prop · H903179 · 2022-03-22 00:00:00 — Av 3 kap. 3 § 1 och 2 dataskyddslagen framgår att känsliga personuppgifter får behandlas av en myndighet med stöd av artikel i dataskydds- förordningen om uppgifterna har lämnats till myndigheten och behand- 2021/22:179 lingen krävs enligt lag eller om behandlingen är nödvändig för hand- läggningen av ett ärende. Bestämmelserna i 3 kap. 3 § 1 och 2 dataskyddslagen tar främst sikte på myndigheters skyldigheter till följd av krav i offentlighets- och sekretess- lagen respektive förvaltningslagen som anses utgöra ett viktigt allmänt intresse (prop. 2017/18:105 s. 86). Regeringen bedömer således att det finns stöd för att behandla känsliga personuppgifter när det är nödvändigt, till exempel för att hantera och registrera allmänna handlingar och därmed tillgodose skyldigheter till följd av offentlighets- och sekretesslagen. kan även i vissa fall komma att behandla uppgifter om lagöverträdelser. Enligt artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får behandling av personuppgifter som rör fällande domar i brottmål och överträdelser eller därmed sammanhängande säkerhetsåtgärder endast utföras under kontroll av myndighet eller då behandling är tillåten enligt unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt, där lämpliga skydds- åtgärder för de registrerades rättigheter och friheter fastställs. Enligt 3 kap. 8 § första stycket dataskyddslagen får personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning behandlas av myndigheter. Regeringen bedömer att det finns stöd för behandling av uppgifter om lagöverträdelser när det är nödvändigt. Den rättsliga grunden uppfyller ett mål av allmänt intresse och nöd- vändig behandling får anses vara proportionerlig Enligt artikel 6.3 i EU:s dataskyddsförordning ska unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt vidare uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. Detta innebär att den författning eller det beslut som utgör den rättsliga grunden för behandling av personuppgifter enligt dataskyddsförordningen måste uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. Vidare ska varje personuppgiftsbehandling vara proportionerlig i förhållande till det legitima mål som eftersträvas. framför att det är oklart vilka personuppgifter som kommer att behandlas vid den upphandlande myndigheten och att det därför inte går att avgöra om behandlingen av personuppgifter är proportionell i för- hållande till de legitima målen enligt kravet i artikel 6.3 andra stycket i EU:s dataskyddsförordning. efterfrågar även en analys av om huruvida det integritetsintrång som personuppgiftsbehandlingen kan med- föra för den registrerade är proportionerligt. Vidare efterfrågar en integritetsanalys avseende den personuppgiftsbehandling som äger rum inom ramen för samverkan mellan inspektionen. Som angetts ovan kommer behandling av person- uppgifter främst avse uppgifter om företrädare för fondförvaltare, företrädare för samarbetspartners och externa kapitalförvaltare. Uppgift- erna som behandlas kommer att vara namn, kontaktuppgifter och personnummer men även andra uppgifter som gäller eller har relevans för vederbörandes yrkesutövning, såsom roll, befattning, ägande i bolag samt vissa uppgifter om personlig vandel och anseende. I vissa fall kan även uppgift om lagöverträdelser bli aktuella. Det går inte att utesluta att även känsliga personuppgifter kan komma att behandlas i enstaka ärenden och att uppgifter om pensionssparare i vissa fall kan komma att behandlas hos . Förslaget om ett nytt upphandlat fondtorg medför – vad gäller behandling av personuppgifter – ingen utökning jämfört med dagens fond- torg. Inte heller kommer någon ny typ av personuppgifter att behandlas och personuppgifter kommer heller inte behandlas för helt nya ändamål. Gemensamt för de personuppgifter som ska behandlas är att de ska gälla eller ha relevans för upphandling och avtalsuppföljning och avse uppgifter som har relevans för vederbörandes yrkesutövning, för att det ska vara motiverat att behandla dem. Det övergripande syftet med uppdrag är att säkerställa ett tryggt och säkert fondtorg för premiepensionen genom att upphandla kontrollerbara och lämpliga fonder. Detta syfte tar sikte på såväl individuella pensionssparares medel som systemet i stort. Att fondförvaltare och därmed även de personer som är knutna till fond- förvaltarna är lämpliga och tillförlitliga är nödvändigt för att säkerställa stabiliteten i och förtroendet för premiepensionssystemet. Det är av vikt att fondförvaltare bedriver sina respektive verksamheter i enlighet med tillämpliga författningar och om så inte sker kan behöva förkasta anbud eller säga upp fondavtal. Det uppgiftsutbyte som kommer att äga rum mellan och ovan angivna myndigheter kommer främst att ta sikte på förhållanden hänförliga till juridiska personer. Det går dock inte att utesluta att det kan finnas ett behov av att utbyta uppgifter med exempelvis Finans- inspektionen som rör att en företrädare hos en fondförvaltare agerat på ett sådant sätt att fondförvaltarens lämplighet kan sättas i fråga. I sådana situationer finns det ett starkt allmänt intresse att endast personer som bedöms lämpliga får hantera premiepensionsmedel och att Finans- inspektionen ska kunna utföra sin tillsyn. Det finns således ett starkt allmänt intresse av att behandla aktuella personuppgifter. Som efterfrågar ska det ovan nämnda ställas mot integritets- intresset hos dem som uppgifterna gäller. Som konstaterats i det före- gående ska endast sådana uppgifter som rör vederbörandes yrkesutövning behandlas och som behövs för att bedöma fondförvaltarens förmåga att på ett förtroendeskapande och säkert sätt hantera premiepensionsmedel. Sådana uppgifter kan vara av ett slag som uppfattas som negativa för den enskilde om de till exempel påvisar brister i yrkesutövningen. Erfaren- heterna av systemet visar också att det kan förekomma ifråga- sättanden av fondförvaltare och deras företrädare att verka inom premiepensionen såsom vid misstankar om brott som rör vederbörandes yrkesutövning. Att sådana brister uppmärksammas och att personuppgifter kan behandlas är dock en viktig faktor för att kunna verka för ett av syftena med upphandlingen av fonder till fondtorget. Behandlingen av person- uppgifter kommer vidare endast att omfatta en begränsad krets personer, vilket medför att personuppgiftsbehandlingen kommer att vara begränsad i sin omfattning. Uppgifter som är rör personliga förhållanden kommer vidare att omfattas av sekretess hos enligt regeringens förslag (se avsnitt 10.5). 2021/22:179 efterfrågar att om avsikten är att den upphand- lande myndigheten ska ha tillgång till personuppgifter som hämtas från it-system behöver det utredas om och på vilket sätt det får ske samt om sådan personuppgiftsbehandling får ske. Avseende detta konstaterar regeringen följande. och kommer tillsammans ansvara för förvaltningen av premiepensionssystemet. Respektive myndighet kommer dock ha olika uppgifter, vilka sätter ramarna för behandling av personuppgifter vid respektive myndighet. Pensions- myndigheten är försäkringsgivare för premiepensionen, vilket inbegriper administration av pensionsspararnas val av och handel med fonder i premiepensionssystemet. Personuppgifter om pensionssparare kommer även fortsatt behandlas hos och regleras särskilt i 114 kap. SFB, medan behandling av personuppgifter avser främst företrädare för fondförvaltare och dess samarbetspartner samt externa kapitalförvaltare. För att myndigheterna ska kunna fullgöra sina respektive uppdrag kommer och Pensions- myndigheten inom ramen för sin samverkan att behöva utbyta uppgifter med varandra när det är nödvändigt. Detta kommer troligtvis främst att gälla information om fondförvaltare och fonder men skulle även kunna inkludera personuppgifter i vissa fall. Regeringen bedömer dock att inte kan anses ha ett behov av tillgång till Pensions- myndighetens it-system där pensionssparares premiepensionskonton och fondval hanteras. En sådan tillgång skulle troligtvis vara oproportionerligt i förhållande till det legitima mål som eftersträvas och informationsutbytet torde i stor utsträckning kunna ske utan att personuppgifter utbyts. Därför föreslår regeringen ingen ytterligare reglering, utöver förslag om samverkansskyldighet mellan dessa myndigheter (se avsnitt 9.4) samt förslag om sekretessbestämmelser hos och Pensions- myndigheten (se avsnitt 10.5–10.8) i detta lagstiftningsärende. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det integritetsintrång som nödvändig personuppgiftsbehandling kan komma att medföra för de registrerade är proportionerligt i förhållande till det starka allmänna intresse som finns av att kunna behandla uppgifterna. verksamhet uppfyller således ett mål av allmänt intresse. Nödvändig behandling av personuppgifter får således anses vara proportionell i förhållande till det legitima mål vari den rättsliga grunden är fastslagen (se artikel 6.3 i EU:s dataskyddsförordning). Regeringens förslag: De nya bestämmelserna ska träda i kraft den 1 De äldre bestämmelserna i socialförsäkringsbalken ska dock fort- farande gälla för fondavtal som har ingåtts med fondförvaltare före När ett sådant fondavtal sägs upp ska dock premie- pensionsmedlen som är placerade i en fond som omfattas av det upp- sagda avtalet omplaceras med tillämpning av de nya bestämmelserna om överföring av medel när ett fondavtal upphör. Vid tillämpningen av de äldre bestämmelserna i socialförsäkrings- balken ska det som föreskrivs om i bestämmelserna om granskning av fondförvaltare och fonder och om uttag av avgifter för att täcka kostnader för sådan granskning i stället Detta ska dock inte gälla inte för granskningar som har inletts före ikraftträdandet. Regeringens bedömning: Tidpunkten för när det befintliga fondtorget senast ska vara ersatt av ett fondtorg med enbart upphandlade fonder bör inte regleras i lag. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Den enda remissinstans som yttrat sig, Pensions- myndigheten, anser att tidpunkten för ikraftträdande för förslagen behöver Det gäller särskilt bestämmelserna om valarkitekturen. Myndigheten anser även att det kan finnas ett behov att se över de övergångsbestämmelser som utredningen föreslår samt att klargöra vad som avses med ”…granskningar… som har inlett…” i dessa övergångsbestämmelser. Vidare anser myndigheten att det finns behov av övergångsbestämmelser avseende den nya myndighetens övertagande av avgiftsområdet. Skälen för regeringens förslag och bedömning Det är angeläget att inrättas och påbörjar sin verksamhet så snart det är möjligt. En förutsättning för det är att föreslagna författningar träder i kraft senast då verksamheten ska Mot den bakgrunden föreslår regeringen att samtliga föreslagna författningar ska träda i kraft . således att kunna inleda sin verksamhet . Regeringen konstaterar att en väl genomarbetad valarkitektur är en nyckel till ett väl fungerande premiepensionssystem. Det blir därför en central uppgift för att utveckla premiepensionens Regeringens förslag till valarkitektur är dock inte lika omfattande som den valarkitektur som utredningen föreslog (se avsnitt 5.4). övergripande valarkitektur som regeringen föreslår innebär att utgångs- punkten är att en pensionssparares medel förvaltas enligt förvalet. som inte vill ha en sådan förvaltning ska i stället kunna välja att medlen 2021/22:179 förs över till förvaltning i upphandlade fonder på fondtorget eller i fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Denna övergripande struktur finns redan i dagens valmiljö. Regeringens förslag innebär att Pensions- myndigheten ska ansvara för ytterligare utveckling av valarkitekturen men mot bakgrund av ovan gör regeringen bedömningen att bestämmelserna om valarkitekturen kan träda i kraft som övriga bestämmelser. Övergångsbestämmelser avseende fondavtal som har ingåtts före ikraftträdandet av de nya bestämmelserna De fonder som erbjuds på fondtorget för premiepensionen omfattas av fondavtal som har ingåtts mellan och fondförvaltare enligt regler i 64 kap. socialförsäkringsbalken (SFB) i dess nuvarande lydelse (befintliga fondavtal). Regeringens förslag till reglering innebär bland annat att ansvaret för förvaltningen av fondtorget kommer att övergå från till (se avsnitt 9.1). Det innebär bland annat att kommer att ta över uppgiften att företräda staten i fråga om befintliga fondavtal. I och med att staten är en enda juridisk person sker inte något formellt partsbyte. ska företräda staten i fråga om befintliga fondavtal följer i stället av myndighetens uppdrag som kommer att regleras i lag. Som ett led i övergången från det befintliga fondtorget till det upphandlade fondtorget ska befintliga fondavtal i och med upphand- lingarna sägas upp och ersättas av nya fondavtal. De nya fondavtalen kommer att ingås mellan och fondförvaltare efter att tilldelningsbeslut meddelats i upphandlingarna. Det ankommer på att, inom ramen för uppgiften att förvalta fondtorget, vid behov säga upp befintliga fondavtal. behöver enligt regeringens uppfattning därför inte ges något särskilt uppdrag att säga upp befintliga fondavtal. För att övergången till det upphandlade fondtorget ska ske kostnads- effektivt, med omsorg om pensionsspararnas behov och med så begränsade effekter på kapitalmarknaden som möjligt bör övergången ske successivt. Det innebär att bör upphandla fonder i olika fondkategorier (se avsnitt 8.3). Befintliga fondavtal bör sägas upp så snart de ersatts av nya fondavtal avseende fonder i samma kategori. För befintliga fondavtal gäller, enligt avtalets punkt 7.3.2, en uppsägningstid . Om upphand- lingarna sker kommer ingåendet av nya fondavtal och uppsägningen av befintliga fondavtal att spridas ut . Detta innebär att det på fondtorget kommer att finnas både fonder som omfattas av befintliga fondavtal och fonder som omfattas av nya fondavtal. För att möjliggöra en sådan ordning behöver det införas övergångs- bestämmelser som anger att äldre bestämmelser ska gälla i fråga om fondavtal som har ingåtts före . En sådan ordning innebär att med stöd av 64 kap. 19 § SFB i nu gällande lydelse kan föra över premiepensionsmedel till fonder som omfattas av befintliga fondavtal. Att äldre bestämmelser ska gälla i fråga om befintliga fondavtal gäller med ett undantag. Regeringen lämnar i avsnitt 8.1 förslag till bestämmelser om hur en pensionssparares medel ska placeras om ett fondavtal sägs upp, hävs eller löper ut. Bestämmelserna föreslås gälla både för fondavtal som ingått före ikraftträdandet och för fondavtal som ingåtts efter ikraft- trädandet, dvs. Eftersom tar över ansvaret för befintliga fondavtal bör myndigheten också utföra den granskning av fondförvaltare och fonder som föreskrivs i nu gällande bestämmelser i (64 kap. 3 § tredje stycket). Det bör i övergångs- bestämmelserna därför föreskrivas att det som anges om Pensions- myndigheten i nu gällande bestämmelser om granskning av fondförvaltare och fonder i stället ska gälla när äldre bestämmelser i ska tillämpas. De bestämmelser det rör är, förutom bestämmelserna om granskningsskyldighet i 64 kap. 3 § tredje stycket SFB, bestämmelserna om avgifter från fondförvaltare för att täcka kostnaderna för granskning i 64 kap. 40 § första stycket andra strecksatsen nämnda balk. anser att det bör införas övergångsbestämmelser gällande övertagandet av avgiftsområdet för att hantera exempelvis situationen att full kostnadstäckning inte uppnåtts inom avgiftsområdet hos när tar över avgifts- hanteringen. Regeringen delar inte uppfattning utan bedömer att detaljerna kring övertagande av avgiftsområdet inte är en fråga för detta lagstiftningsärende. De granskningar av fondförvaltare och fonder som inletts före bör dock enligt regeringens mening slutföras av Pensions- myndigheten. Vad som sägs i 64 kap. 3 § tredje stycket SFB bör med avseende på sådana granskningar därför fortsätta att gälla för Pensions- myndigheten även efter . efterfrågar ett klargörande av vad som anses utgöra sådana inledda granskningar. Regeringens avsikt med den föreslagna bestämmelsen är att särskilda granskningsåtgärder som påbörjats före även därefter ska hanteras av . Där ingår exempelvis de ärenden där avregistrerat fondförvaltares fonder från fondtorget och för pensionsspararnas räkning för talan om ersättning från fondförvaltarna. Ansvar för den löpande granskningen, som pågår från det att fondavtalet ingås, men där inga särskilda åtgärder är under behandling övergår dock till . Det är dock som företräder staten i fråga om fondavtalen. Det innebär att det är som bestämmer vilka avtalsrättsliga åtgärder som eventuellt ska vidtas med anledning av resultatet av granskningar. Sådana åtgärder kan vara till exempel uppsägning eller hävning av befintliga fondavtal. Om vid sina granskningar skulle upptäcka oegentligheter, finns det inget som hindrar att myndigheten , om det finns skäl till det, anmäler dessa förhållanden till fondförvaltarens tillsynsmyndighet eller andra rättsvårdande myndigheter. Tidpunkten för när fondtorget erbjuder enbart upphandlade fonder bör inte regleras i lag Det är av stor vikt att det nya regelverket får fullt genomslag inom rimlig tid. Regeringen har därför övervägt att föreslå bestämmelser som anger det befintliga fondtorget senast ska vara avvecklat och ersatt av ett upphandlat fondtorg, det vill säga befintliga fondavtal ska ha ersatts av nya fondavtal som ingås efter tilldelningsbeslut i upphandlingarna. Regeringen bedömer att övergången från det befintliga fondtorget till ett upphandlat fondtorg bör kunna genomföras . framstår därför som en lämplig tidpunkt för när det befintliga fondtorget senast ska vara avvecklat och ersatt av ett upphandlat fondtorg. En sådan reglering är emellertid förenad med vissa risker. Även om genomför de upphandlingar som är nödvändiga för att möjliggöra övergången till ett upphandlat fondtorg kan det uppstå situationer som innebär att det saknas upphandlade fonder i en eller flera fondkategorier vid den angivna tidpunkten. Anledningen till detta kan till exempel vara att det inte kommer in några lämpliga anbud i en upphandling eller att en upphandling begärs överprövad och att domstolsprocessen tar . Det handlar med andra ord om omständigheter som ligger utanför kontroll. Mot den bakgrunden anser regeringen att tidpunkten för när det befintliga fondtorget senast ska vara avvecklat och ersatt av ett upphandlat fondtorg inte bör regleras i lag. Däremot bör verka för att det befintliga fondtorget ska vara avvecklat och ersatt av ett upphandlat fondtorg . Ett annat sätt att genom reglering bidra till att det nya regelverket får fullt genomslag inom den angivna tiden är att i lag införa bestämmelser som anger att premiepensionsmedel som är placerade i fonder som omfattas av befintliga fondavtal ska föras över till förvalet. En sådan reglering innebär att ska avveckla sina innehav i fonderna , vilket i praktiken får samma effekt som om avtalen hade sagts upp. En sådan ordning skulle sannolikt minska incitamenten för fond- förvaltare som inte tilldelas fondavtal i en upphandling att begära överprövning enbart för att få fortsätta förvalta premiepensionsmedel med stöd av det befintliga fondavtalet . Därmed skulle också risken minska för att det nya regelverket inte får fullt genomslag inom rimlig tid på grund av onödiga överprövningar. En sådan ordning skulle dock kunna få negativa effekter för pensionsspararna. De sparare som har premiepensionsmedel placerade i fonder på fondtorget har en gång gjort ett annat val än förvalet. En överföring av medlen till förvalet skulle innebära att spararna i de flesta fall får en annan risknivå än de själva valt och därmed en placering som troligen inte är i linje med deras önskemål. Spararna skulle efter flytten aktivt behöva välja bort förvalet om de vill ha en annan placering och i stället välja bland de upphandlade fonderna. Nackdelarna med en sådan reglering överväger enligt regeringens mening fördelarna. En mer rimlig ordning är att spararnas medel fortsätter att vara placerade i de fonder som omfattas av befintliga fondavtal till dess att har ingått nya fondavtal avseende fonder i samma Prop. 2021/22:179 fondkategori, även om så inte har skett . Det bör betonas att det ankommer på att vidta de åtgärder som krävs för att det nya regelverket ska få genomslag i rimlig tid. bör till exempel i ett så tidigt stadium som möjligt göra en planering och tidsplan för de upphandlingar som är nödvändiga för att möjliggöra övergången till ett upphandlat fondtorg. bör också påbörja arbetet med upphandlingarna . I den tidsplan som upprättas bör ta hänsyn till att en eller flera upphandlingar kan komma att överprövas. Med ett sådant tillvägagångssätt bedömer regeringen att det endast undantagsvis kommer att finnas befintliga fondavtal som inte har upphört att gälla . 13 Konsekvenser av förslagen 13.1Konsekvenser för pensionssparare och pensionärer Valarkitekturen ger en bättre anpassad valsituation för spararna och ökar förtroendet för systemet För personer som har kunskaper och är intresserade erbjuder premie- pensionssystemet goda möjligheter att påverka den framtida premiepensionen genom rationella val av fonder. För dem spelar utformningen av fondtorget mindre roll. vunna erfarenheter från premiepensionssystemet och från den beteendeekonomiska forskningen har dock visat att en betydande andel av pensionsspararna saknar intresse och kunskap att göra egna val av fonder. Staten behöver ta ansvar för att samtliga pensionssparare ska erbjudas ett system som ger en bra och trygg pension utan krav på att göra egna val, samt en säker och överblickbar valmiljö för de sparare som vill göra egna val. Den reformering som föreslås syftar till att åstadkomma just det. Metoden för detta är i huvudsak ett upphandlat fondtorg där en professionell huvudman tar ansvar för ett urval av fonder med god kvalitet som fortsatt ger valfrihet och en valarkitektur som säkerställer att varje sparare kan ha sina medel placerade utifrån sina förutsättningar. Regeringen bedömer att konsekvenserna av den föreslagna val- arkitekturen är en för pensionsspararna och pensionärerna bättre anpassad valsituation i premiepensionssystemet. De sparare som inte kan eller inte vill välja fonder ska informeras om att förvalet är ett bra alternativ för dem och att det inte är nödvändigt för dem att välja fonder på fondtorget. ska de sparare som vill välja fonder kunna göra det på ett kostnadseffektivt och hållbart fondtorg, samt ges ett relevant stöd i samband med beslutssituationen. Ett väl utvecklat beslutsstöd underlättar för sparare att göra medvetna val och ger förutsättningar för dem att sätta samman en portfölj utifrån egna preferenser. Det minimerar också risken 2021/22:179 för oegentligheter och bör ge förutsättningar för ett ökat förtroende för pensionssystemets förmåga att leverera goda och trygga pensioner. Några remissinstanser, bland annat , anser att valarkitekturen är för komplicerad och inte leder till reell valfrihet. Följaktligen instämmer de inte heller i konsekvensanalysen avseende valarkitekturen. Föreningen bedömer att den föreslagna valarkitekturen riskerar att minska engagemanget och förståelsen för pensioner i då individens ansvar för pensionsutfallet ökar. Konsekvenser av minskat engagemang och intresse hos pensionssparare och pensionärer borde därför ha analyserats ytterligare, anser föreningen. SPF Seniorerna saknar analys av hur valarkitekturen påverkar pensionsspararnas valfrihet, inflytande och egenbestämmande över sitt premiepensionssparande. Mot bakgrund av att premiepensionen är konstruerad som den del av pensionen som individerna själva ska förfoga över anser SPF att det är anmärkningsvärt att betydande förändringar avseende pensionsspararnas egenbestämmande och valfrihet inte analyseras närmare.