationsnät som helt består av fiberoptik, åtmin- stone fram till distributionspunkten på betjäningsplatsen, omfattas av definitionen. För en fast uppkoppling anses t.ex. ett flerfamiljshus som betjäningsplats medan en basstation anses som betjäningsplats vid trådlös uppkoppling (se skäl 13 i EU-direktivet). Slutanvändarnas lokaler kan vara ett enfamiljshus, ett flerfamiljshus eller en kontorsbyggnad. Även nät med motsvarande kapacitet omfattas. Definitionen är således teknikneutral i och med att den inte utesluter annan teknik eller andra över- föringsmedier. Nät med motsvarande kapacitet ska under normala hög- trafikförhållanden kunna erbjuda liknande nätprestanda i fråga om till- gänglig ned- och upplänksbandbredd, resiliens, felrelaterade parametrar samt fördröjning och jitter. Nätprestandan kan anses vara liknande, obero- ende av om slutanvändarnas upplevelse varierar på grund av de olika inne- boende egenskaperna hos det medium genom vilket nätet slutligen för- binds till nätanslutningspunkten. Definitionen av nödkommunikation är ny och motsvarar i sak arti- kel 2.38 i EU-direktivet. Nödkommunikation omfattar inte bara talkom- munikationstjänster utan också sms, meddelandehantering, video eller andra typer av kommunikation, t.ex. realtidstext samt totalkonversations- tjänster och samtalsförmedlande tjänster. Nödkommunikation kan också utlösas på uppdrag av en person genom ett nödanrop i fordon eller eCall enligt definitionen i och rådets förordning (EU) 2015/758 av om typgodkännandekrav för montering av eCall-system som bygger på 112-tjänsten i fordon och om ändring av direktiv /46/EG. Övervägandena finns i avsnitt 16.11. Definitionen av operatör överensstämmer i huvudsak med motsvarande definition i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 359 f.). Definitionen motsvarar i sak artikel 2.29 i EU-direktivet. 2021/22:136 ändras så att den ligger närmare lydelsen i direktivet. Förutom den som tillhandahåller ett allmänt elektroniskt kommunikationsnät eller en till- hörande facilitet omfattas den som har för avsikt att göra det. handahållande av ett elektroniskt kommunikationsnät avses etablering, drift, kontroll eller tillgängliggörande av ett sådant nät (jfr artikel 2.16 i Övervägandena finns i avsnitt 14.2.4. Definitionen av operatörslås är densamma som i 5 kap. 15 c § andra stycket LEK (se prop. 2013/14:79 s. 16 f. och 21 f.). svarighet i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 16.7.4. Definitionerna av radioanläggning, radiokommunikation och radio- vågor överensstämmer med motsvarande definitioner i 1 kap. 7 § LEK (se 2002/03:110 s. 128 och 360). De saknar motsvarigheter i EU-direk- Övervägandena finns i avsnitt 11.1. Definitionen av rent grossistföretag är ny. Den motsvarar i sak arti- kel 80.1 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 14.2.6. För att omfattas av definitionen ska företaget verka enbart på grossist- marknader för elektronisk kommunikation och vara helt frikopplat från Detta måste gälla alla verksamheter inom företaget, alla bolag som har samma ägare och alla aktieägare som kan utöva kontroll Potentiell påverkan på konkurrensen får inte heller riskeras genom exklusivitetsavtal, eller något annat avtal som har motsvarande effekt, med någon grossistkund som bedriver slutkundsverksamhet. slutkund avses den till vilken produkten eller tjänsten i slutändan ska levereras, till skillnad från en producent eller grossist. Definitionen av samtal överensstämmer i huvudsak med motsvarande definition i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 359). bär att definitionen knyts till den nya definitionen av interpersonella kom- munikationstjänster, se ovan. Det är endast förbindelser som upprättas ge- nom allmänt tillgängliga tjänster som omfattas. artikel 2.31 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 16.10.2. Definitionen av samtrafik överensstämmer i sak med motsvarande defi- nition i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 167 och 360). svarar artikel 2.28 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 14.1.1. Definitionen av skadlig störning överensstämmer med motsvarande de- finition i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 152 och 361). nen motsvarar artikel 2.20 i EU-direktivet. Övervägandena finns i av- Definitionen av slutanvändare överensstämmer i sak med motsvarande definition i 1 kap. 7 § LEK (se prop. 2002/03:110 s. 361). motsvarar artikel 2.14 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 8. Definitionen av små företag behandlas ovan, se mikroföretag. Definitionen av säkerhet i nät och tjänster är ny. Den motsvarar i sak artikel 2.21 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 17.1. tillgänglighet avser bl.a. förmågan att upprätthålla avsedd funktion och skydd mot oönskad påverkan eller förändring i nät eller system. bär också att kommunikationens innehåll och relaterade uppgifter ska skyddas mot oavsiktlig eller otillåten utplåning. Autenticitet tar sikte på Det innebär bl.a. att uppgifter om varifrån information härrör ska skyddas mot förfalskning eller förvanskning. ingår sådant som skydd mot att nummerpresentationstjänster manipuleras så att det ser ut för mottagaren som att samtalet kommer från ett visst telefonnummer, medan det nummer som visas är oriktigt eller fiktivt (s.k. spoofing). Riktighet tar bl.a. sikte på förmågan att upprätthålla avsedd funktion och skydd mot oönskad påverkan eller förändring i nät eller system. Utöver detta ska kommunikationens innehåll och relaterade upp- gifter skyddas mot oavsiktlig eller otillåten förändring eller förvanskning. Konfidentialitet innebär att uppgifter i nät och tjänster ska skyddas mot oavsiktlig eller otillåten åtkomst eller avslöjande. Vad som avses med när- liggande tjänster anges inte i direktivet. Det får klargöras i rättstillämpningen. Definitionen av säkerhetsincident är ny. Den motsvarar i sak artikel 2.42 i EU-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 17.1.