prop · H903130 · 2022-05-31 00:00:00 — vände betalningsströmmarna och under åren 2009‒2021 användes sammanlagt från AP- fonderna för att finansiera pensionsutbetalningar och administrations- kostnader. För hela perioden 2001‒2021 har nettoutflödet från AP- fonderna till inkomstpensionssystemet uppgått till . En viktig förklaring till underskotten är att den stora generationen födda har börjat ta ut pension. Enligt prognoser kommer Första–Fjärde AP-fonderna fortsätta att bidra till finansieringen av inkomstpensionerna under överskådlig framtid. beräknas överföringen uppgå till , vilket motsvarar av fondvärdet vid årets början. –2025 beräknas överföringen sammanlagt uppgå till , vilket är lägre än förra årets prognos. Rollen som långsiktig finansiär Regeringens bedömning: Buffertfonderna har bidragit positivt till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. system inrättades 2001 har den genomsnittliga avkastningen efter kostnader uppgått till . Detta har bidragit till att buffertkapitalets andel av tillgångarna i inkomstpensionssystemet har ökat från 2001 till 2021. bidragit till att tillgångarna överstigit skulderna under samtliga år förutom , 2009 och 2012. Skälen för regeringens bedömning uppgick det samlade resultatet för buffertfonderna till efter kostnader. En hög andel aktier bidrog positivt till buffertfondernas resultat , och har även bidragit positivt till resultatet på lång sikt. Även andelen alternativa investeringar bidrog positivt till buffertfondernas resultat . Vid utgången av uppgick det ackumulerade resultatet till sedan det nuvarande pensionssystemet infördes . Åren efter finanskrisen står för av det ackumulerade resultatet. föll världens börser med . Åren därefter har präglats av en expansiv penningpolitik med låga räntor. Tillsammans med en god global ekonomisk tillväxt har detta bidragit till en långvarig börsuppgång. På samma sätt som de senaste årens starka börsutveckling bidragit till buffertfondernas positiva resultat fick de kraftiga börsnedgångarna 2001–2002 och 2008 resultatet att falla betydligt. Ett svagare resultat redo- visades även då bl.a. statsfinansiella problem i bidrog till ökad osäkerhet på finansmarknaderna. Buffertfondernas resultat i miljarder kronor redovisas i figur 3.2. Figur 3.2 Buffertfondernas samlade resultat efter kostnader (grunddata från Första–Fjärde och Sjätte ). 2021/22:130 I figur 3.3 redovisas buffertfondernas samlade resultat (efter kostnader) uttryckt i procent. Avkastningen (resultatet) var historiskt hög och uppgick till , vilket är betydligt högre än den genomsnittliga årliga avkastningen om sedan start . Det enskilda året med högst avkastning var 2009, då avkastningen uppgick till . Årets resultat är framför allt drivet av en stark aktiemarknad där t.ex. svenska börsen steg med och globala aktier steg med . Resultatet 2009 speglar bl.a. den uppgång som världens börser uppvisade efter de kraftiga börsfallen i samband med den globala finanskrisens utbrott året innan. Under finans- visade buffertfonderna sitt historiskt sämsta resultat, vilket var -21,. Figur 3.3 Buffertfondernas samlade resultat efter kostnader 9,7%9, Källa: bilaga 9 (grunddata från Första–Fjärde och Sjätte Vid slut uppgick det förvaltade kapitalet i buffertfonderna till , vilket var högre än vid före- gående års slut. Sedan det nuvarande pensionssystemet infördes har buffertkapitalet ökat med . har nettoutflödet från buffertfonderna för att täcka underskottet i inkomst- pensionssystemet varit . Utveckling av tillgångar och skulder i Balanstal (höger axel) Källa: bilaga 9 (grunddata från Första–Fjärde och Sjätte ). I figur 3.4 illustreras utvecklingen av tillgångar och skulder i inkomst- pensionssystemet. Avgiftstillgången utgör merparten av tillgångarna i systemet (82,vid utgången av 2021). Som framgår av figuren har buffertfondernas andel av tillgångarna i systemet ökat . Vid slut utgjorde buffertfondernas kapital av till- gångarna i inkomstpensionssystemet. Detta är en ökning med ca 8 procent- enheter , då andelen var . Den största (och resterande) delen av tillgångarna i inkomstpensionssystemet utgörs av framtida avgiftsinkomster. Dessa avgiftsinkomster har störst betydelse för nivån på framtida pensioner och grundas på den realekonomiska och befolkningsmässiga utvecklingen. Avkastning i jämförelse med utländska Regeringens bedömning: Buffertfondernas avkastning är i nivå med ett urval av utländska pensionsfonder. Skillnader mellan de olika fonderna medför att jämförelser bör göras med viss försiktighet. Skälen för regeringens bedömning: Buffertfonderna kan jämföras med ett antal utländska pensionsfonder som har liknande uppdrag i res- pektive lands pensionssystem. Skillnader i fondernas uppdrag, placerings- regler, risktolerans, investeringsinriktning, valutaeffekter och marknads- utvecklingen på respektive hemmamarknad gör att jämförelser bör göras med viss försiktighet. Det kan även vara skillnader i räkenskapsår och Som framgår av figur 3.5 visar jämförelse att de svenska buffertfonderna har haft en avkastning som är i linje med utländska pensionsfonder (8,jämfört ). har buffert- fondernas avkastning varit något lägre än de utländska pensionsfondernas genomsnittliga avkastning (8,jämfört med i genomsnitt ). har buffertfondernas avkastning däremot varit betydligt högre i jämförelse med de utländska pensionsfonderna (19,9 procent7 jämfört med i genomsnitt ). Figur 3.5 Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder 2021 9,7%10, 11,8%11, 8,8, Källa: bilaga 9 (grunddata från Första–Fjärde och Sjätte ). I figur 3.6 nedan redovisas buffertfondernas tillgångsallokering i jäm- förelse med utländska pensionsfonder. De utländska pensionsfonderna har i likhet med buffertfonderna ökat andelen alternativa investeringar, minskat andelen räntor och skiftat sina aktieportföljer från hemmamarknaderna till både tillväxtmarknader och andra utvecklade marknader. Den främsta anledningen för investerare att söka sig till alternativa marknader är möjligheten till högre avkastning och diversifiering genom att få exponering mot andra faktorer än aktie- och räntemarknaderna, samt att deras långa investeringshorisont innebär en konkurrensfördel. Fonderna har dock olika definition av alternativa investeringar, vilket leder till att allokeringen inte är helt jämförbar mellan fonderna. 7Avkastningen för buffertfonderna är den totala portföljutvecklingen , och skiljer sig därför från den portföljviktade genomsnittsavkastningen (’nettoavkastning’) om . Detta för att beräkningsmetodiken så nära som möjligt ska överens- stämma med de utländska fonderna. Buffertfondernas tillgångsallokering i jämförelse med Källa: bilaga 9 (grunddata från Första–Fjärde och Sjätte ) De utländska pensionsfonderna har viss spridning sinsemellan när det gäller tillgångsslagens andelar av portföljerna. Av figur 3.6 ovan framgår att buffertfondernas andelar ligger inom denna spridning. I sammanhanget bör också nämnas att buffertfondernas andel alternativa investeringar först har närmat sig de utländska pensionsfondernas andelar. Regeringens bedömning: Första–Fjärde AP-fonderna har anpassat sin övergripande tillgångsförvaltning på ett rimligt sätt inom givna placeringsregler för att uppnå en god riskspridning i portföljen. ökade andelen alternativa investeringar har genererat en god avkastning och kan bidra till en dämpande effekt på fondernas resultatnedgång vid en negativ utveckling på aktiemarknaden. Skälen för regeringens bedömning: Buffertfondernas självständighet gör att respektive fond har utvecklat sin egen förvaltningsmodell och att fonderna allokerar sina tillgångar olika. Första–Fjärde AP-fonderna skiljer sig mest åt när det gäller andelen alternativa investeringar (se figur 3.7), där har lägst andel () och Andra AP-fonden har högst andel (). Andelen svenska aktier, utländska aktier och räntebärande tillgångar skiljer sig som mest mellan för aktier respektive ränteprodukter mellan fonderna, och andelen aktier i tillväxtmarknader skiljer sig som mest mellan fonderna. Den totala andelen aktier i portföljerna varierar mellan (Andra AP-fonden) och (). Första, Andra och Tredje AP-fonderna har efter aktier störst innehav i alternativa investeringar, medan har större innehav i räntebärande tillgångar än i 2021/22:130 alternativa investeringar. Fonderna har olika definitioner av vad som ingår i alternativa investeringar, vilket innebär att allokeringen inte är helt jämförbar, men samtliga klassar dock aktier i onoterade bolag, infrastruktur och fastigheter som alternativa investeringar. Jämförelse av Första–Fjärde AP-fondernas tillgångsallokering 2021 Procent av fondernas faktiska portföljer, Anm.: Ändring av vissa kategorier för ökad jämförbarhet. Källa: bilaga 9 (grunddata från Första–Fjärde AP-fonderna). I figur 3.8 nedan redovisas hur den samlade tillgångallokeringen för Första–Fjärde AP-fonderna har utvecklats sedan start . Andelarna var relativt stabila , då ett skifte påbörjades för att öka andelen alternativa investeringar som andelen aktier och räntor minskades. Ungefär påbörjades ett mindre skifte som innebar att andelen aktier i tillväxtmarknader ökade, delvis på bekostnad av en något lägre andel globala aktier. Andelen svenska aktier som uppgår till är dock större än dess vikt på den globala aktiemarknaden, där svenska aktier uppgår till strax (s.k. home bias). Tillgångsallokering Första–Fjärde AP-fonderna Procent av fondernas faktiska portfölj, årsgenomsnitt Källa: bilaga 9 (grunddata från–Första tillväxtmarknader AP-fonderna). Det finns ingen gemensam definition för alternativa investeringar utan det anses ofta vara tillgångar av mer illikvid karaktär där investerings- horisonten oftast är lång och investeringsprocessen kan vara mer komplex. Exempel på alternativa investeringar är fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur, riskkapital (private equity) och hedgefonder. Syftet med att investera i alternativa investeringar är att diversifiera portföljen och att skapa en högre riskjusterad avkastning eftersom tillgångarna kan ha låg korrelation med tillgångar som aktier och räntor. I skrivelsen används begreppet alternativa tillgångar synonymt med alternativa investeringar. Sammanfattning: AP-fondernas resultat och värdeutveckling är starkt beroende av utvecklingen på finansmarknaderna. efter finanskrisen och fallande räntor har bidragit till AP-fondernas långsiktiga resultat. Resultatet och värdeutvecklingen i AP-fonderna är starkt beroende av utvecklingen på finansmarknaderna. Omkring 40–av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna utgörs av aktier. aktiemarknader har därför stor betydelse för fondernas resultat. andelen aktier bidrog till buffertfondernas höga avkastning 2020 och 2021 och har även bidragit positivt till fondernas avkastning sedan starten . var avkastningen på svenska aktier . aktier och aktier i tillväxtmarknaden var avkastningen 35,8 respektive mätt i svenska kronor. –2021 var den 2021/22:130 genomsnittliga årliga avkastningen mätt i svenska kronor för svenska aktier , globala aktier och aktier i tillväxtmarknader (se figur 3.9). De fallande marknadsräntorna har också haft en positiv inverkan på AP-fondernas långsiktiga resultat. De mer direkta effekterna påverkar den tredjedel av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna som utgörs av räntebärande tillgångar. När marknadsräntan faller stiger värdet av obligationsinnehaven som framtida avkastning från nya räntebärande tillgångar minskar. De lägre räntorna har även haft en positiv inverkan på värderingen av aktiebörserna, liksom på värderingen av alternativa investeringar. Cirka en fjärdedel av kapitalet i buffertfonderna utgörs av alternativa investeringar (fastigheter, infrastruktur och riskkapital m.m.). Alternativa investeringar har genererat en god avkastning och har dessutom ofta en dämpande effekt när aktiemarknaden utvecklas negativt eftersom dessa tillgångar marknadsvärderas mer sällan än likvida till- gångar. För blir detta särskilt tydligt eftersom fondens uppdrag är avgränsat till att investera i onoterade tillgångar. Utvecklingen på finansmarknaderna har dock stor betydelse för den långsiktiga resultat- utvecklingen även för dessa tillgångsslag. I figur 3.8 redovisas Första– Fjärde AP-fondernas allokering och i figur 3.9 utvecklingen på de under- liggande marknaderna. Figur 3.9 Utvecklingen på de underliggande marknaderna Källa: bilaga 9 (grunddata från Datastream). Regeringens bedömning: Buffertfondernas kostnader har minskat i både absoluta tal och som andel av fondkapitalet. För AP- fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, är det viktigt att ständigt arbeta för en hög kostnadseffektivitet. Detta bidrar både till nettoavkastningen och till allmänhetens förtroende för det allmänna pensionssystemet. Nettoavkastningen bidrar till buffertfondernas lång- siktiga finansiering av inkomstpensionssystemet, vilket kostnads- besparingar ska vägas emot. Viktiga faktorer för kostnadsutvecklingen i absoluta tal är fondkapitalets utveckling och placeringarnas inriktning. Skälen för regeringens bedömning Buffertfondernas kostnader uppgick till . Jämfört med föregående år var detta en minskning med eller . Det är framför allt de externa förvaltningskostnaderna som har minskat, medan de interna förvaltningskostnaderna ökat något . Som andel av fondkapitalet minskade kostnaderna från . Den absoluta kostnadsutvecklingen styrs i hög grad av fondkapitalets storlek och placeringarnas inriktning. med högre kostnader är motiverad när den förväntas bidra till högre nettoavkastning och ökad riskspridning. Den svenska kronans rörelse gentemot andra valutor påverkar fondernas kostnader för köp av tjänster som prissätts i amerikanska dollar och euro. Under perioden 2012‒2015 ökade kostnaderna med i genomsnitt , men 2016 bröts trenden och kostnaderna minskade med eller . –2021 har kostnaderna minskat med i genomsnitt medan det sammanlagda buffertkapitalet har ökat med totalt. Det är viktigt att understryka att det är buffertfondernas nettoavkastning som påverkar deras bidrag till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. Att få kapitalet att växa är buffertfondernas uppgift. AP- fonderna bör dock, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, ständigt arbeta för hög kostnadseffektivitet. Detta är viktigt både för fondernas nettobidrag till inkomstpensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende hos allmänheten. Buffertfondernas kostnader finansieras av de medel som fonderna förval- tar.8 Kostnaderna delas in i interna och externa kostnader, vilka redovisas på olika sätt i årsredovisningen. De interna förvaltningskostnaderna redovisas som rörelsens kostnader i resultaträkningen medan de externa förvaltningskostnaderna tas upp som en negativ post under rörelsens 8 Kostnader för revision och den externa utvärderingen täcks också av fondmedlen (2 kap. 3 § lagen om allmänna pensionsfonder och 1 kap. 2 § lagen om ). I tabell 4.1 redovisas den sammantagna kostnadsutvecklingen för buffertfonderna . Tabell 4.1 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader Förändring jmf föregående år, mnkr Förändring jmf föregående år, procent -2,3 -6,9 -0,7 Kostnadsandel av buffertkapital, procent Buffertkapital i genomsnitt, mdkr2 Not 1: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Not 2: Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2. Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. uppgick buffertfondernas interna och externa förvaltnings- kostnader till sammanlagt . I förhållande till före- gående år är detta en minskning med eller . Kostnadernas andel av buffertkapitalet fortsatte att minska, från 0,099 pro- cent till 0,088 procent.9 Av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna förvaltades internt vid slut, jämfört med vid slut. I en internationell jämförelse är andelen internt förvaltat kapital hög hos Första–Fjärde AP-fonderna. En hög andel intern förvaltning ökar kostnadseffektiviteten. De interna förvaltningskostnaderna avser främst personal, informations- och datasystem, köpta tjänster och lokaler. I tabell 4.2 redovisas hur kostnaderna har fördelats på dessa poster. Personalkostnader och informations- och datatjänster är de två största kostnadsposterna. Tabell 4.2 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. 9Enligt de redovisningsregler och den praxis för kostnadsredovisning som tillämpas i AP-fondernas årsredovisningar. Personalkostnaderna påverkas av antalet anställda och lönenivåerna. Antalet anställa påverkas i sin tur av fondernas strategival, bl.a. när det gäller hur mycket av kapitalet som förvaltas internt. har andelen intern förvaltning ökat som det förvaltade kapitalet vuxit. Figur 4.1 Antal anställda i buffertfonderna och andelen kvinnor Antal (vänster axel), andel (höger axel) Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. Vid slut var 295 personer anställda i buffertfonderna, vilket är en ökning med 2 personer jämfört med föregående årsskifte (figur 4.1). Andelen kvinnor är oförändrat på . Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna använder rörliga ersättnings- program för medarbetare. betalades ut i rörlig ersättning, vilket är något högre jämfört med rörliga ersättningar (se tabell 4.3). Tabell 4.3 Rörliga ersättningar för medarbetare i buffertfonderna Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. 2021/22:130 Enligt regeringens riktlinjer avseende anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna ska den totala ersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och organisationskultur (se bilaga 1). I samband med den årliga bok- slutsrevisionen genomförs en granskning av att riktlinjer följs. Gransk- ningen har inte visat några avvikelser från riktlinjerna. Samtliga AP-fonder har ett ersättningsutskott eller en kommitté som bereder löneramen för samtliga medarbetare, ersättningar till ledande befattningshavare samt förhandlar lön och övriga villkor med den verkställande direktören. Hela styrelsen fattar beslut i ersättningsfrågor efter beredning av ersättnings- utskottet eller kommittén. Externa förvaltningskostnader (exklusive prestationsbaserade arvoden) Externa förvaltningskostnader utgörs av ersättningar som betalas till parter som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna. Vanligtvis ges ersättningen som en procentuell andel av det förvaltade kapitalet. De externa förvaltningskostnaderna bestäms därmed främst av storleken på det externt förvaltade kapitalet, men även av hur kapitalet förvaltas. Passiv förvaltning har i allmänhet en lägre kostnad än aktiv förvaltning och på motsvarande sätt påverkar förvaltningens inriktning kostnaderna. Onote- rade tillgångar kostar i regel mer att förvalta än noterade aktier. En mindre andel av de externa förvaltningskostnaderna avser kostnader för depåbank och administration av ställda säkerheter, vilka är beroende av kapitalets volym och omfattningen av transaktioner. Av tabell 4.4 framgår att de externa förvaltningskostnaderna har minskat –2021 trots att buffertkapitalet har ökat. De lägre kostnaderna beror på aktivt strategiskt arbete med att öka andelen internt förvaltat kapital och omstrukturering av mandat. Tabell 4.4 Buffertfondernas externa förvaltningskostnader Förändring jfr föregående år, procent -3,3 -7,7 -3,8 -16,5 -7,8 Buffertkapital i genomsnitt, mdkr2 Not 1: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Not 2: Ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2. Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Posten externa förvaltningskostnader innefattar enligt AP-fondernas redovisningsprinciper inte prestationsbaserade arvoden eller förvaltar- arvoden för onoterade tillgångar. Prestationsbaserade arvoden betalas ut till externa förvaltare när en överenskommen avkastning överträffas. Avkastning över detta mål ökar nettoavkastningen men genererar för denna typ av arvodesavtal en kostnad i form av ett prestationsbaserat arvode. I AP-fondernas resultat- räkningar redovisas erlagda prestationsbaserade arvoden som en avgående post under nettoresultatet för aktuellt tillgångsslag. I tabell 4.5 redovisas prestationsbaserade arvoden för noterade tillgångsslag de senaste Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. För onoterade tillgångsslag är en annan avtalskonstruktion vanligare, vilken oftast innebär att erlagda förvaltararvoden återbetalas förutsatt att det skett vinstgivande försäljningar i den onoterade fonden. Därefter sker en vinstdelning, vilket innebär att en del av vinsten över en viss förut- bestämd avkastningsränta delas med förvaltarbolaget och nettoredovisas vid realisering. Detta innebär att erlagda arvoden över exempelvis en onoterad riskkapitalfonds livstid återbetalas i sin helhet (förutsatt att det finns utrymme inom upparbetade vinster). I regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2015/16:130) ändrades redovisningen för att ge en mer rättvisande bild av den senare kategorin av arvoden och AP-fonderna ombads också att tydligare redogöra för såväl erlagda som återbetalda belopp för onoterade avtals- upplägg i sina årsredovisningar. Ändringen och förtydligandet i skrivelsen innebär att erlagda arvoden på årsbasis ska ställas mot, och redovisas tillsammans med, återbetalda arvoden som återbetalas i samband med att en onoterad tillgång säljs med vinst. I tabell 4.6 redovisas detta netto- belopp per fond. var de erlagda arvodena högre än de återbetalda. Tabell 4.6 Netto erlagda och återbetalda arvoden för onoterade innehav (positivt belopp då erlagda arvoden överstiger återbetalda) Miljoner kronor Anm.: har som princip att periodisera sina förvaltningskostnader och dessa ingår därmed inte Källa: Första–Fjärde AP-fondernas årsredovisningar. Vinstdelningen sker efter en viss vinstnivå, men denna nivå uppnås först efter det att AP-fonden har återfått investerat belopp och erlagda avgifter 2021/22:130 och därutöver även erhållit en ersättning motsvarande en viss procentuell årlig avkastning på hela det investerade beloppet. Vinstdelningen redo- visas inte specifikt utan den har reducerat erhållet försäljningsbelopp och därmed reducerat nettoresultatet. Jämfört med 2020 har netto erlagda och återbetalda arvoden minskat . Denna typ av avtalskonstruktioner kan förväntas öka ytterligare i och med de ändringar av placeringsreglerna som trädde i kraft . AP- fonderna utredde frågan hur de på bästa sätt kan bidra till att öka transparensen kring vinstdelning och konstaterade då att genom att ansluta till pågående initiativ tillsammans med andra globala institutionella investerare skapas de bästa förutsättningarna för att påverka transparensen i branschen i rätt riktning samt bidra till utvecklandet av en gemensam rapporteringsstandard. har Andra och Tredje AP- fonderna anslutit sig till det icke-vinstdrivande ADS-initiativet (Standards) som är en sammanslutning vars huvudsakliga syfte är att verka för just detta. 5Första–Fjärde AP-fondernas samlade hållbarhetsarbete Regeringens bedömning: Första–Fjärde AP-fondernas totala kol- dioxidutsläpp har fortsatt att minska . Den portföljviktade koldioxidintensiteten har också minskat i tre av fyra fonder. Regeringen ser positivt på att Första–Fjärde AP-fondernas koldioxidavtryck fort- sätter att minska och uppmuntrar fonderna att fortsätta sitt arbete i den pågående klimatomställningen. Regeringen ser positivt på den samverkan som sker inom ramen för verksamhet och välkomnar den översyn av rådets uppdrag och strategi som har inletts. Regeringen avser att följa upp arbetet i kommande års utvärderingar. Första–Fjärde AP-fonderna har i stor utsträckning nått sina håll- barhetsmål , vilket regeringen ser positivt på. Regeringen ser också positivt på det gemensamma utvecklingsarbete som Första–Fjärde AP-fonderna har genomfört när det gäller resultat- rapportering inom hållbarhetsområdet.