prop · H90390 · 2022-04-07 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar , med huvudsakligt fokus på verksamheten i . Skrivelsen inleds med en översiktlig bild av det nordiska samarbetet under covid-19-pandemin. Sedan beskrivs verksamheten under de nordiska samarbetsministrarna, följt av verksamheten under resterande elva ministerråd. Även det nordiska samarbetet inom transportrespektive infrastrukturområdena omnämns. Det nordiska utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet ligger utanför Nordiska ministerrådets mandat och beskrivs kort i skrivelsen. Även bilaterala relationer med de nordiska grannländerna beskrivs kort. Slutligen ger skrivelsen en översiktlig bild av arbetet i och . Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin ................................. Verksamhet under samarbetsministrarna............................ för forskning och utbildning ...................... för hållbar tillväxt ...................................... för miljö och klimat ................................... för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk .................................................. för social- och hälsopolitik......................... för jämställdhet och LGBTI....................... för ekonomi- och finanspolitik................... Nordiskt samarbete på transportrespektive Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete......................... Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets Nordiskt samarbete om samhällets krisberedskap............ Bilateralt nordiskt samarbete .......................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... fortsatte regeringen att prioritera det nordiska samarbetet högt. Covid-19-pandemin har visat att det nordiska samarbetet fortsätter vara angeläget, men också att samarbetet behöver stärkas på vissa områden. Att försöka minimera pandemins negativa konsekvenser i gränsregionerna fortsatte att vara en viktig fråga för regeringen . tog en aktiv roll i arbetet för ett stärkt samarbete i frågor som påverkar mobiliteten i de nordiska gränsregionerna, även i kristider. Målet är att det ska bli lättare att flytta, pendla, studera, arbeta och driva företag över de nordiska gränserna. De nordiska ländernas officiella samarbete styrs av en gemensam vision som kallas Vår vision 2030 och som antogs av de nordiska statsministrarna 2019. Visionen slår fast att ska vara världens mest hållbara och integrerade region . –2024 är visionsarbetet inriktat på satsningar under de tre strategiska prioriteringarna om ett grönt, konkurrenskraftigt och socialt hållbart . Satsningarna stakas ut i en gemensam handlingsplan. Skrivelsen omfattar verksamhet för och beaktar händelser fram till . 3Nordiskt samarbete under covid-19- pandemin , liksom föregående år, präglades de nordiska samhällena och samarbetet av covid-19-pandemin. Den fria rörligheten i de nordiska gränsregionerna påverkades av de åtgärder som vidtogs för att bromsa smittspridningen. hade samtliga nordiska länder infört inreserestriktioner i någon form och rapportering från de gränsregionala informationstjänsterna visade på flera störningar i den fria rörligheten. Under årets första månader rådde stora svårigheter för människor och företag som lever och verkar över de nordiska gränserna. minskade restriktionerna i takt med den ökande vaccinationsgraden. Regeringen prioriterade att underlätta för resande inom . lyftes då gällande inreserestriktioner mot de nordiska länderna. spreds Omikron-varianten snabbt. återinförde regeringen inreserestriktioner, med resultatet att resenärer från , , och till omfattades av samma krav som inresande från övriga EES-stater. Regeringen beslutade också om vissa undantag i syfte att underlätta för gränsregionerna, bl.a. som ett resultat av dialog mellan samarbetsministrarna. fortsatte att verka för ett stärkt samarbete i syfte att förebygga och mildra negativa konsekvenser av kriser, inte minst för dem som delar sin vardag mellan nordiska länder. 2021/22:90 Covid-19-pandemin är inte över, men de nordiska länderna är överens om att det redan nu finns flera viktiga lärdomar att dra. Pandemin har varit en påminnelse om de nordiska ländernas ömsesidiga beroende och vikten av nära samarbete, även . En gemensam målsättning är att de nordiska länderna ska stå bättre rustade inför nästa kris. inleddes därför ett brett utredningsarbete för att identifiera hur det nordiska samarbetet bör stärkas. Hur det nordiska samarbetet har påverkats av inreserestriktioner och hur samarbetet i kristider kan stärkas har granskats i särskilda utredningar som beskrivs närmare under avsnitt 3.1. De nordiska statsministrarna tog initiativ till närmare samarbete inom försörjningstrygghet och beredskap, ett område som stod i fokus under det finländska ordförandeskapet i . Vid det nordiska statsministermötet i antogs en gemensam deklaration som betonar vikten av att fördjupa samarbetet inom försörjningstrygghet och beredskap. En kartläggning av det nordiska samarbetet inom försörjningstrygghet- och beredskapsområdet väntas bli färdigställd . Kartläggningen ska även utreda potential för framtida samarbete. har , minister med ansvar för Nordiska frågor, haft många samtal och möten med företrädare för gränsregionerna som på olika sätt påverkats av restriktionerna och deltagit i flera debatter och panelsamtal om både gränshinder och mer långsiktiga konsekvenser som covid-19-pandemin kan få för det nordiska samarbetet. deltog vid en särskild debatt om gränshinder i och vid temasession som fokuserade på hanteringen av covid-19-pandemin. Statsråden , som även ersatte statsministern, och Per deltog också vid session i den 1–. Temat för årets session var: vad kan lära av covid-19-krisen och hur kan samarbetet stärkas framöver? är de nordiska regeringarnas officiella samarbetsorgan. firade 50- årsjubileum, vilket uppmärksammades genom fem digitala debatter på dag . Ordförandeskapet i roterar mellan de fem nordiska länderna. ordförandeskapsprogram tog avstamp i visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. Programmet fokuserade på att skapa ett grönare, mer konkurrenskraftigt och socialt hållbart . I ljuset av de utmaningar har ställts inför under covid-19-pandemin prioriterade det finländska ordförandeskapet också samarbete inom försörjningstrygghet- och beredskap. Vid klimattoppmötet i (COP26) anordnade en nordisk paviljong, med flera uppmärksammade De nordiska samarbetsministrarna leder arbetet inom på uppdrag av statsministrarna. Samarbetsministrarna ansvarar för övergripande politiska prioriteringar, budgetfördelning och några andra viktiga frågor som beskrivs i det här avsnittet. Samarbetsministrarna möttes fem gånger : digitalt , genom hybridmöten i och i den 13–samt fysiskt under sessionsvecka i . Nordiskt samarbete i krissituationer var en återkommande punkt på dagordningen vid samarbetsministrarnas möten. Samarbetsministrarna fortsatte att ta emot information om störningar i den fria rörligheten som uppkommit på grund av covid-19 och diskuterade hur det nordiska samarbetet kan värnas bättre i kristider. prioriterade det gränsregionala perspektivet och drev, som regeringen gjort sedan inledningen av pandemin, på för bättre koordinering vid beslut som påverkar rörligheten över de nordiska gränserna. arbetade också fortsatt för att tydliggöra samarbetsministrarnas ansvar och roll att värna det nordiska perspektivet när nationella beslut som påverka gränsregioner fattas. Ett av de finländska ordförandeskapsprojekten var ett projekt där i fick i uppdrag att undersöka konsekvenserna av de reserestriktioner som införts under pandemin. Samarbetsministrarna tillsatte även en strategisk genomlysning för att tillvarata lärdomar av covid-19-pandemin, stärka samverkan och värna integrationen i . Utredningen, som genomfördes av den finländske politikern , publicerades . beslutade samarbetsministrarna även att finansiera en av ordförandeskapet initierad kartläggning av det nordiska samarbetet vad gäller krisberedskap och försörjningstrygghet och hur detta samarbete kan stärkas. Kartläggningen kommer att presenteras . Visionen att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030 ligger fast och samarbetsministrarna har fortsatt sitt uppdrag från statsministrarna att leda arbetet och med att förverkliga visionen och styra Nordiska ministerrådets verksamhet mot visionen. Utmaningarna under pandemin har tydliggjort hur viktigt det är att ta konkreta steg och göra prioriteringar för att kunna leverera på visionen och dess tre strategiska prioriteringar – ett grönt, ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . Detta behövs även för att svara upp mot nordbornas förväntningar på det nordiska samarbetet. beslutades om en fortsatt omfördelning av Nordiska ministerrådets budget i syfte att styra verksamheten mot visionen och uppnå en jämnare fördelning mellan aktiviteter som hänför sig visionens tre strategiska prioriteringar. Detta innebär att satsningar under prioriteringen ”ett grönt ” kommer att tilldelas mer medel än 2021/22:90 tidigare. för miljö och klimat, tillsammans med flera andra sektorer som arbetar med gröna satsningar är i gång med projekt i linje med handlingsplanen för visionen –2024. För är det prioriterat att säkerställa att arbetet med visionen leder till önskade resultat och för detta krävs att fortsatta steg tas för att styra Nordiska ministerrådets verksamhet och budget mot visionen. En halvtidsutvärdering av handlingsplanen för att nå visionen kommer att äga rum . genomfördes en organisationsöversyn av sekretariatet, med syfte att optimera arbetet med visionen för det nordiska samarbetet och handlingsplanen för perioden –24. En rapport från en självständig arbetsgrupp, vars medlemmar har lång erfarenhet från det nordiska samarbetet, presenterades . Förslag från rapporten, bl.a. inrättande av tematiska tvärsektoriella arbetsgrupper för att effektivisera visionsarbetet och organisatoriska åtgärder för att stärka ledningsstrukturen, kommer att genomföras . Nordiska ministerrådets samverkan med civilsamhället stärktes genom tre initiativ från samarbetsministrarna. I syfte att säkerställa målinriktad och koordinerad delaktighet av civilsamhället lanserades ett civilsamhällesnätverk med ett 40-tal deltagande organisationer från hela . I syfte att ge en öppen möjlighet för civilsamhället, näringsliv och andra aktörer i att yttra sig kring Nordiska ministerrådets arbete lanserades en digital portal för offentliga konsultationer. Slutligen lanserades stödprogram som ska ge civilsamhällets aktörer möjlighet att söka medel för att mötas över gränserna. vidtogs åtgärder för att komma till rätta med problem i Nordiska ministerrådets ekonomihantering. Att säkerställa en korrekt ekonomihantering är en grundläggande förutsättning för verksamheten och därmed högt prioriterat för . Samarbetsministrarna ställde flera krav på sekretariatet, bl.a. på nyanställningar, ett tillfälligt stopp för nya kontrakt och förbättrade interna rutiner, och bjöd också återkommande in den danska Rigsrevisionen, som granskar ministerrådets sekretariat i , till sina möten för att få deras bedömning av utvecklingen. De krav som ställdes uppfylldes under årets gång och danska Rigsrevisionen kunde konstatera att framsteg gjorts. Arbetet med att förbättra ekonomiadministrationen är dock långsiktigt. upprättades en handlingsplan för att svara upp mot de kritikpunkter danska Rigsrevisionen haft i sin revidering av Nordiska ministerrådets årsräkenskaper . Nordiskt genomförande av Agenda 2030 Statsministrarnas vision om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region är den nordiska samarbetsramen för arbetet med hållbar utveckling. Arbetet med visionen bidrar till genomförandet av () Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Agendan omfattar samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Den nordiska expertgruppen för hållbar utveckling ska säkerställa en tydlig koppling mellan arbetet med hållbar utveckling i samt Agenda Skr. 2021/22:90 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Den nordiska expertgruppen för hållbar utveckling fokuserade på att dela lärdomar och erfarenheter från respektive lands arbete med att genomföra Agenda 2030. fortsatte expertgruppen även att bidra till arbetet med visionen och handlingsplanen. I handlingsplanen finns en tydlig koppling till Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Expertgruppen tog fram rekommendationer för att stärka Nordiska ministerrådets arbete med visionen baserat på en utgångslägesrapport för Vår vision 2030. Expertgruppen fungerade som referensgrupp för det tvärsektoriella projektet ”Not Just a ” och en representant från expertgruppen var ordförande i programmet ”hållbara livsstilar i ”. Expertgruppen hade även ett nära samarbete med ungdomsrepresentanter som deltog i gruppens arbete . Internationellt samarbete och profilering av fortsatte arbetet med att genomföra den uppdaterade strategin –2021 för internationell profilering och positionering av . Strategin är en del av en långsiktig satsning på att systematisera och säkra en konsekvent profilering av . Den huvudsakliga delen av profileringsarbetet sker inom ramen för podcasten Nordic Talks som syftar till att stödja visionen för det nordiska samarbetet. Nordic Talks har fått ökad relevans under pandemin, eftersom formatet lämpar sig väl att genomföra digitalt. Sedan starten har över 100 Nordic Talks events genomförts i 44 olika länder, med deltagande av 80 nordiska ambassader och fler än 200 andra nordiska aktörer. inkom totalt 99 ansökningar från utlandsmyndigheter och andra aktörer runt om i världen varav 23 beviljades stöd att genomföra ett Nordic Talk. har också genomfört Nordic Talks med andra aktörer, exempelvis genomfördes 8 Nordic talks vid COP26 i . För att öka räckvidden ytterligare finns Nordic Talks numera också tillgängliga som podcasts. Nordiska ministerrådets internationella samarbete i närområdet bedrivs i stor utsträckning genom kontoren i , och . Kontoren arbetar bl.a. med att arrangera aktiviteter, administrera stödprogram och identifiera nya möjligheter för samarbete. Kontoren fungerar också som företrädare och förespråkare för det nordiska samarbetet och visionen för det nordiska samarbetet. ger också stöd till nordiska utlandsmyndigheter utanför för att genomföra gemensamma projekt som främjar visionen och dess tre strategiska prioriteringar. utökades resurserna för detta ändamål och det inrättades en särskild budgetpost för samarbetet med utlandsmyndigheterna. chairs som togs fram av har visats upp på paviljong på 2020 i . Vid sitt möte beslutade de nordiska samarbetsministrarna att inrätta ett stödprogram med öppna ansökningsrundor för finansiering av Belarus-relaterade projekt som främjar en demokratisk utveckling i landet 2021/22:90 samt stöttar civilsamhället och oberoende media. Samarbetsministrarna beslutade att avsätta till projektet. Nordiska barn- och ungdomskommittén Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk) har fortsatt att prioritera genomförandet av den tvärsektoriella strategin för barn och unga i –2022. För att stärka barnperspektivet i verksamheten kommer barnkonsekvensanalyser göras i ärenden som berör barn när de behandlas inom ministerrådet. har i Nordbuk representerats av generaldirektören för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tillsammans med en ungdomsrepresentant utsedd av för ungdomsorganisationer och en representant från . Nordbuk har beslutat att förstärka sin ungdomsrepresentation i kommittén och ändrat stadgarna så att även , och representeras av var sin ungdomsrepresentant. Kommittén har låtit ta fram barn- och ungdomsindikatorer för att kunna samla in och sprida kunskap om barns och ungas levnadsvillkor i . Indikatorerna har fastställts och systemet består av 22 tematiska indikatorer och gör det möjligt att jämföra de olika ländernas levnadsvillkor. Nordbuks stödprogram 0–30 riktar sig till barn och unga upp till och fördelar stöd till projekt, initiativ och nätverk av politisk, social eller kulturell karaktär, där de ungas engagemang står i fokus. gjordes en analys gjorts av programmets tillgänglighet för målgruppen som visade att programmet är relativt okänt för målgruppen. Nordbuks ambition är att det ska vara lätt att söka ifrån programmet och kännedomen om programmet behöver därför öka. har tre ansökningsomgångar hanterats och 47 ansökningar har inkommit. Totalt beviljades 23 projekt den sammanlagda summan på . Sannolikt har antalet sökande begränsats av att pandemin gjort det svårt att träffas och planera projekt. Covid-19-pandemin har på många sätt påverkat barn och unga även i . Under stora delar av pandemin fattades flera beslut i de nordiska länderna som i hög grad påverkade barn och ungas vardag. För att få en bild av hur det har fungerat och för att lära för framtiden har kommittén beslutat att finansiera ett projekt som i nära kommunikation med barn och unga kartlägger covid-19-pandemins konsekvenser. Projektet ska även analysera vilka lärdomar som göras avseende hur beslutsfattare bör kommunicera med barn och unga för att göra dem mer delaktiga. Samarbetsprogrammet för integration av flyktingar och anordnade det finländska ordförandeskapet ett informellt möte mellan nordiska ministrar med ansvar för integration. ministermöte hölls i samma krets var 2017. Ett nytt samarbetsprogram för integration av flyktingar och invandrare togs fram . är anpassat för att bidra till uppfyllandet av visionen för det nordiska Skr. 2021/22:90 samarbetet och gäller för perioden –2024. integrationen på den nordiska arbetsmarknaden diskuterades vid två digitala tjänstepersonskonferenser, arrangerade av respektive . fortsatte sitt arbete i linje med mandatet från samarbetsministrarna för perioden –2021, med tillägg om att därutöver också stödja arbetet för att ska bli världens mest hållbara och integrerade region . Liksom kom dock gränshinderarbetet under inledningen av 2021 att i hög grad präglas av covid-19-pandemin. I nära samarbete med de gränsregionala informationstjänsterna lades mycket kraft på arbetet med att fortlöpande identifiera och uppmärksamma covid-19-relaterade störningar i den fria rörligheten till följd av de restriktioner som införts i de nordiska länderna. Drygt hälften av det 100-tal covid-19-relaterade störningar som uppstått kunde lösas genom samverkan mellan myndigheter och departement på nordisk nivå, exempelvis frågor kopplade till socialförsäkring- och a-kassetillhörighet. En fråga som särskilt uppmärksammats och som även framöver kommer att vara en prioriterad fråga i gränshinderrådet är önskemålet om en modernisering av skatteavtalen mellan de nordiska länderna, inte minst vad gäller ökad flexibilitet vid hemarbete i . I takt med den allt högre vaccineringsgraden och färre nationella restriktioner kunde också många störningar lösas ut. bidrog gränshinderrådet till att 12 hinder hanterades: åtta blev helt eller delvis lösta och 4 avskrevs. Bland annat kan numera utländska fritidshusägare i ansöka om samordningsnummer. Flertalet av de avskrivna ärendena har koppling till socialförsäkringsfrågor som regleras genom . deltog företrädare för i två möten med samarbetsministrarna för diskussion om bl.a. hur samarbetet mellan och den politiska nivån kan stärkas och om viktiga ingångsvärden för det nya mandatet för 2022–2024. Samarbetsministrarna fastställde nya mandat som gäller 2022–24 och i samband med detta nominerade länderna också sina representanter. representant är fortsatt tidigare riksdagsledamoten och landsbygdsministern . Det nya mandatet innehåller bl.a. en tydligare koppling till visionen för det nordiska samarbetet och roll i en krissituation. I kristider ska på kort varsel samla information och uppmärksamma regeringarna på möjliga mobilitetsproblem som uppstår samt föreslå lösningar. 4.3Ministerrådet för forskning och utbildning för utbildning och forskning fokuserade på arbetet med visionen för det nordiska samarbetet också i förhållande till de nedskärningar som ska göras inom sektorn . I enlighet med ministerrådets samarbetsprogram fortsatte arbetet med att ta fram en ny språkdeklaration som planeras vara klar . En reviderad version av Reykjavikdeklarationen togs fram och ska antas . Deklarationen handlar i korthet om att kvalifikationer för högre utbildning från ett nordiskt land erkänns i de andra nordiska länderna. Liksom i övriga sektorer innebar covid-19 att en del möten fortsatt anordnades digitalt . hölls både ministermöten och möten på tjänstepersonsnivå fysiskt. Flera av de projekt som fick skjutas kunde genomföras 2021, men några fick förlängas ytterligare. På ministernivå diskuterades social hållbarhet och hur forskningssamarbetet i kan stärkas. På tjänstepersonsnivå beslutades att tillsätta en ad hoc-grupp som ska arbeta vidare med frågorna . presenterades också en utvärdering av Nordplus, som är ett utbytesprogram för elever, studenter och verksamma inom utbildningsväsendet i de nordiska och baltiska länderna. Utvärderingen konstaterade att Nordplusprogrammet fungerar väl och att det bidrar till stärkt samverkan och kunskapsutbyte inom /. Utvärderingen gav även förslag på tre olika strategier för framtiden som tar hänsyn till de aviserade budgetnedskärningarna och till hur programmet kan förhålla sig till Erasmus+-programmet. Utvärderingen kommer att användas som utgångspunkt för förberedelserna inför nästa programperiod för Nordplus som börjar 2023. blev pandemins effekter på det nordiska kultursamarbetet allt tydligare. Utbyten över gränserna är kännetecknande för kultursektorn och de nordiska ländernas reserestriktioner påverkade aktörerna negativt. Därtill innebar andra åtgärder för att bromsa smittspridningen att deltagande och utövande av kultur i respektive land begränsades kraftigt. Nordicom och Kulturanalys , nordiska för medie- och kommunikationsområdet respektive kulturpolitik, presenterade de uppdrag som för kultur gett om pandemins konsekvenser. Nordicoms rapport visade bl.a. att intresset för mediernas innehåll ökat bland de nordiska medborgarna. De nordiska länderna ligger i framkant gällande digitaliseringen av nyhetsmedierna och denna utveckling stärktes ytterligare under pandemin. ökade dock ägarkoncentrationen av nyhetsmedierna, vilket riskerar att begränsa mångfalden i medieutbudet och det demokratiska samtalet. Kulturanalys bekräftar bilden av att kultursektorn drabbades hårt av pandemin, i synnerhet de publiknära verksamheterna som rör musik och scenkonst. Effekterna på kulturlivet och åtgärderna såg liknande ut i de nordiska Trots omfattande nationella stöd under pandemin finns en stor Skr. 2021/22:90 osäkerhet inför framtida arbetsmöjligheter och inkomstkällor i sektorn. Uppföljning av pandemins konsekvenser kommer att vara en prioriterad fråga även . Planeringen av den samnordiska kultursatsningen i , Nordic , fortsatte . Fokusområden är konstnärlig innovation, tillgänglighet och inkludering, urfolksperspektivet samt resiliens och hållbarhet. Satsningen omfattar ett brett utbud av konst och kultur, festivaler, samtal och ett särskilt journalistikprojekt kopplat till miljö- och klimatfrågor. Under ledning av det finländska ordförandeskapet genomfördes tre digitala dialoger mellan och för tjänstepersoner och experter på tema kultur och hållbar utveckling, mångfald i digitalt innehåll samt kulturella och kreativa näringar/kulturexport. 4.5Ministerrådet för hållbar tillväxt Det näringspolitiska arbetets övergripande mål är att bidra till hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i samtliga nordiska regioner och att skapa ett effektivt samarbete i gemensamma näringspolitiska frågor. fortsatte genomförandet av visionsprojekten inom näringssektorn för åren 2021–2024 genom åtta handlingsplaner och referensgrupper.