prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — bestämmelse som föreslås i lagen om omställningsstudiestöd ger tillräck- ligt stöd för myndighetsutövning. utredningens bedömning att det är en fördel att nivåerna på omställningsstudiestödet beräknas med hjälp av ett etablerat mått, och att det är som gör beräkningarna. konstaterar att utbildningspremien i är låg och att det därför är än viktigare att hitta ett system där det blir lönsamt för individen att göra en personlig insats för att stärka sin kompetens. för beslut om omställningsstudiestöd som gäller för antagningsprocessen. framhåller att ansökningsförfarandet inte får missgynna lärare och studie- och yrkesvägledare som har en längre planeringshorisont för sin fortbildning. inkomstunderlaget inte bör kopplas till SGI eftersom omställningsstudiestödet inte är en rättighet i socialförsäkringsrättslig bemärkelse. förespråkar att stödet i sin helhet ska administreras och beslutas inom ramen för de arbetsmarknadsstöd som återfinns inom Arbetsförmedlingens verksamhet. DIK, och Företagarna framhåller problem som företagare och så kallade kombinatörer, personer som har inkomster som beskattas både genom A- och F-skatt, upplever med att få en korrekt SGI fastställd av . Företagarna anger att den huvudsakliga anledningen till dessa problem är att inte godkänner företagares inkomstuppgifter. Företagarna anser det lämpligare att basera omställningsstudiestödet på arbetslöshetsförsäkringen. Skälen för regeringens förslag Omställningsstudiestödet bör kompensera för inkomstbortfall under studier För att omställning i form av utbildning ska vara ett realistiskt alternativ krävs att den som vill studera kan finansiera sina studier. Att i lite högre ålder övergå från lön eller arbetslöshetsersättning till studier kan kräva större livsförändringar än den enskilde är beredd att göra. För att underlätta för en arbetstagare eller egenföretagare att ta steget till studier bör stöd i form av omställningsstudiestöd lämnas med ett belopp som begränsar studiernas privatekonomiska konsekvenser. Regeringen anser därför att omställningsstudiestödet bör beräknas enligt en inkomstbortfallsprincip. Beloppets storlek bör bestämmas med utgångspunkt i de inkomster stöd- mottagaren normalt skulle ha haft, om han eller hon inte hade börjat studera. En sådan konstruktion bidrar även, i enlighet med vad Kompetens- företagen har framfört, till att det blir mer lönsamt för individen att stärka sin kompetens. Den årliga inkomst som bestämmer när SGI fastställs bör läggas till grund för beräkning av omställningsstudiestödets storlek Precis som Brå ser regeringen fördelar med att använda SGI-systemet som grund för beräkningen av det inkomstbortfall som orsakas av omställning i form av studier. anser att stödet i sin helhet ska administreras och beslutas inom ramen för de arbetsmarknadsstöd som återfinns inom Arbetsförmedlingens verksamhet. DIK, och Företagarna lyfter vissa problem för företagare att få en korrekt SGI fastställd. Företagarna anser att det vore en lämpligare grund att basera omställningsstudiestödet på arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen delar bilden att trygghetssystemen för företagare behöver utvecklas och tillsatte därför en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag om hur företagares trygghetssystem kan bli tydligare, enklare och mera 2021/22:176 förutsägbart (dir. 2020:71). Uppdraget slutredovisades (SOU 2021:98). Förslagen bereds nu inom . Regeringen bedömer att beräkning av omställningsstudiestödets storlek med utgångspunkt från SGI är mer ändamålsenligt än att använda arbets- löshetsförsäkringen som utgångspunkt. Det bedöms sannolikt vara fler arbetstagare som har en fastställd SGI. För de arbetstagare som inte skulle uppfylla villkoren inom arbetslöshetsförsäkringen skulle omställnings- studiestödets storlek behöva fastställas till något slags lägre garantinivå. Regeringen anser därför, till skillnad från Företagarna och , att beräkningen av det inkomstbortfall som omställnings- studiestödets storlek ska baseras på bör utgå från SGI-systemet. För en korrekt beräkning av omställningsstudiestödets storlek kan den inkomst som ska ligga till grund för beräkningen inte ha någon övre begränsning (se avsnitt 6.5.6 och 6.5.7). En SGI beräknas normalt till högst tio prisbasbelopp (25 kap. 5 § andra stycket socialförsäkringsbalken). I samband med ett beslut om SGI beslutar även om storleken på den sökandes årsarbetstid och årliga inkomst. Den årliga inkomsten är summan av alla de inkomster som har beslutat uppfyller villkoren för att ingå i beräkningen av den sökandes SGI. Den årliga inkomsten saknar till skillnad från SGI en övre begränsning. Regeringen föreslår därför att det är den årliga inkomsten som anger i beslut om SGI som ska läggas till grund för beräkning av storleken på omställningsstudiestödet. Regeringen föreslår således att på begäran av CSN ska fastställa den årliga inkomsten. Det bör dock noteras att omställningsstudiestödet inte är en socialförsäkringsförmån. Den årliga inkomsten bör vara bestämd i anslutning till studierna För att omställningsstudiestödet på ett korrekt sätt ska ersätta ett inkomst- bortfall måste den inkomst som stödets storlek beräknas utifrån vara aktuell. Omställningsstudiestödet bör därför beräknas utifrån en årlig inkomst som har bestämts med utgångspunkt i den sökandes förhållanden då ansökan om omställningsstudiestöd lämnas in till CSN, dock tidigast studierna inleds och senast dagen före studiestarten. CSN bör i sin begäran till underrätta myndigheten om vilken dag som den ska utgå från vid bestämmande av den årliga inkomsten, och bör fast- ställa den årliga inkomsten utifrån denna dag. CSN och invänder mot de föreslagna tidsfristerna och lämnar andra förslag på tidsfrister. Regeringen bedömer att det finns en uppenbar risk att inkomster som bestäms så tidigt som före studiestarten är inaktuella när studierna väl inleds. Risken är då att omställningsstudiestöd lämnas med ett belopp som inte återspeglar den studerandes verkliga inkomstbortfall. Vidare behöver beaktas att regeringen föreslår att omställningsstudiestöd ska lämnas i mån av tillgång på medel (avsnitt 6.7.1). En begränsning av möjligheten att ansöka om stödet till tidigast före studiestarten skulle därför innebära betydligt sämre förutsättningar att få stödet för sökande som inleder sina studier sent . Regeringen delar därför varken CSN:s eller bedömningar och föreslår att den årliga inkomsten i stället ska bestämmas tidigast och senast dagen före studiestarten. kan i vissa fall komma att be- höva begära in kompletterande inkomstuppgifter från den sökande. Rege- ringen delar dock inte bedömning att det finns ett behov att reglera en skyldighet för de studerande att alltid bekräfta eller komplettera sådana inkomstuppgifter som lämnats tidigare än före studiestarten. CSN efterlyser föreskriftsrätt kring studieuppehåll, alternativt att ett uppehåll bör vara innan en ny årlig inkomst ska bestämmas. Regeringen konstaterar att normala sommaruppehåll vid svenska högskolestudier visserligen understiger . Inom andra utbildningsformer kan något längre sommaruppehåll dock förekomma. Att bestämma en ny årlig inkomst innebär ytterligare administration för den studerande, och . Regeringen delar därför CSN:s bedömning att studieuppehåll bör kunna vara något längre än det som föreslås i promemorian. Regeringen föreslår därför att en ny årlig inkomst ska bestämmas för den som efter ett uppehåll i studierna som varat återkommer med en ny ansökan om omställningsstudiestöd. Ett längre uppehåll kan sannolikt bli aktuellt om den studerande har avbrutit sina tidigare studier och återkommer med en ny ansökan om omställningsstudiestöd för andra studier. I ett sådant fall är det rimligt att omställningsstudiestödet för den nya perioden beräknas utifrån aktuella inkomstuppgifter. Den som ska börja studera kan lämna de uppgifter som behövs för att bestämma en årlig inkomst studierna ska påbörjas. Beslut om stödet kommer därför, när reformen är fullt utbyggd, normalt också att kunna meddelas av CSN innan studiestarten. Tidsperioden för beslut om omställningsstudiestöd bör därmed, som och har betonat, även fungera väl med de studerandes planeringshorisont och antagningsprocessen för högskolan. Den årliga inkomsten bör alltid bestämmas av Regeringens förslag är alltså att omställningsstudiestödets storlek ska beräknas utifrån den årliga inkomst som bestämmer för den studerande. Stödet ska enligt förslaget kunna lämnas till svenska medborgare och vissa utländska medborgare (se avsnitt 6.3.1). Utgångs- punkten vid beräkning av årlig inkomst och SGI är att endast inkomster från får medräknas (6 kap. 2 § och 25 kap. 2 och 3 §§ socialförsäkringsbalken). Personer som har möjlighet att få omställningsstudiestöd kommer oftast att vara bosatta och arbeta eller ha arbetat i . De kan också vara bosatta utomlands men arbeta i eller vara bosatta i men arbeta utomlands. Det kan även vara fråga om utländska medborgare som är anhöriga till personer som arbetar i . En del av dessa personer kan ha inkomster från arbete inom EES, eller i . Av samma skäl som redovisats tidigare gällande prövning av arbetsvillkoret (se avsnitt 6.3.3 och 6.3.4) anser regeringen att det är rimligt att inkomster från arbete utanför men inom EES, och beaktas vid fastställande av årlig inkomst. Regeringen anser alltså att personer som saknar en sjukpenninggrundande 2021/22:176 inkomst bör kunna få omställningsstudiestödet beräknat utifrån inkomster från arbete i dessa länder. I promemorian föreslås att det är CSN som ska bestämma den inkomst som ska ligga till grund för beräkning av omställningsstudiestödets storlek för studerande som saknar en sjukpenninggrundande inkomst. Försäk- ringskassan påpekar att det inte bara är personer som saknar SGI på grund av någon utlandsanknytning som träffas av de föreslagna bestämmelserna. En vanligare anledning till att personer inte är försäkrade för arbetsbaserade förmåner i är att de har slutat arbeta och inte omfattas av SGI-skydd sedan arbetet upphörde. Det är då ofta fråga om svenska medborgare som aldrig har bott eller arbetat utomlands. Försäk- ringskassan har kännedom om dessa förhållanden och det skulle vara onödigt om CSN i alla sådana fall skulle behöva utreda om det finns utländska inkomster. föreslår därför, i likhet med CSN, att ska beräkna den årliga inkomsten även i de fall personen inte har rätt till SGI på grund av att han eller hon inte är försäkrad för arbetsbaserade förmåner i . Regeringen instämmer i CSN:s och bedömning att en ordning där det alltid är som fastställer årlig inkomst är mer effektiv och rättssäker. En ordning där årliga inkomster i vissa fall skulle bedömas av CSN skulle riskera att leda till att inkomster bedöms olika för sökande som har respektive inte har en sjukpenninggrundande inkomst. Besluten skulle vara möjliga att överklaga till två olika instanser, allmän förvaltningsdomstol respektive ÖKS. Regeringen delar inte bedömning att bestämmelsen om beräkning av årlig inkomst inte ger tillräckligt stöd för Försäkrings- kassans myndighetsutövning. Som påpekar träffar promemorians författningsför- slag även andra än de personer som saknar SGI på grund av någon utlands- anknytning. Regeringen anser dock, i linje med vad som anförs i promemorian, att vid bestämmande av årlig inkomst för de studerande som saknar SGI ska endast inkomster från utlandet beaktas. I motsats till promemorian föreslår därför regeringen att Försäkrings- kassan ska bestämma den årliga inkomst som ska ligga till grund för beräk- ningen av omställningsstudiestödets storlek även för personer som inte har en sjukpenninggrundande inkomst. Utgångspunkten för beräkningen bör då vara inkomster från arbete i ett annat land än inom EES, i eller i och beräkningen ska ske på motsva- rande sätt som vid fastställande av årlig inkomst vid inkomster från arbete i . 6.5.5Stöd i form av bidrag ska vara skattepliktigt och pensionsgrundande Regeringens förslag: Omställningsstudiebidrag ska vara ett skatte- pliktigt bidrag. Omställningsstudiebidrag ska vara pensionsgrundande. På omställningsstudiebidrag ska statlig ålderspensionsavgift betalas av ersättningen. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser har kommenterat förslaget. LO tillstyrker förslaget. CSN konstaterar att förslagen innebär att avdrag för preliminär skatt ska göras i samband med utbetalning av omställningsstudiebidrag. Studerande som återkrävs på hela eller delar av bidraget kommer att behöva återbetala det utbetalda beloppet inklusive det skatteavdrag som myndigheten har gjort i samband med utbetalning. Skälen för regeringens förslag Omställningsstudiestödet bör vara ett skattepliktigt bidrag Syftet med ett nytt omställningsstudiestöd är att underlätta för vuxna som befinner sig mitt i arbetslivet att studera. Stödet är utformat för att kompensera för minskade inkomster till följd av studier. Stödet ska ersätta beskattningsbara inkomster upp till en viss nivå. Regeringen bedömer att en enkel och rättssäker beräkning av omställningsstudiebidragets storlek underlättas om bidraget är skattepliktigt på samma sätt som de inkomster bidraget ska ersätta. Andra ersättningar som på motsvarande sätt ersätter inkomstbortfall, exempelvis inom socialförsäkringssystemet och arbets- löshetsförsäkringen, är normalt också skattepliktiga. Bestämmelserna om att omställningsstudiebidrag ska vara ett skattepliktigt bidrag föreslås föras in i inkomstskattelagen. CSN påpekar att eventuella beslut om återkrav kommer att behöva avse det bruttobelopp som har betalats ut felaktigt, dvs. bidragets storlek före skatt. Att omställningsstudiebidraget enligt regeringens förslag ska vara skattepliktigt medför bl.a. att CSN enligt bestämmelserna i 10 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244) ska göra skatteavdrag och betala in den avdragna skatten. Vid återkrav kan CSN inte från få tillbaka den skatt som har betalats in för mottagaren. För den studerande som har återbetalat det återkrävda beloppet till CSN kommer den skatt som redan har betalats in till tillgodoräknas den studerande vid beslutet om slutlig skatt för det aktuella året. Om inbetald skatt varit för hög kommer alltså den studerande att få ett överskott på sitt skattekonto (såvida överskottet inte behöver kvittas helt eller delvis mot ett underskott). Regeringen konstaterar att samma ordning gäller vid återkrav av andra beskattningsbara ersättningar, t.ex. inom socialförsäkringen. Omställningsstudiebidraget bör vara pensionsgrundande och den statliga ålderspensionsavgiften bör vara av bidraget En ökad medellivslängd leder till behov av ett förlängt arbetsliv. Riks- dagen har av denna anledning beslutat om att införa en s.k. riktålder för pension i enlighet med propositionen En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). Förändringstakten inom arbetslivet innebär att många kommer att behöva byta karriär och yrkesinriktning, kanske under sitt arbetsliv. Efterfrågan på utbildning högre upp i åldrarna ökar dessutom. Möjligheterna till omställning blir därför allt viktigare. Omställningsstudiestödet är ett av flera viktiga verktyg för att möjliggöra 2021/22:176 utbildning och förlänga tiden i arbetslivet. Den som vill kunna kvarstå längre på arbetsmarknaden och som därför väljer att börja studera med omställningsstudiestöd bör inte drabbas negativt i form av uteblivna pensionsavsättningar . Omställningsstudiebidraget bör därför vara pensionsgrundande. För studiemedel uppgår pensionsavsättningarna till av studiebidragets storlek, med hänsyn taget till att det bidraget inte är skattepliktigt. Omställningsstudiestödets bidragsdel är skattepliktig och på en betydligt högre nivå än studiemedlens bidragsdel. Regeringen bedömer att pensionsavsättningarna vid studier med omställningsstudiestöd bör motsvara vad som gäller vid dagpenning från arbetslöshetskassa eller aktivitetsstöd för deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program. Pensions- avsättningarna bör därför uppgå till av omställningsstudie- bidragets storlek. Det föreslås en ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift med den innebörden. 6.5.6Omställningsstudiebidrag ska ersätta av ett inkomstbortfall och anpassas till omfattningen av studier och förvärvsarbete Regeringens förslag: Omställningsstudiestöd ska få lämnas med –helt stöd vid studier på minst heltid, –av helt stöd vid studier på minst 75 men mindre än –av helt stöd vid studier på minst 60 men av heltid, –av helt stöd vid studier på minst 50 men av heltid, –av helt stöd vid studier på minst 40 men av heltid, och –av helt stöd vid studier på minst 20 men av heltid. En studerande som har ett förvärvsarbete måste avstå från arbete och i den omfattning som omställningsstudiestöd ges. Till en sådan studerande ska omställningsstudiestöd därför få lämnas i sådan omfattning att stödet och omfattningen av förvärvsarbetet tillsammans uppgår till högst heltid. Omställningsstudiebidrag ska lämnas med ett belopp som för varje vecka motsvarar den studerandes årliga inkomst, dock högst 4,5 inkomstbasbelopp, multiplicerad med 0,8 och med den omfattning stöd ska lämnas med, och därefter dividerad med 52. Med inkomstbasbelopp ska avses inkomstbasbeloppet enligt socialförsäkringsbalken. Omställningsstudiebidragets storlek ska i vissa fall få beräknas på ett annat sätt. Sådan alternativ beräkning ska få göras för studerande som begär det, har rätt till omställningsstudiestöd med del av helt stöd och har en årlig inkomst från förvärvsarbete på deltid. Vid alternativ beräkning ska stödet beräknas enligt huvudregeln, med de två undantagen att –den studerandes årliga inkomst får räknas om till ett belopp som motsvarar en inkomst från arbete på heltid, och –stöd får lämnas med högst den omfattning som motsvarar omfattningen av det arbete som legat till grund för beslut om årlig inkomst. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , , och . CSN påtalar att den alternativa modellen för att beräkna omställningsstudiestödet alltid kommer att kräva handläggning vilket påverkar den studerandes väntetid och innebär en högre risk för felaktiga utbetalningar. anser att omställningsstudiestödets föreslagna ersättnings- nivåer väsentligt förbättrar förutsättningarna för yrkesverksamma att finansiera sina studier. anser att det är bra att stödet bara ges för den 2021/22:176 tid man inte arbetar, dels för att stödet inte bör täcka mer än inkomstbort- fallet och dels för att det bidrar till fokus på studierna. LO är positiv till den föreslagna bidragsnivån som tillsammans med möjligheten att ta omställningsstudielån ger goda ekonomiska förutsättningar för många arbetare att studera mitt i livet. LO understryker att det är nödvändigt att sökande med årliga inkomster från deltidsarbete ska kunna begära att få stödet beräknat på annat sätt. Brå anför att de långtgående möjligheterna till att arbeta deltid med olika deltidsgrad när man erhåller omställningsstudiestöd kan öka risken för fel eller överutnyttjande. Kompetensföretagen framhåller att det är av yttersta vikt att kontrollfunktionerna fungerar väl så att systemet inte överutnyttjas eller utnyttjas på olagligt sätt och välkomnar att omställningsstudiestödet omfattas av bidragsbrottslagen. Några remissinstanser har synpunkter på de föreslagna ersättningsnivåerna. Företagarna anser bl.a. att omställningsstudiestödet är för generöst utformat och lyfter fram att stödet överstiger medianlönen i som då var . Företagarna anser vidare att ersättningen för individer i omställning bör vara på samma nivå som ersättningen i arbetslöshets- försäkringen. tillstyrker förslaget att omställnings- studiestöd ska ersätta av ett inkomstbortfall, men avstyrker det föreslagna maxtaket på ersättningen. OFR/S,P,O noterar ett stort behov av kompletterande kollektivavtal för att grupper med inkomster ska kunna få ett bidrag som motsvarar av inkomsten, men anser att det inte är en fråga för lagstiftaren. Skälen för regeringens förslag Omställningsstudiebidraget bör lämnas till den som avstår från arbete Omställningsstudiestöd syftar till att möjliggöra omställning mitt i arbets- Stödet ska förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som kan stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. därför lämnas för att bidra till att täcka det inkomstbortfall som blir följden av minskat arbete till förmån för studier. Den som börjar studera men som inte minskar sitt arbete i motsvarande omfattning drabbas inte av ett inkomstbortfall som står i paritet med Omställningsstudiestöd bör därför bara lämnas och i den omfattning som den studerande avstår från arbete Lagrådet har efterlyst ett mer utförligt resonemang om behovet av paragrafen som slår fast att studerande måste avstå från arbete och i den omfattning som omställningsstudiestöd ges. ringen vill inledningsvis betona att regeringen delar Sacos uppfattning att en sådan ordning motverkar överkompensation som den studerande ges möjlighet att fokusera på studierna med om- Omställningsstudiestödet föreslås inte behovsprövas gentemot den studerandes inkomst, till skillnad från vad som gäller inom det reguljära studiemedelsystemet eller studiestartstödet. flesta tänkbara stödtagare har arbetat och då stödtagare ofta kan Att studerande avstår från att arbeta under den Prop. 2021/22:176 tid de får det förmånliga omställningsstudiestödet bedöms bidra till ett ökat fokus på studierna, vilket har förutsättningar att öka genomströmningen och den studerandes möjlighet att klara av studierna, och till att undvika att de som får omställningsstudiestöd överkompenseras genom både omställningsstudiestöd och inkomster i form av lön. Även missbruk av omställningsstudiestödet motverkas. Omställningsstudiestöd är ett generöst stöd. Det vore inte rimligt om den som arbetar och studerar kan få lön och kompletterande omställningsstudiestöd som tillsammans uppgår till mer än motsvarande heltid. Regeringen anser därför att omställningsstudiestöd bör få lämnas endast i en sådan omfattning att omfattningen av omställningsstudiestödet och den studerandes återstående förvärvsarbete tillsammans motsvarar högst heltid. Omställningsstudiebidraget bör vara anpassat till detta. Det är enbart möjligheten att få omställningsstudiestöd som bör begränsas vid arbete , inte möjligheterna att studera i en högre omfattning. Den som arbetar på halvtid och som studerar på heltid ska t.ex. att ha möjlighet att få omställningsstudiestöd om högst . CSN bör ha möjlighet att kontrollera arbete Brå framför att de långgående möjligheterna att arbeta deltid vid sidan av studierna ökar riskerna för rena missförstånd eller överutnyttjande. CSN kan visserligen för kontroller använda månadsvisa inkomstuppgifter från , men dessa måste ses som ett mycket grovt mått på arbetstid. Brå bedömer att kontrollerna av arbetad tid kan kräva betydande arbete hos CSN. Kompetensföretagen framhåller att det är av yttersta vikt att kontrollfunktionerna fungerar väl så att systemet inte överutnyttjas eller utnyttjas på olagligt sätt Förslaget innebär att den som inte avstår från arbete och i samma omfattning som studier med omställningsstudiestöd bedrivs får omställningsstudiestöd felaktigt. Den som har helt stöd får t.ex. inte arbeta alls . Omställningsstudiestöd kommer enligt rege- ringens förslag att beslutas av CSN (avsnitt 6.2.2) och stödet kommer där- med att omfattas av bidragsbrottslagen (2007:162). Den som lämnar orik- tiga uppgifter om sitt arbete , eller som inte anmäler att han eller hon börjat arbeta i högre omfattning kan därför komma att dömas för bidragsbrott.