prop · H903197 · 2022-03-29 00:00:00 — Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet Regeringens proposition 2021/22:197 Effektivare verktyg i utsökningsförfarandet Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen lämnar förslag för att utöka möjligheterna till distans- utmätning och underlätta tillgångsutredningar i mål om utmätning. Det är viktigt att har ändamålsenliga verktyg för att utreda om en gäldenär har utmätningsbar egendom och för att verk- ställa utmätningar. Genom ett effektivt förfarande blir fler skulder betalda snabbare och förtroendet för utsökningsförfarandet ökar. Kronofogde- myndighetens arbete utgör också en betydelsefull länk i kedjan av de åtgärder som kan vidtas mot organiserad brottslighet. Regeringen föreslår följande: •Förbättrade möjligheter att genomföra utmätning på distans när Polis- myndigheten påträffar egendom i sin verksamhet. •En skärpning av gäldenärens och tredje mans skyldighet att lämna upplysningar i mål om utmätning. •Ett tydliggörande av ramarna för utred- ningar i syfte att ytterligare stärka såväl effektiviteten som rättssäker- heten i myndighetens verksamhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken ................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Tillgångsutredningarna ska förbättras............................................... Ramarna för utredningen tydliggörs................................... 4.2Skyldigheten att lämna upplysningar till Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Sammanfattning av betänkandet Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81) .............................. Förteckning över remissinstanserna ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... antar regeringens förslag till lag om ändring i utsöknings- balken. 2021/22:197 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om utsökningsbalken dels att 2 kap. 10–12 §§ och 4 kap. 9, 14 och 15 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 12 a §, och närmast före 6 kap. 12 a § en ny rubrik av följande lydelse. förhör med svaranden, om det förhör med svaranden, om det att inställa sig personligen vid vite att inställa sig personligen vid vite Till sådant förhör skall vid behov Till ett sådant förhör ska vid även sökanden kallas. föreläggas att inställa sig vid på- Sökanden får föreläggas att inställa följd av att hans ansökan annars sig vid påföljd av att hans eller Bör sökanden inställa sig personligen, får vite av högst Sökanden får föreläggas att in- ställa sig personligen vid vite av Förhör får vid behov hållas med Förhör får vid behov hållas med tredje man som är sakägare eller tredje man som är sakägare eller som enligt denna balk är skyldig som enligt denna balk är skyldig att föreläggas att inställa sig person- föreläggas att inställa sig person- ligen vid vite av högst ettusen ligen vid vite av högst femtusen Fråga om utdömande av vite som Fråga om utdömande av vite som har förelagts enligt 10 eller 11 § har förelagts enligt 10 eller 11 § prövas av kronofogdemyndigheten. Har ändamålet med vitet förfallit, Om ändamålet med vitet har för- får det ej dömas ut. fallit, får vitet inte dömas ut. Uteblir svaranden från förhör En svarande eller tredje man som och har vite förelagts honom, får har kallats att inställa sig till förhör vid vite får hämtas om han eller hon uteblir från förhöret. ska i den utsträckning som det behövs med hänsyn till ansökans innehåll, till- kommande uppgifter, gäldenärens förhållanden och omständigheterna i övrigt utreda gäldenärens anställ- nings- och inkomstförhållanden och undersöka om gäldenären har utmätningsbar egendom. Krono- fogdemyndigheten får vidta de utredningsåtgärder som är be- fogade. skall i den utsträckning som behövs med hänsyn till ansökans innehåll, till- kommande uppgifter, gäldenärens förhållanden och omständigheterna i övrigt utreda gäldenärens anställ- nings- och inkomstförhållanden samt undersöka om gäldenären har utmätningsbar egendom. Gäldenären är skyldig att lämna de Gäldenären är skyldig att inom den uppgifter om sina tillgångar som behövs i målet. bestämmer lämna de uppgifter om bedömer kan vara av betydelse i ålägga gäldenären att inge förteck- lägga gäldenären att ge in en förteck- ning över sina tillgångar. ning över sina tillgångar. behov kan myndigheten förordna får myndigheten förordna en lämp- lämplig person att biträda gäld- lig person att biträda gäldenären vid enären vid upprättande av förteck- upprättande av förteckningen. att på heder och samvete skriftligen förelägga gäldenären att på heder bekräfta de uppgifter om sina till- och samvete skriftligen bekräfta de gångar som han har lämnat vid uppgifter om sina tillgångar som förhör eller i förteckning. han eller hon har lämnat vid förhör eller i en förteckning. Tredje man är skyldig att uppge Tredje man är skyldig att inom den hos honom eller annat mellan- havande med honom, som kan vara – uppge huruvida gäldenären har av betydelse för bedömning i vad en fordran hos eller något annat mån gäldenären har utmätningsbar mellanhavande med honom eller egendom, samt att ange den när- henne, som kan vara av betydelse mare beskaffenheten av mellan- för bedömningen av i vilken ut- sträckning gäldenären har utmät- ningsbar egendom, och 1Senaste lydelse 2007:277. – lämna de upplysningar om den närmare beskaffenheten av mellan- heten bedömer kan vara av betydelse för utredningen av gälde- Om egendom som har påträffats i begära biträde av Polismyndig- heten för att ta egendomen i förvar enligt 2 och 4–8 §§. gäller om sådan egendom ska tas i förvar enligt 12 §. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av utsökningsbalken och anslutande regler (dir. 2014:127). Utredningen antog namnet . Syftet med översynen var att modernisera regelverket och skapa förutsättningar för mer ändamålsenliga, effektiva och rättssäkra förfaranden. överlämnade betänkandet Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (Ju2016/08502). I denna proposition behandlas några av frågorna i betänkandet, närmare bestämt distansutmätning och tillgångsundersökning. Vissa av utred- ningens andra förslag har redan lett till lagstiftning, se propositionen Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet (prop. 2020/21:161). Utredningens förslag i övrigt bereds vidare i . beslutade regeringen lagrådsremissen Snabbare och enklare verkställighet av myndighetsbeslut. har tillkännagett att regeringen bör överväga hur en reglering med utökade möjligheter till distansutmätning kan utformas eller låta ut- reda detta på nytt (bet. 2020/21:CU10 punkt 13, rskr. 2020/21:265). har även tillkännagett att regeringen bör se över polisens möjlighet att till dela med sig av information om egendom som påträffas i polisens verksamhet i syfte att möjliggöra en utmätning av denna (bet. 2017/18:JuU13 punkt 14, rskr. 2017/18:254). Genom de förslag som lämnas och den bedömning som görs i proposi- tionen anser regeringen att dessa tillkännagivanden är slutbehandlade. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. 4.1Ramarna för utredningen tydliggörs Regeringens förslag: ska vid tillgångs- utredningen få vidta de utredningsåtgärder som är befogade. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår att det i lag uttryckligen ska anges att Krono- fogdemyndigheten får genomföra registerkontroller och samverka och utbyta information med andra myndigheter. Utredningen föreslår även i övrigt en annan lagteknisk lösning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller invänder inte mot det. är positiv till förslaget men anser att det bör utformas annorlunda. anser att den före- slagna bestämmelsen har fått en alltför vag utformning och riskerar att öppna för tolkningen att spaningsåtgärder som angränsar till det polisiära området kan genomföras av . ombudsmän instämmer i utredningens bedömning att Kronofogdemyndig- heten inte bör ägna sig åt s.k. fishing expedition och Föreningen välkomnar utredningens ställningstagande om sådana utredningsåtgärder. instämmer i att Kronofogde- myndigheten ska kunna leta efter tillgångar endast om det finns ett pågående utsökningsmål. avstyrker förslaget om ramarna för utredningsåtgärder och anser att det är för långtgående. Om förslaget genomförs anser föreningen att Krono- fogdemyndigheten inte ska få begära upplysningar om dessa sannolikt inte är relevanta för tillgångsutredningen. Skälen för regeringens förslag är grunden i utsökningsverksamheten Det är som ansvarar för verkställighet i . I utsökningsbalken finns bestämmelser om verkställighet av exekutions- titlar (t.ex. en domstols dom eller utslag). Verk- ställighet sker av såväl privaträttsliga som offentligrättsliga anspråk. Det finns olika former av verkställighet. Verkställighet som avser betalnings- skyldighet sker genom utmätning. Utmätning innebär att egendom som tillhör en betalningsskyldig fysisk eller juridisk person tas i anspråk av och i förekommande fall säljs exekutivt. De medel som flyter in från försäljningen används till betalning av sökandens fordran. Utmätning kan ske i såväl lös egendom (t.ex. kontanter, en bil eller en bostadsrätt) som fast egendom. En särskild verkställighetsform är utmätning av lön. driver in genom utmätning. När en ansökan om verkställighet av en betalningsförpliktelse kommer in till ska myndigheten utreda gäldenärens anställnings- och inkomstförhållanden och undersöka om gäldenären har utmätningsbar egendom (4 kap. 9 § utsökningsbalken). Detta kallas för en tillgångsutredning. har över 450 000 gäldenärer registrerade i sina register. Av dessa är cirka 400 000 fysiska personer. tillkommer det drygt 100 000 förstagångsgäldenärer, dvs. gälde- närer som har sin första skuld för indrivning via . Det är alltså ett stort antal mål som ska hanteras och utredas. En naturlig utgångspunkt i tillgångsutredning är registerkontroller. Fysiska personer kontrolleras i bl.a. beskattnings- databasen, register och vägtrafikregistret. Som utred- ningen beskriver närmare letar utifrån resultatet av dessa registerkontroller efter tillgångar. Gäldenären är skyldig att lämna uppgifter till om sina tillgångar (4 kap. 14 § utsökningsbalken). kan genomföra förrättning i gäldenärens bostad eller lokal för att leta efter tillgångar och har rätt att genomsöka hus, rum eller förvaringsställe om det behövs för att verk- ställighet ska kunna ske (2 kap. 17 § första stycket utsökningsbalken). Tvång får användas i den utsträckning det kan anses befogat med hänsyn till omständigheterna (2 kap. 17 § tredje stycket utsökningsbalken). har en skyldighet att se till att en förrättning inte väcker onödig uppmärksamhet eller annars orsakar svaranden eller annan enskild större olägenhet än vad som är nödvändigt (3 kap. 1 § utsöknings- förordningen [1981:981]). Även tredje man kan åläggas att lämna upp- gifter till . I avsnitt 4.2 återkommer regeringen särskilt till gäldenärens och tredje mans upplysningsskyldighet och de på- tryckningsmedel och tvångsåtgärder som då är tillgängliga. En annan viktig del i tillgångsutredningen är samverkan med andra myndigheter. I avsnitt 5 behandlas frågan om distansutmätning av egendom som Polis- myndigheten påträffar i sin verksamhet. Mot bakgrund av det stora antalet mål som hanterar behöver myndigheten göra bedömningar av vilka åt- gärder som ska vidtas för att uppnå bäst resultat. För att effektivisera och gäldenärsanpassa sina utredningar använder sig av en metod som innebär att målen delas in i olika utredningsspår. Denna indelning ligger sedan till grund för den fortsatta handläggningen. Valet av utredningsspår sker utifrån sannolikheten att hitta tillgångar och möjlig- heten att komma i kontakt med gäldenären. Eftersom Kronofogdemyndig- hetens befogenheter är omfattande och kan innebära betydande intrång i enskildas personliga integritet behöver myndigheten även se till att åtgärderna inte är onödigt långtgående. har i flera ärenden uttalat sig om Kronofogde- myndighetens tillvägagångssätt vid tillgångsutredningar. I ett omfattande beslut gjorde uttalanden om principerna för och metoderna i den efterforskande verksamheten (JO 1984:1). Justitie- ombudsmannen ansåg att vissa arbetsmetoder som då hade kommit att användas inom ramen för tillgångsutredningar, bl.a. spaning med video- kamera och flyg, kunde medverka till att känslan och respekten för den personliga integriteten försvagas och framhöll bl.a. att systematisk spaning eller dold övervakning på individnivå till sin natur är polisiär och bör för- behållas polisen. konstaterade att det fanns brister i regleringen som borde åtgärdas. När det gäller kontakter med tredje man, t.ex. familjemedlemmar, grannar, tidigare partner och affärsbekanta, har uttalat att i de flesta fall bör kunna få svar på sina frågor från register, samtal eller förhör med gäldenären och eventuellt bostadsförrättning och att det endast i de fall detta inte ger något resultat bör bli aktuellt att överväga tredjemanskontak- ter (JO 1985/86 s. 374). har bl.a. riktat kritik mot en kronoinspektör för att inom ramen för en tillgångsundersökning ha ringt upp och ställt frågor till en person som visade sig vara gäldenärens tolvåriga dotter (beslut , dnr 1744-2013, jfr även beslut , dnr 3834-2009, där kritiserades för att ha kontaktat en gäldenärs tandläkare i syfte att utreda förbehålls- beloppet vid löneutmätning). En tydlig ram för tillgångsutredningen kan få flera positiva effekter Det har gått sedan gjorde flera av sina uttalanden om metoderna i tillgångsutredningarna. Principerna för förvalt- ningen har utvecklats generellt, bl.a. med ett ökat fokus på att värna den enskildes rättssäkerhet, och förvaltningsmyndigheternas ställ- ning har stärkts. blev 2006 en ny, riksomfat- tande, myndighet (prop. 2005/06:200) och är beslutsmyndighet i ett stort antal olika ärenden. ska utföra sina upp- gifter på ett sätt som är rättssäkert och säkerställa den juridiska kvaliteten i handläggning som omfattar bl.a. verkställighet (5 och 16 §§ förordningen [2016:1333] med instruktion för ). Kronofogde- myndighetens arbetsmetoder har utvecklats , inte minst som en följd av den ökade digitaliseringen. Det fokus som fanns på fysisk spaningsverksamhet av olika slag är inte lika relevant längre. har i stället sökningar på internet, registerkontroller och informations- utbyte med andra myndigheter fått större betydelse. Den nya förvaltningslagen (2017:900) gäller, till skillnad från sin före- gångare, fullt ut i verksamhet. I den lagen kommer bl.a. grundläggande principer för förvaltningsförfarandet och allmänna krav på handläggningen av ärenden till uttryck, däribland proportionalitetsprincipen och krav på en enkel och effektiv handläggning. Enligt 9 § första stycket förvaltningslagen ska ett ärende handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Kostnadsrekvisitet omfattar kostnader för både enskilda och det allmänna (prop. 2016/17:180 s. 294). Enligt proportionalitetsprincipen, som tagits in i 5 § tredje stycket förvaltningslagen, får en myndighet ingripa i ett enskilt intresse endast om åtgärden kan antas leda till det av- sedda resultatet. En åtgärd får aldrig vara mer långtgående än vad som behövs och får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt för- hållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgärden riktas mot. Det får alltså inte föreligga ett klart missförhållande mellan det allmänna intresset av ett visst ingripande och den belastning som detta medför för den enskilde. Myndigheten måste också konstatera att åtgärden är det minst ingripande av de alternativ som finns för att uppnå samma resultat (prop. 2016/17:180 s. 290). När genom- för utredningsåtgärder med stöd av utsökningsbalken måste den tillämpa proportionalitetsprincipen i förvaltningslagen i varje enskilt fall. Mot bakgrund av att har en väl funger- ande organisation och en lång och bred erfarenhet av utsökningsrättsliga frågor och med beaktande av det ramverk som förvaltningslagen numera ger skulle det kunna hävdas att det inte finns något stort behov av att ytter- ligare reglera ramarna för tillgångsutredningar. Med beaktande av hur central tillgångsutredningen är för att Kronofogde- myndigheten ska kunna bedriva sin verksamhet och de ingripande verktyg myndigheten har till sitt förfogande bedömer dock regeringen att det ändå finns skäl att tydliggöra det rättsliga stödet för hur en tillgångsutredning ska bedrivas. En sådan ram kan även förbättra förutsättningarna för enhetliga bedömningar inom myndigheten och fungera som en påminnelse om att myndigheten inte får vidta vilka åtgärder som helst under tillgångs- utredningen. Avsikten är inte att en sådan bestämmelse ska inverka på tillämpningen av den proportionalitetsprincip som regleras i förvaltnings- Prop. 2021/22:197 lagen. ska vidta utredningsåtgärder som är befogade Genom att i enlighet med vad utredningen föreslår införa en föreskrift om att får vidta befogade utredningsåtgärder tydlig- görs vikten av att kan utreda vilka utmätnings- bara tillgångar gäldenären har. sätter den en gräns för vilka åtgärder som får vidtas, oavsett förhållandena i det enskilda fallet. På så sätt skapas ökad tydlighet och förutsebarhet, både för enskilda och för . En sådan föreskrift markerar även att Krono- fogdemyndigheten inte behöver lägga ned mer arbete än vad som är befogat för att utreda en gäldenärs tillgångar. Den nya föreskriften bör lämpligen placeras i den paragraf som reglerar myndighetens utredningsskyldighet (4 kap. 9 § utsökningsbalken). Utred- ningen föreslår att det föreskrivs dels att får vidta de utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade, dels att myndig- heten som ett led i att utreda tillgångar får göra kontroller i offentliga register och samverka och utbyta information med andra myndigheter. Spaning får i detta sammanhang anses vara ett slags utredningsåtgärd, och det behöver därför inte anges uttryckligen att befogade spaningsåtgärder får vidtas. Sökning i offentliga register är i praktiken alltid en behövlig åtgärd och en självklar del i tillgångsutredningen. Regeringen delar Krono- fogdemyndighetens uppfattning att det saknas skäl att uttryckligen reglera detta i lagtexten. Inte heller anser regeringen att det uttryckligen behöver föreskrivas att samverkan får ske med andra myndigheter. Att samverkan ska ske framgår av 8 § förvaltningslagen och som Kronofogdemyndig- heten påpekar kan det framstå som oklart varför just denna utrednings- åtgärd behöver nämnas uttryckligen i utsökningsbalken. anser att den av utredningen föreslagna bestämmelsen har en för vag utformning och anser att den är för långtgående. Enligt regeringen är det nödvändigt att en bestämmelse av detta slag är flexibel för att den ska kunna tillämpas i alla de olika typer av situationer som myndigheten ställs inför. Den måste också ge utrymme för att anpassa sitt arbetssätt, bl.a. med beaktande av den tekniska utvecklingen. Det arbetssätt som Kronofogde- myndigheten använder och som innebär att tillgångsutredningen anpassas efter gäldenären och successivt trappas upp framstår som lämp- ligt. Regeringen delar inte farhågan att den föreslagna bestämmelsen öppnar upp för alltför långtgående utredningsåtgärder. Regeringen anser att den som är part i ett mål vid Kronofogdemyndig- heten har att räkna med att utredningsåtgärder kan vidtas mot honom eller henne som kan uppfattas som ett intrång i den personliga integriteten. Som utredningen anför bör inte vara förhindrad att utföra spaning på allmän plats, men det finns en gräns för vad som kan anses befogat vid en tillgångsutredning. Systematisk eller dold spaning bör sällan vara befogad. Det går dock inte att närmare ange vilka åtgärder som får förekomma inom ramen för en tillgångsutredning, bl.a. med hänsyn till den tekniska utvecklingen. Det är inte befogat att begära in upplysningar som sannolikt inte är relevanta för tillgångsutredningen. 2021/22:197 Det behöver inte anges i lagtexten. Det kan i sammanhanget också erinras om att , när myndigheten genomför en utred- ningsåtgärd i ett enskilt fall, måste iaktta kravet på proportionalitet enligt 5 § tredje stycket förvaltningslagen. Regeringen delar utredningens bedömning att inte ska ägna sig åt planlösa utredningsåtgärder. verksamhet styrs av de utsökningsmål som myndigheten handlägger när det gäller gäldenärer med obetalda skulder, vilket innebär att utredningen tar sin början i en gäldenär. Som utredningen konstaterar är det vedertaget att deltar vid t.ex. trafik- kontroller och undersöker om de stoppade fordonen kan utmätas. ombudsmän väcker frågan hur detta förhåller sig till bedöm- ningen att inte bör söka efter egendom utan koppling till ett pågående utsökningsmål (fishing expedition). Regeringen anser att det är nödvändigt att har möjlighet att hitta tillgångar som tillhör gäldenären men som inte är åtkomliga genom sedvanliga kontroller. Det gäller särskilt i fall då gäldenären inte med- verkar till utredningen. Det får därför accepteras att vissa av Krono- fogdemyndighetens utredningsåtgärder kan beröra personer som inte är parter i ett utsökningsmål hos myndigheten. Att samordnar sina utredningar med kontroller som t.ex. och genomför inom ramen för sin verksamhet är ett sådant exempel. har ett välutvecklat digitalt informations- utbyte med vissa myndigheter. Utredningen anser att regeringen bör peka ut fler myndigheter som ska ha sådant samarbete med Kronofogdemyndig- heten. Som utredningen konstaterar kräver detta att flera frågor först utreds vidare, och det finns därför inte möjlighet att närmare överväga frågan inom ramen för detta lagstiftningsärende. Föreningen anser att det bör klarläggas att Krono- fogdemyndigheten får leta efter fordon som kan tas i anspråk enligt lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter. syftar till att lokalisera utmätningsbara tillgångar. Om under tillgångsutredningen hittar ett fordon som inte kan utmätas, kan i stället ett ianspråktagande enligt lagen om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter komma i fråga. Frågor om ianspråktagande av fordon omfattas inte av detta lagstiftningsärende. Vissa frågor om ianspråktagande har hanterats inom ramen för regeringens arbete mot fordonsmålvakter (se prop. 2019/20:67 och Ds 2020:20). Skyldigheten att lämna upplysningar till Regeringens förslag: Gäldenären och tredje man ska svara på Krono- fogdemyndighetens förfrågan inom den tid som myndigheten bestämmer. Gäldenären ska vara skyldig att lämna de uppgifter om sina tillgångar som bedömer kan vara av betydelse. Tredje man ska vara skyldig att lämna de upplysningar om den närmare beskaffenheten av sitt mellanhavande med gäldenären som Krono- fogdemyndigheten bedömer kan vara av betydelse för utredningen av gäldenärens tillgångar. Det vitesbelopp som får föreskriva vid kallelse av svaranden, tredje man eller sökanden till förhör ska höjas till . En tredje man som har kallats till förhör vid vite ska kunna hämtas om han eller hon uteblir. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår inget tydliggörande av att avgör vilka uppgifter som gäldenären ska lämna.