prop · H903180 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:180 Höjt bostadstillägg till pensionärer och höjt Prop. minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt 2021/22:180 socialtjänstlagen Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att konsumtionsstödet inom bostadstillägget till pensionärer ska höjas med för ogifta och för gifta. I propositionen föreslås även en höjning av det minimibelopp som används för att fastställa avgifter enligt socialtjänstlagen (2001:453). Lagändringen i socialförsäkringsbalken gällande bostadstillägget föreslås träda i kraft och börja tillämpas första gången för bostadstillägg som avser . Lagändringen i socialtjänstlagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken......... 2.2Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .......................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Höjt bostadstillägg till pensionärer och höjt minimibelopp för fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen............................... Bostadstillägget ska höjas .................................................. Äldreförsörjningsstödet bör inte höjas ............................... Minimibeloppet ska höjas .................................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Konsekvenser för individer .............................................. Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för kommunerna........................................ Konsekvenser för jämställdheten ..................................... 7.1Förslaget till lag om ändring i 7.2Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ Sammanfattning av promemorian Höjt bostadstillägg till pensionärer och höjt minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen ........ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 2021/22:180 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 102 kap. 22 a § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Från och med den månad en försäkrad fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg hela bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket beaktas av den överskjutande bostadskostnaden för den som är ogift och för den som är gift. Därutöver beaktas av bostadskostnaden mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. Vidare beaktas av bostadskostnaden mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift ska läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första–tredje styckena och 23 §. Ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift ska läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första–tredje styckena och 23 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för bostadstillägg som avser . 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för bostadstillägg som avser tid före . 1 Senaste lydelse 2021:1244. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att 8 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Kommunen ska bestämma den enskildes förbehållsbelopp genom att beräkna den enskildes levnadskostnader, utom boendekostnaden, med ledning av ett minimibelopp. Boendekostnaden ska beräknas för sig och läggas till minimibeloppet. För sådan boendekostnad som anges i 5 § ska dock inget förbehåll göras. Minimibeloppet ska, om inte annat följer av 8 §, alltid utgöra lägst en tolftedel av var och en av sammanlevande var och en av sammanlevande makar och sambor. makar och sambor. Minimibeloppet enligt första stycket ska täcka normalkostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, hemförsäkring, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, hushållsel, förbrukningsvaror, resor, möbler, husgeråd och läkemedel. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2021:1314. 3 Ärendet och dess beredning Inom har en promemoria utarbetats med förslag om att konsumtionsstödet inom bostadstillägget ska höjas och om en höjning av det minimibelopp som används vid fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen (2001:453). Förslagen har sin bakgrund i att i sin behandling av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11)beslutat att anslaget 1:3 Bostadstillägg för pensionärer ska ökas med jämfört med i budgetpropositionen (bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (S2022/00537). Förslaget till ändring i socialtjänstlagen (2001:453) är av sådan karaktär att ett yttrande från Lagrådet normalt ska inhämtas. Ändringen är dock författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. 4 Höjt bostadstillägg till pensionärer och höjt minimibelopp för fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen 4.1 Bostadstillägget ska höjas Regeringens förslag: Konsumtionsstödet i bostadstillägget, dvs. den delen av bostadstillägget som inte är direkt kopplad till bostadskostnaden, ska höjas med för den som är ogift och med för den som är gift. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna som yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. motsätter sig förslaget om höjt bostadstillägg eftersom de anser att det finns flera problem med konsumtionsstödet inom De hänvisar till de förslag som presenterades i Översynen av grundskyddet för pensionärer (2018:8) och anser att konsumtions- stödet i stället med fördel bör avskaffas eftersom stödet avviker från det grundläggande syftet med förmånen och ges för konsumtion i stället för bostadskostnad. Inspektionen för socialförsäkringen tar inte ställning till förslaget men anser att det vore mer träffsäkert och fördel- ningsekonomiskt effektivt att koppla konsumtionsstöd av det aktuella slaget till exempelvis garantipensionen då konsumtionsstödet inom Prop. 2021/22:180 bostadstillägget inte omfattar personer som inte har någon bostadskostnad. Både och Inspektionen för socialförsäkringen anger att en höjning av konsumtionsstödet inom bostadstillägget innebär en risk att vid en prövning av förmånen kommer finna att den är exporterbar. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget till pensionärer är ett skattefritt inkomstprövat tillägg som kan lämnas till den som har rätt till ålderspension, änkepension, sjukersättning eller aktivitetsersättning. Bostadstilläggets storlek påverkas av bostadskostnaden och inkomsten. En del av bostadstillägget för ålderspensionärer är ett så kallat konsumtionsstöd, vilket innebär att det inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek. Konsumtionsstödet inom bostadstillägget för ålderspensionärer höjdes med för ogifta och för gifta . har i samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11) beslutat att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ska ökas med jämfört med vad som föreslogs i budgetpropositionen. Förändringen avser en höjning av konsumtionsstödet inom bostadstillägget med för ogifta och för gifta (bet. 2021/22:SfU2 s. 19, rskr. 2021/22:104). Konsumtionsstödet ger lika stor ersättning till alla pensionärer som har bostadstillägg. Det innebär att även hushåll med låga bostadskostnader får del av förstärkningar av konsumtionsstödet, vilket gör det fördelningsmässigt träffsäkert. Vad gäller de synpunkter som lämnas av och Inspektionen för socialförsäkringen så tar regeringen i detta lagstiftningsärende inte ställning till konsumtionsstödets konstruktion som sådant. Beredning av förslagen som presenterades i Översynen av grundskyddet för pensionärer (2018:8), som hänvisar till, pågår inom . Regeringen föreslår därmed att konsumtionsstödet höjs med för ogifta och för gifta. Det medför att konsumtionsstödet höjs för ogifta och för gifta. Höjningen ska börja betalas ut , se vidare avsnitt 5. 4.2Äldreförsörjningsstödet bör inte höjas Regeringens bedömning: En höjning av den skäliga levnadsnivån inom äldreförsörjningsstödet och det särskilda bostadstillägget bör inte genomföras. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: I samband med att konsumtions- stödet inom bostadstillägget höjdes höjdes även den skäliga levnadsnivån inom äldreförsörjningsstödet och det särskilda bostadstillägget. I socialförsäkringsutskottets betänkande framgår 2021/22:180 att utskottet utgår från att motsvarande ändringar görs i samband med den ytterligare höjningen som de föreslår . Några ytterligare medel för att genomföra en höjning av levnadsstandarden har inte avsatts. Vid en höjning av den skäliga levnadsnivån minskar skillnaden mellan äldreförsörjningsstöd och garantipension. Garantipensionen är ett grundskydd i den allmänna pensionen som är till för den som haft liten eller ingen arbetsinkomst under livet. Den som har låg eller ingen pension kan få äldreförsörjningsstöd så att personen får en skälig levnadsnivå och kan betala för sitt boende. När den skäliga levnadsnivån höjs medför det att äldreförsörjningsstödet och det särskilda bostadstillägget blir högre vilket minskar skillnaden mellan äldreförsörjningsstödet och garantipensionen. Även om båda förmånerna är delar i grundskyddet för pensionärer behöver man vid en höjning av den skäliga levnadsnivån överväga lämpligheten i att avståndet mellan de båda förmånerna minskar. Den höjda skäliga levnadsnivån som trädde i kraft har redan minskat avståndet mellan de båda förmånerna. En ny höjning av den skäliga levnadsnivån bör därför inte genomföras i samband den höjning av bostadstillägget som föreslås i avsnitt 4.1. Regeringens förslag: Det minimibelopp som används för att fastställa avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen ska höjas med motsvarande för ensamstående och med motsvarande för var och en av sammanlevande makar och sambor. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna som yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Flera kommuner, bland andra kommun och , påpekar att höjningen av minimibeloppet påverkar alla brukare som betalar avgifter och inte enbart de som beviljats bostadstillägg, vilket innebär att avgifterna påverkas även för denna grupp. konstaterar att förslaget innebär att socialnämndens intäkter påverkas negativt, men menar att det handlar om en relativt liten påverkan som också är svår att till fullo beräkna. Även menar att promemorians förslag kommer att påverka kommunens möjligheter till avgiftsuttag och leda till minskade intäkter för kommunen. Enligt kommunen är det dock osäkert i vilken utsträckning, eftersom promemorians beräkningar måste betraktas med viss osäkerhet och kommunen inte fått tillräckligt med tid för att analysera förslagets konsekvenser. efterfrågar ett tydligare underlag vad gäller förslagens ekonomiska konsekvenser för kommunernas avgiftsintäkter och kostnader för försörjningsstöd. menar att förslaget kommer att innebära en bättre ekonomisk situation för en stor grupp pensionärer samt att det även torde ha positiva kommunalekonomiska konsekvenser. Kommuner och Regioner har inget att invända mot förslaget under förutsättning att finansieringsprincipen tillämpas fullt ut. och framhåller vikten av att tillämpa finansieringsprincipen. SPF Seniorerna befarar att den inkomstökning som seniorer får genom förslaget helt eller delvis kommer att tas i anspråk av kommunerna genom ökade avgifter för matdistribution, kost på särskilt boende eller andra tjänster som prissätts utanför högkostnadsskyddet. Enligt SPF Seniorerna kommer det att leda till ökade intäkter för kommunerna, vilket inte kostnadsberäknats i promemorian. Kommuner och Regioner, och kommun påtalar vidare att förslaget kommer att leda till en ökad administration, eftersom det kommer att behöva fattas nya avgiftsbeslut . Skälen för regeringens förslag: I 8 kap. socialtjänstlagen (2001:453) finns vissa bestämmelser om vilka avgifter som en kommun får ta ut för insatser som hemtjänst, dagverksamhet och bostad i sådant särskilt boende som inte omfattas av hyreslagen. Där anges bland annat ett förbehållsbelopp, som den enskilde som betalar avgift alltid ska ha rätt att förbehålla sig av sina egna medel. Beloppet ska, förutom boendekostnaden, täcka den enskildes levnadskostnader. Förbehållsbeloppet utgörs av summan av den enskildes s.k. minimibelopp och dennes bostadskostnad. Minimibeloppet utgår från prisbasbeloppet. I samband med att konsumtionsstödet inom bostadstillägget för pensionärer höjdes höjdes också minimibeloppet. Minimibeloppet uppgår till en tolftedel av 1,4044 prisbasbelopp för ensamstående och en tolftedel av 1,1694 prisbasbelopp för sammanlevande makar och sambor. motsvarar det respektive . Förslaget om höjt konsumtionsstöd i bostadstillägget innebär att kommunen i vissa fall kan ta ut en högre avgift av den enskilde. För att de pensionärer som betalar avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen också ska få del av höjningen föreslår regeringen att minimibeloppet höjs med motsvarande för ensamstående och med motsvarande för var och en av sammanboende makar och sambor. Därigenom säkerställs att pensionärer med låga inkomster får del av höjningen av konsumtionsstödet i bostadstillägget. Som flera kommuner påpekar kommer förslaget att leda till att fler personer med låga inkomster får en höjning av minimibeloppet, utöver de personer som får bostadstillägg. Regeringen anser att detta är positivt, eftersom det innebär en höjd levnadsstandard för personer som har mycket låga inkomster. Förslaget beräknas medföra minskade intäkter för kommunsektorn, men det finns en osäkerhet i beräkningarna. Som SPF Seniorerna påpekar kan intäktsbortfallet till exempel påverkas av i vilken utsträckning kommunerna justerar avgifter för tjänster som prissätts utanför högkostnadsskyddet. Mot bakgrund av att kommunerna utformar sina avgiftssystem på olika sätt är det svårt att på ett entydigt sätt bedöma konsekvenserna av förslagen. Sammantaget bedöms dock intäktsminskningen för kommunerna vara relativt begränsad (se avsnitt 6.3). Förslaget kan vidare leda till vissa administrativa kostnader för kommunerna vid införandet, då befintliga avgiftsbeslut behöver justeras. Regeringen bedömer dock att kostnaden kommer att vara begränsad. 2021/22:180 5 Regeringens förslag: Bestämmelsen i socialförsäkringsbalken om höjt bostadstillägg ska träda i kraft . Bestämmelsen ska tillämpas första gången för bostadstillägg som avser . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla i fråga om bostadstillägg som avser tid före den 1augusti 2022. Bestämmelsen i socialtjänstlagen om höjt minimibelopp ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några övergångsbestämmelser behövs inte i fråga om höjt minimibelopp. Promemorians förslag och bedömning: Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian föreslås att ändringen i socialförsäkringsbalken ska träda i kraft och börja tillämpas från och med samma datum. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: föreslår att ändringen i socialförsäkringsbalken ska träda i kraft och att ändringen ska tillämpas . Detta för att myndigheten måste fatta beslut om bostadstillägg som ska gälla . Övriga remissinstanser har inte uttalat sig om tidpunkten för ikraftträdandet eller övergångsbestämmelserna. Skälen för regeringens förslag och bedömning: har beslutat att höjningen av anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ska användas genom att konsumtionsstödet inom bostadstillägget höjs . är det av vikt att hinner fatta beslut i enlighet med de föreslagna ändringarna av bostadstillägget så att de ålderspensionärer som berörs får det föreslagna tillägget . För att det ska vara möjligt bör lagen om ändring i socialförsäkringsbalken träda i kraft månaden före det att de nya bestämmelserna ska tillämpas. Regeringen föreslår därför, liksom gör, att ändringen i socialförsäkringsbalken om höjt bostadstillägg ska träda i kraft och tillämpas första gången för bostadstillägg som avser . För att tydliggöra att den äldre bestämmelsen om bostadstillägg ska tillämpas fram till dess att den ändrade bestämmelsen ska börja tillämpas ska en övergångsbestämmelse införas om att äldre bestämmelser ska fortsätta gälla för bostadstillägg för tid före . Mot bakgrund av att det höjda bostadstillägget kommer att betalas ut först ska lagändringen om höjt minimibelopp för avgifter enligt socialtjänstlagen träda i kraft samma datum. För den ändringen bedömer regeringen att några övergångsbestämmelser inte behövs. Förslaget om höjt konsumtionsstöd inom bostadstillägget för pensionärer innebär att ålderspensionärer som har rätt till bostadstillägg kommer att få ett högre bostadstillägg med maximalt . Den disponibla inkomsten höjs för ca 350 000 pensionärer. Förslaget innebär att det kan tillkomma personer som får rätt till bostadstillägg, men som med gällande regler inte har rätt till det. För merparten av de personer som har äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg medför förslaget inte någon förändrad ekonomisk situation, oavsett om de betalar avgifter för socialtjänstinsatser eller inte. I de fall en person har bostadstillägg kommer höjningen av minimibeloppet att resultera i en ökad disponibel inkomst genom att personen får behålla ökningen av bostadstillägget. För personer som inte har bostadstillägg kommer höjningen av minimibeloppet att innebära en viss sänkning av den avgift som kommunen kan ta ut, vilket gör att den disponibla inkomsten för den enskilde också i de fallen ökar. Rätten till det höjda konsumtionsstödet inom bostadstillägget kommer enligt förslaget tillämpas , vilket medför att den ekonomiska effekten under införandet blir mindre än . Förslaget innebär högre utgifter för staten med 2022. De ökade utgifterna ryms inom den av beslutade budgeten . Utgifterna för bostadstillägg till pensionärer ökar med cirka 348 miljoner medan utgifterna för äldreförsörjningsstödet minskar med cirka 22 miljoner. ökar statens utgifter med totalt . Förslaget om höjt minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen (2001:453) innebär inga konsekvenser för statens budget. Höjningen av bostadstillägget gör det i sig möjligt för kommunerna att ta ut högre avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen. Men när minimibeloppet höjs leder det till att kommunernas utrymme för att ta ut avgifter av personer med bostadstillägg minskar i ungefär motsvarande utsträckning. För personer som inte har bostadstillägg kommer höjningen av minimibeloppet i vissa fall att generera en minskning av den avgift som kommunen kan ta ut. Sammantaget beräknas förslagen leda till att kommunernas intäkter minskar med 2022 och med 2023. Vidare beräknas kommunernas kostnader för försörjningsstöd minska med 2022 och 2023. 2021/22:180 Totalt medför detta att nettoeffekten för kommunerna beräknas bli en minskning av intäkterna med 2022 och 2023. Alla dessa skattningar ska dock betraktas med osäkerhet, då de bl.a. påverkas av vilka avgiftsregler som tillämpas inom kommunerna. I remissvar har vissa instanser pekat på vikten av att finansieringsprincipen följs (se avsnitt 4.3). Regeringen avser att följa det beslut har fattat om statens budget . Som flera remissinstanser påpekar kommer förslaget vidare att leda till ett visst administrativt merarbete för kommunerna, eftersom det kommer att behöva fattas nya avgiftsbeslut (se avsnitt 4.3). Regeringen bedömer dock att de administrativa kostnaderna för detta är relativt begränsade. Förslagen innebär viss ökad administration och ökade kostnader för i form av it-utveckling och volymökningar i ärendeinflödet. Förslaget om höjt bostadstillägg innebär att cirka 240 000 kvinnor och 95 000 män får en högre disponibel inkomst. Det innebär att förslaget gynnar fler kvinnor än män och därmed bidrar till att den ekonomiska jämställdheten ökar i enlighet med regeringens jämställdhetspolitik. Förslagen bedöms inte ha några miljökonsekvenser, några konsekvenser för integrationen eller några konsekvenser för domstolarna eller företagen. Förslagen bedöms heller inte ha några konsekvenser för internationella åtaganden. 7.1 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 22 a § Från och med den månad en försäkrad fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg hela bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket beaktas av den överskjutande bostadskostnaden för den som är ogift och för den som är gift. procent av bostadskostnaden mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. Vidare beaktas av bostadskostnaden mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras Ett belopp om för den som är ogift och för den som är gift ska läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första–tredje styckena och 23 §. I paragrafen finns bestämmelser om hur stor del av bostadskostnaden som ska beaktas vid beräkningen av bostadstillägget från och med den månad en försäkrad fyller . Ändringen i fjärde stycket innebär att den del av bostadstillägget som inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek ska höjas med från till för den som ogift och med från till för den som är gift. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för bostadstillägg som avser . 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för bostadstillägg som avser tid före . Av första punkten framgår att ändringen i bestämmelsen om bostadstillägg ska träda i kraft . Enligt andra punkten ska lagen tillämpas första gången för bostadstillägg som avser . Av tredje punkten framgår att äldre bestämmelser fortfarande gäller för bostadstillägg som avser tid före . Övervägandena finns i avsnitt 5. 7.2Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 7 § Kommunen ska bestämma den enskildes förbehållsbelopp genom att beräkna den enskildes levnadskostnader, utom boendekostnaden, med ledning av ett minimibelopp. Boendekostnaden ska beräknas för sig och läggas till minimibeloppet. För sådan boendekostnad som anges i 5 § ska dock inget förbehåll göras. Minimibeloppet ska, om inte annat följer av 8 §, alltid utgöra lägst en tolftedel av 1.1,4541 prisbasbelopp för ensamstående, eller 2.1,1942 prisbasbelopp för var och en av sammanlevande makar och sambor. Minimibeloppet enligt första stycket ska täcka normalkostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, hemförsäkring, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, hushållsel, förbrukningsvaror, resor, möbler, husgeråd och läkemedel.