prop · H903119 · 2022-02-15 00:00:00 — kopiering av beslagtaget material (se betänkandet Tvångsmedel – anonymitet – integritet, SOU 1984:54 s. 207–210). emellertid främst frågan om överskottsinformation och ledde inte till lagstiftning eftersom det inte ansågs lämpligt att reglera möjligheten att använda överskottsinformation (se propositionen om vissa tvångsmedels- frågor, prop. 1988/89:124 s. 32 f.). föreslog att möjligheten att kopiera beslagtaget material skulle lagregleras (se betänkandet Förundersökning – objektivitet, beslag, dokumentation m.m., SOU 2011:45 s. 341 f.). Med hänsyn till att förslaget bland annat saknade bestämmelser om gallring av kopior bedömdes det inte finnas förutsättningar att gå vidare med frågan (se propositionen Förstärkt rätts- säkerhet och effektivitet i förundersökningsförfarandet, prop. s. 52). är det, som utredningen konstaterar, otillfredsställande att det helt saknas regler på området. Med hänsyn till detta och till att det föreslås en skyldighet att förstöra handlingar i vissa fall (se avsnitt 7.9) finns det anledning att överväga frågan på nytt. När det gäller valet mellan olika tvångsmedel ska de brottsbekämpande myndigheterna, med hänsyn till vad som är lämpligt och tillräckligt för det eftersträvade ändamålet, välja det som är minst ingripande i det enskilda fallet, den så kallade behovsprincipen (se prop. 1988/89:124 s. 26 f.). Tvångsmedlet ska vidare upphöra och senast när det har uppfyllt det ändamål som låg bakom beslutet. När myndigheterna bereder sig tillgång till innehållet i exempelvis en dator kan det vara mindre ingripande att kopiering sker utan att datorn Detta gäller inte minst i näringsverksamhet där det som ska tas om hand kan utgöra hela eller centrala delar av verksamhetens datorut- Av ett beslut från Justitiekanslern framgår att det, vid beslag av datorutrustning, bör övervägas om syftet med beslaget kan tillgodoses på annat sätt än genom att utrustningen tas om hand och avlägsnas från platsen (se Justitiekanslerns beslut , dnr ). kanslern ansåg dock inte att kopiering bör genomföras utan samtycke från den som har rätten till datorn. har betonat att husrannsakan och beslag utgör en allvarlig inskränkning av rättigheterna enligt artikel 8 i Europakon- ventionen, varför sådana åtgärder måste grundas på klara och detaljerade Prop. 2021/22:119 regler (se bland annat mot , mål nr 56716/09, dom den 15 har också betonat att beslut om husrann- sakan och beslag bör fattas av en domstol eller i vart fall kunna prövas rättsligt i efterhand, för att vara godtagbara enligt artikel 8 (se bland annat mot , mål nr 56720/09, dom ). Även vid kopiering kan den information som de brottsbekämpande myndigheterna får tillgång till vara integritetskänslig. Från den enskildes perspektiv kan en kopia som bevaras hos en brottsbekämpande myndighet därför, i likhet med ett beslag, innebära en inskränkning av hans eller hennes rätt till respekt för sitt privatliv enligt artikel 8.1 i Europakonven- tionen och även enligt 2 kap. 6 § RF. Förfarandet med kopiering bör därför också grundas på klara och detaljerade regler i lag och vara omgärdat av rättssäkerhetsgarantier, till exempel en rätt till domstolsprövning. På så sätt blir det tydligt för såväl enskilda som de brottsbekämpande myndig- heterna under vilka förutsättningar som åtgärderna, som är ingripande för den enskilde, bör få vidtas. Sammantaget instämmer regeringen, i likhet med flera av remissinstans- erna, i utredningens bedömning att det finns ett behov av att lagreglera möjligheten till kopiering. Kopieringsförfarandet regleras i lag Regeringens förslag: En handling som skäligen kan antas ha betydelse för en utredning om brott eller för en utredning om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet ska få kopieras om den omfattas av ett beslag eller påträffas vid en husrannsakan eller en genomsökning på Regeringens bedömning: Det bör inte regleras att en husrannsakan får göras i syfte att söka efter handlingar som kan kopieras. heller regleras att avvikande bestämmelser om kopiering i en annan författning ska gälla före den föreslagna regleringen i . Utredningens förslag och bedömning stämmer delvis överens med Förutom att kunna användas i kombination med ett beslag, en husrannsakan och en genomsökning på distans föreslår utredningen att kopiering införs som ett nytt tvångsmedel som i vissa fall ska kunna användas i stället för ett beslag. I enlighet med detta föreslår utredningen att kopiering ska få användas vid en förenklad utredning och, om det finns särskilda skäl, mot en brottsmisstänkt som är . föreslår även att husrannsakan ska få göras i syfte att söka efter handlingar som kan kopieras. Vidare föreslår utredningen att det ska införas en reglering om att avvikande bestämmelser om kopiering i annan författning ska gälla före den föreslagna regleringen i . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker, är i huvudsak positiva till eller invänder inte mot att förfarandet med kopiering regleras och införs som ett nytt tvångsmedel, bland annat Hovrätten över och , , , , , , (juridiska fakultetsnämnden), (juridiska fakulteten) och 2021/22:119 advokatsamfund. anser dock att det närmare bör övervägas om inte syftet enklare kan uppnås med kopiering som ett sätt att verkställa beslag. Hovrätten över och anser att reglerna om kopiering uttryckligen bör omfatta fotografering av handlingar. anser att det är viktigt att det klargörs att det är tillåtet att kopiera innehållet i beslagtagna informationsbärare. Några remissinstanser motsätter sig förslaget, däribland , , och Säkerhets- och integri- tetsskyddsnämnden. och framhåller bland annat, i linje med , att kopiering i stället kan vara ett sätt att verkställa beslag. anser att en närmare analys bör göras av möjligheten att låta nuvarande regelverk omfatta kopiering och att det bör övervägas att låta reglerna om skriftliga handlingar bli tillämpliga på upptagningar. påpekar även att begreppet kopiering inte tidigare getts någon juridisk innebörd. anser att det saknas anledning att införa kopiering som ett särskilt tvångsmedel eftersom en kopia av en informationsbärare inte intar någon särställning i förhållande till ett original i beslagssammanhang. Nämnden anser även att ett tvångsmedel som saknar motsvarighet i andra länder kan komplicera det internationella rättsliga samarbetet, särskilt som förslaget utgår från att kopiering alltid ska väljas i första hand. lämnar liknande synpunkter. () anför att myndigheterna, vid användning av det nya tvångsmedlet, kommer att göra en exemplar- framställning i upphovsrättslig mening och att detta kräver ett undantag från upphovsmannens ensamrätt. Skälen för regeringens förslag och bedömning Kopiering bör kunna ske inom ramen för vissa tvångsmedel En lagreglering om kopiering kan utformas på olika sätt. Utredningen föreslår att kopiering införs i 27 kap. i form av ett nytt tvångsmedel som kan användas i kombination med ett beslag, en husrann- sakan och en genomsökning på distans och som även kan användas i stället för ett beslag. Några remissinstanser, bland annat , Åklagar- myndigheten och , invänder mot utredningens förslag och föreslår i stället en ordning där beslag kan verkställas genom kopiering, till exempel för att ta hand om information som är lagrad. Enligt skulle detta exempelvis kunna ske genom att innebörden av begreppet beslag utvidgas eller genom att kopior av elektroniska upptagningar behandlas som beslag. Även Åklagarmyndig- heten och lämnar liknande synpunkter. Enligt regeringen har den utformning som dessa remissinstanser föreslår flera fördelar framför utredningens förslag. En fördel är det att bygger på ett tillvägagångssätt som redan används, med den skillnaden att kopieringsförfarandet blir reglerat. En annan fördel är, som anför, att reglerna om kopiering skulle kunna inordnas i nuvarande regelverk som fungerar väl. Ytterligare en fördel är att utformningen inte riskerar att komplicera det internationella rättsliga samarbetet, vilket är en farhåga som Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden och för fram med utredningens förslag eftersom det saknas ett sådant tvångsmedel i andra länder. Ett av de skäl som utredningen anför mot en sådan utformning är att beslagsinstitutet inte lämpar sig för detta. Som utredningen anger innebär beslag att en brottsbekämpande myndighet tillfälligt tar hand om ett fysiskt föremål, det vill säga föremålet tas i besittning. Elektroniskt lagrad infor- mation är dock inte ett fysiskt föremål som kan tas i besittning. För att sådan information ska kunna säkras måste den på något sätt sparas ner eller omvandlas till fysisk form, till exempel genom att den kopieras. Utred- ningen anför att en sådan omvandling, det vill säga kopieringen, inte framstår som en naturlig del i ett beslagsförfarande. Enligt regeringen skulle dock syftet med beslaget vara detsamma. De brottsbekämpande myndigheterna skulle fortfarande få tillgång till den eftersökta informa- tionen, men på ett mindre ingripande sätt. En sådan reglering skulle kunna innebära att föremålet inte lika ofta behöver avlägsnas från platsen (jfr Justitiekanslerns beslut , dnr ). I stället skulle föremålet i vissa fall endast behöva tas om hand på plats som krävs för att kopiering av föremålet eller dess innehåll ska kunna ske. Att ett beslag inte behöver innebära ett avlägsnande innebär i sin tur att användningsområdet för kopiering inte begränsas av en utformning där kopiering är en sorts verkställighetsåtgärd och inte ett självständigt tvångs- medel som kan användas i stället för ett beslag. I samtliga fall där kopier- ing med utredningens förslag hade kunnat ske i stället för ett beslag kan åtgärden således användas inom ramen för ett beslag. Mot denna bakgrund anser regeringen, till skillnad från utredningen, att beslagsinstitutet lämpar sig för den utformning som vissa remissinstanser förespråkar. Ett annat skäl som utredningen anför mot att kopiering bör vara ett sätt att verkställa ett beslag är att det finns en risk för att kopior får olika rättslig status beroende på om beslaget av det föremål vars innehåll kopierats består eller hävs efter kopieringen. Om beslaget består framstår det, som utredningen anger, som främmande att besluta om beslag av kopian. Kopian skulle därför inte ha status av ett beslag. Om beslaget i stället hävs och ersätts med ett beslag av enbart kopian får kopian däremot status av ett beslag. Det förefaller emellertid, enligt regeringen, inte nöd- vändigt att besluta om beslag av kopian. Att ett beslag hävs och en kopia från beslaget finns kvar förekommer och dessa tas i regel inte i beslag. Det finns ingen anledning för en annan ordning enbart för att förfarandet med kopiering regleras. Det väsentliga är att kopieringen är omgärdad av tillräckliga rättssäkerhetsgarantier, till exempel en rätt till domstolsprövning. Sammantaget anser regeringen, i likhet med bland annat , , , Säkerhets- och integritets- skyddsnämnden och , att övervägande skäl talar för att utforma möjligheten att ta en kopia som en sorts verkställighets- åtgärd. Kopiering bör däremot inte införas som ett nytt tvångsmedel. Vad som får kopieras När det sedan gäller frågan vad som ska kopieras bör detta, som utred- ningen föreslår, vara en handling. Vidare bör den innebörd av begreppet handling som framgår av lag, förarbeten och i viss mån rättspraxis också 2021/22:119 gälla vid kopiering. Det innebär att med handling avses, i enlighet med 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen, en framställning i skrift eller bild eller en upptagning som endast med tekniska hjälpmedel kan läsas eller avlyss- nas eller uppfattas på annat sätt. I förarbetena till bestämmelsen framgår att det centrala för en handling är att den har ett betydelseinnehåll som är fixerat på något slags medium. Vidare anges i förarbetena att det i fråga om upptagningar krävs att det är en konstellation av sakligt samman- hängande uppgifter och att det är de lagrade uppgifterna, det vill säga informationsinnehållet, som konstituerar en handling (se proposition om nya grundlagsbestämmelser angående allmänna handlingars offentlighet, prop. 1975/76:160 s. 90 och 119 f.). Som exempel på upptagningar kan nämnas traditionella databaserade register ur vilka sammanställningar kan göras, ljudupptagningar, e-brev, promemorior och beslut i elektronisk form (jfr propositionen Offentlighetsprincipen och informationstekniken, prop. 2001/02:70 s. 19 f). Kopiering bör således kunna avse såväl konven- handlingar i pappersform som elektronisk information som är lagrad i ett föremål, till exempel i en dator, i en mobiltelefon eller på en extern server. Det bör alltså vara tillåtet att kopiera en handling oavsett hur den lagras eller vilken form den har och oaktat hur handlingens betydelse- innehåll kommer till uttryck. Vad som avses med kopiering Som påpekar har begreppet kopiering inte getts någon juridisk innebörd tidigare, såtillvida att det inte finns en legal- definition av begreppet. Kopiering förekommer dock som begrepp både i lagstiftning och i andra rättsliga sammanhang (se till exempel tryckfrihets- förordningen och lag [2007:528] om värdepappersmarknaden). Med be- greppet avses ett mångfaldigande, det vill säga ett sätt att framställa ytterligare exemplar av till exempel en handling eller ett informations- innehåll i ett föremål (jfr bland annat propositionen Ny lag om medling i vissa upphovsrättstvister och förenklingar i upphovsrättslagen, prop. 2016/17:119 s. 28). Kopiering bör ha samma innebörd i nu aktuellt fall. Någon ytterligare precisering av vad som avses med begreppet bedöms inte vara nödvändigt. Det finns flera olika metoder för att mångfaldiga handlingar. En vanlig metod för att säkra information i elektronisk form är så kallad spegel- kopiering. Metoden innebär att en identisk icke ändringsbar kopia av allt innehåll i en hårddisk skapas och förs över på ett annat lagringsmedium, till exempel på en annan hårddisk eller ett usb-minne. En annan teknik för att tillgodogöra sig elektronisk information är att genom selektiv kopiering framställa en kopia av vissa specifika handlingar, till exempel dokument eller filer, och sedan föra över denna till ett annat lagringsmedium. Att fotokopiera skriftliga handlingar och att göra flera utskrifter av elektron- iska dokument är andra varianter på kopiering (se propositionen Förstärkt rättssäkerhet och effektivitet i förundersökningsförfarandet, prop. 2015/16:68 s. 52). Metoderna förändras i takt med att tekniken utvecklas. Som utredningen anger bör den föreslagna regleringen omfatta alla befint- liga metoder och även framtida tekniska metoder att kopiera en handling. För att inte riskera att regleringen blir begränsande eller snabbt blir omodern anser regeringen, till skillnad från Hovrätten över och , att någon viss metod, såsom fotografering, inte bör anges uttryckligen i lagtexten. () anser att kopiering innebär att det görs en exemplarframställning i upphovsrättslig mening och att detta kräver ett undantag från upphovsmannens ensamrätt. Ett sådant undantag finns dock redan, som SFIR också påpekar, för verk som används i rättsvårdens eller den allmänna säkerhetens intresse (2 kap. 26 b § andra stycket lagen [1960:729] om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk). Den regleringen bedöms tillräcklig (se propositionen Rättsligt skydd för databaser m.m., prop. 1996/97:111 s. 46 f.). När ska kopiering få användas? Som framgår ovan föreslår regeringen att kopiering inte bör utgöra ett självständigt tvångsmedel som ska kunna användas i stället för ett beslag utan att åtgärden bör utgöra en sorts verkställighetsåtgärd, det vill säga ett sätt att verkställa ett tvångsmedel. Utredningen, som visserligen föreslår en annan utformning av lagregleringen, anser att kopiering bör kunna kombineras med beslag, husrannsakan och det föreslagna nya tvångs- medlet genomsökning på distans (se avsnitt 6). När det gäller frågan om det bör vara möjligt att använda kopiering i kombination med beslag kan konstateras att detta är något som brotts- bekämpande myndigheter gör (se prop. 2015/16:68 s. 52). Kopiering av beslagtagna föremål kan ha olika syften. Ett av dem är att begränsa olägenheterna för den som har drabbats av beslaget. Metoden med kopiering innebär i vissa fall att beslaget kan hävas tidigare än vad som annars hade varit möjligt. Som framgår ovan kan kopiering även inne- bära att ett avlägsnande, efter beslut om beslag, inte behöver ske. I likhet med Justitiekanslern delar regeringen därför utredningens uppfattning att möjligheten att kopiera beslagtaget material bör omfattas av regleringen. Även i samband med en husrannsakan är det möjligt att kopiera hand- lingar som påträffas, utan att de först tas i beslag. Att läsa och kopiera information från exempelvis en hårddisk innebär nämligen inte ett beslag (m.m., , Fitger m.fl., , kommentaren till 28 kap. 1 § ). För att förfarandet ska vara omgärdat av nödvändiga rättssäkerhetsgarantier bör, i likhet med vad utredningen före- slår, även möjligheten att kopiera handlingar vid en husrannsakan omfattas av regleringen. När det gäller genomsökning på distans kan det konstateras att kopiering kommer att vara det enda sättet att säkra tillgången till den eftersökta informationen. Som utredningen föreslår bör således även detta förfarande omfattas av regleringen. De närmare förutsättningarna för kopiering De närmare förutsättningarna för att en handling ska få kopieras bör stämma överens med förutsättningarna för de tvångsmedel som kopiering föreslås kunna kombineras med. För beslag gäller att det får ske av ett föremål eller en handling som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om brott eller vara avhänt någon genom brott eller förverkat på grund av brott (27 kap. 1 § första stycket ). Även ett föremål eller en handling som skäligen 2021/22:119 kan antas ha betydelse för utredningen om förverkande av utbyte av brotts- lig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § får tas i beslag. ningen konstaterar kan dock kopiering inte alltid användas för att verk- ställa ett beslag. När syftet med beslaget är att återställa eller förverka ett föremål kan kopiering inte användas (jfr 27 kap. 1 § RB). För att syftet ska tillgodoses i dessa fall måste myndigheten skaffa sig kontroll över själva En sådan kontroll kan inte uppnås genom att en kopia av före- Däremot kan kopiering vara av betydelse i de situationer där det är fråga om beslag av ett föremål eller en handling som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om brott, så kallat bevisbeslag. sådana fall kan det finnas ett behov av att handlingen eller innehållet i ett föremål, till exempel i en dator eller en server, kan kopieras efter att före- målet eller handlingen har tagits i beslag. Det gäller oavsett om det som eftersöks är en konventionell fysisk handling eller information som lagras i ett föremål. På samma sätt som gäller för bevisbeslag kan kopiering också vara ett sätt att verkställa beslag i de fall där ett föremål eller en handling skäligen kan antas ha betydelse för utredning om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § , så kallat utvidgat Mot denna bakgrund bör kopiering få ske av handlingar som omfattas av ett beslag om det skäligen kan antas att det som ska kopieras kan ha betydelse för antingen en utredning om brott eller en utredning om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet. Beviskravet innebär att det, precis som vid ett beslag, måste finnas konkreta omständigheter av viss styrka som talar för att handlingen har betydelse för en sådan utredning (jfr JO:s beslut , dnr 6093-2017). Även vid en husrannsakan kan handlingar påträffas som har sådan En husrannsakan får nämligen bland annat ske för att söka efter föremål som kan tas i beslag eller annars för att utröna omständigheter som kan vara av betydelse för utredning om brott eller om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet (28 kap. 1 § ). ningarna för att kopiera en handling som påträffas vid en husrannsakan bör därför vara desamma som för en handling som omfattas av ett beslag. sådan utformning innebär även att det inte behövs någon uttrycklig reglering, som utredningen föreslår, om att en husrannsakan ska få göras i syfte att söka efter en handling som kan kopieras. Om det kan antas att sådana handlingar påträffas vid en husrannsakan kan denna göras antingen i syfte att söka efter föremål som kan tas i beslag, vilket inbegriper en möjlighet att även kopiera handlingar, eller i syfte att utröna omständig- heter som kan vara av betydelse för en utredning om brottet eller om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet. När det gäller genomsökning på distans förefaller det rimligt att samma förutsättningar som vid kopiering i samband med beslag och husrannsakan bör finnas för att få kopiera handlingar som påträffas vid en genomsökning För samtliga de tvångsmedel som kopiering föreslås kunna användas i anslutning till gäller proportionalitetsprincipen. Principen gäller, i linje med vad Lagrådet anför, under hela verkställigheten och ska beaktas själv- mant av den som genomför en kopiering (jfr propositionen Hemlig rums- avlyssning, prop. 2005/06:178 s. 101). Det innebär att kopieringen i fråga om till exempel art, styrka och varaktighet ska stå i rimlig proportion till vad som står att vinna med åtgärden. Vid denna bedömning ska bland annat beaktas att en kopia i många fall kan förvaras hos Prop. 2021/22:119 de brottsbekämpande myndigheterna än ett beslag. Sammanfattningsvis anser regeringen att förutsättningarna för att kopi- era en handling bör vara att handlingen omfattas av ett beslag eller påträffas vid en husrannsakan eller en genomsökning på distans och den skäligen kan antas ha betydelse för utredning om brott eller för utredning om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet samt att kopieringen är Kopiering vid en förenklad utredning Beslag får även användas vid s.k. förenklad utredning, det vill säga utred- ningar där det inte behövs någon förundersökning (23 kap. 22 § rätte- Eftersom kopiering inte föreslås kunna användas i stället för beslag bör, till skillnad från vad utredningen föreslår, kopiering inte få användas självständigt vid förenklade utredningar. dock, med de förslag som lämnas, att kunna användas inom ramen för ett beslag även vid dessa utredningar. Det bör inte införas en reglering för avvikande bestämmelser om Utredningen föreslår att det, i likhet med vad som gäller för beslag, bör införas en reglering om att avvikande bestämmelser om kopiering i annan lag eller författning ska gälla före den nu föreslagna regleringen om Regeringen kan för egen del inte se något behov av en sådan reglering. Det finns inte någon avvikande reglering om kopiering av handlingar i brottsutredande syfte i gällande Som utredningen anför skulle det i och för sig framöver kunna införas regler som avviker från den nu föreslagna regleringen. Om det i det fallet behövs en reglering motsvarande den som utredningen föreslår bör dock bli en fråga som får övervägas inom ramen för det eventuella lagstiftnings- Det bedöms således saknas skäl att genomföra utredningens för- slag i denna del. Det behövs ingen särskild reglering om kopiering när den brottsmisstänkte inte har fyllt Utredningen föreslår att kopiering, som ett nytt tvångsmedel, ska få an- vändas mot brottsmisstänkta som inte har fyllt om det finns särskilda Möjligheten att använda tvångsmedel mot den som kan misstänkas för att ha begått ett brott regleras i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Av den följer att det mot den som är endast får användas de tvångsmedel som är angivna antingen i den lagen, i 23 kap. 7–9 §§ eller i annan författning där det uttryckligen föreskrivs att tvångsmedlet får användas mot den som är (36 f § lagen med särskilda bestämmelser för unga lagöverträdare). I lagen om unga lagöverträdare anges att bland annat beslag och husrannsakan får användas mot en brottsmisstänkt under 15 år (36 § lagen om unga lagöverträdare). Vidare föreslås i avsnitt 6.12. att en