prop · H903181 · 2022-03-22 00:00:00 — Det innebär att regelförändringar i trygghetssystemen på- verkar individen från och med den dag personen fyller år, medan regel- förändringar i skattesystemet påverkar individen från ingången av kalen- deråret. Typfallen representerar en individ med födelsedatumet och resultaten redovisas vid (2023), (2024) och (2025). För beräkningen av skatt innebär det att typfallen antas ha samma inkomst alla månader . Antagandet innebär att typfallen är vid ingången av , och att det därmed är mellan när typfallen berörs av förändringarna i socialförsäkringssystemet och i skattesystemet. För en person med födelsedatum ligger dessa föränd- ringar däremot närmare varandra tidsmässigt. anser att det hade varit önskvärt att bastypfallet även hade beräknats för en indi- vid som var född . Den enda skillnaden mellan dessa typfall är att det förhöjda grundavdraget kommer att gälla i princip hela personen uppbär pension. Redovisningen av typfallen visar förändringen med och utan reform för såväl bruttoinkomst som disponibel inkomst. Alla resultat redovisas priser. Effekterna av ändrade åldersgränser i pensionssystemet och andra trygg- hetssystemen påverkar inkomsten vid 65 respektive . Denna effekt syns tydligast genom att studera förändringen i bruttoinkomst. För- ändringarna i skattesystemet påverkar inkomsten vid 66 respektive . På kort sikt kan effekten bli antingen positiv eller nega- tiv, bland annat beroende på vad personen väljer eller har möjlighet att göra då reglerna ändras. Skillnaden i skatt är enbart ett resultat av förändrade inkomster. påverkas inkomsten av förändrade regler i både pens- ionssystemet och skattesystemet. När det gäller förändringarna i pensions- systemet och socialförsäkringssystemet har reformen positiva effekter på pensionen för de allra flesta personer. De positiva effekterna har två olika anledningar. En anledning är att pensionens utbetalningstid blir kortare, samma belopp fördelas på färre år och därmed blir delningstalet lägre. Den andra anledningen är att de flesta arbetar eller har skattepliktiga transfe- reringar , vilket medför en högre pensionsbehållning. De som väljer att ta ut inkomstpension tidigare än riktåldern, trots att de inte längre har rätt till garantipension, kommer att få en lägre pension såväl på kort sikt som livsvarigt. Reformen av skattesystemet innebär att skatten blir högre när rätten till ett förhöjt grundavdrag ges först . och därefter är pensionsinkomsten oförändrad i typ- fallen, som skatten minskar jämfört med det . En person som skjuter på sitt pensionsuttag och arbetar till (bastypfallet) Typfallet visar en person som innan reformen hade valt att ta ut pension och som med föreslagna reglerna väljer att arbeta till. Detta typfall kan betraktas som ett bastypfall som illustrerar den lång- siktiga effekten av vad reformen kan åstadkomma dvs. ett längre arbetsliv. 2021/22:181 Tabell 8.2 Arbetar till före pensionen, priser Anm: Med total pension avses här inkomstpension, premiepension och tjänstepension. Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell. Typfall 1 visar en person med en månadslön på priser. Om reformen inte hade genomförts hade han eller hon lämnat arbetsmarknaden och tagit ut pension , men till följd av reformen arbetar han eller hon . Det beräknas bruttoinkomsten vara högre än om personen hade tagit ut pension, och den disponibla inkomsten högre. När personen går i pension vid 66 i stället för blir den månatliga pensionen högre . Förändrade skatteregler gör att den disponibla inkomsten blir lägre , trots den höjda pensionen. sjunker skatten med när individen får förhöjt grundavdrag. Den månatliga disponibla inkomsten är då högre än med nuvarande regler. Detta innebär att perso- nens disponibla inkomst livsvarigt är högre än vid tidigare pensionsuttag. En person med garantipension som tar ut allmän inkomstgrundad pension även efter reform Detta typfall visar en person som med nuvarande regler får inkomst- pensionen kompletterad med garantipension . Personen väljer att ta ut sin pension trots regeländringarna. En person med garantipension som inte skjuter på Prop. Anm: Med inkomstpension avses i detta fall både inkomstpension och premiepension. Ett antagande görs om att övergången från preliminärt delningstal vid till fastställt delningstal vid inte påverkar inkomstpensionens storlek. Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell. Typfall 2 visar att individen inte får någon garantipension då han eller hon är när reformen införs, vilket innebär att den sammanlagda pensionen är lägre före skatt och lägre efter skatt. Den utbetalade inkomstpensionen är densamma både med och utan reform. Däremot sjunker garantipensionen med före skatt. Det beror på att garantipensionen beräknas som om pensionen börjar tas ut , med nuvarande regler är denna ålder . Det innebär att den inkomstpension som ligger till grund för beräkningen av garantipension är högre än den faktiska inkomstpensionen som utbetalas för typfall 2, vilket ger en lägre garanti- pension. Garantipensionen är konstruerad på detta sätt för att tidigt uttag inte ska kompenseras med högre garantipension. Utöver en lägre garantipension blir även skatten högre till följd av ändrade skatteregler. Totalt innebär de förändrade reglerna att den dispo- nibla inkomsten blir lägre jämfört med nuvarande regler. och därefter är den dispo- nibla inkomsten lägre efter reformen. Denna person får en lägre inkomst såväl på kort sikt som livsvarigt. En person med garantipension som arbetar till och skjuter på sitt pensionsuttag och utträde från arbetsmarknaden Typfall 3 visar en person som väljer att skjuta på uttaget av sin inkomst- pension och utträde från arbetsmarknaden då den inte längre har rätt till garantipension . Detta är enda skillnaden mot typfall 2. Arbetsinkomsten är 2023. 2021/22:181 Tabell 8.4 En person med garantipension som skjuter på pensionsuttaget och utträdet från arbetsmarknaden, 2020 Anm: Med inkomstpension avses i detta fall både inkomstpension och premiepension. Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell. Av tabellen framgår att det är lönsamt att skjuta på pensionen och i stället arbeta det år personen fyller . Den sammanlagda månatliga pensionen ökar dock inte lika mycket för en person med garantipension som för bas- typfallet som enbart har inkomstpension. Den allmänna pensionen ökar totalt med före skatt. Att skillnaden inte blir större beror på att en högre inkomstpension leder till minskad garantipension. De förändrade skattereglerna gör att den disponibla inkomsten är lägre än med dagens regler. Från och med att individen fyller är den disponibla inkomsten , eller högre med reformen. En person med sjukpenning och därefter sjukersättning Nedan visas en person som får sjukpenning och sjuk- ersättning . Dessa ersättningar beräknas utifrån samma löneprofil som för bastypfallet. Personen får sjukersättning under ytter- ligare och väljer därmed att inte ta ut sin pension . , inkomst över taket i sjukförsäkringen, Anm: Med total pension avses här inkomstpension, premiepension och tjänstepension. Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell. I och med höjningen av åldersgränserna finns möjlighet att ha sjuker- sättning till dess att en person fyller . Beräkningen visar att inkomsten vid blir lägre när personen kan fortsätta att ha sjukersättning till och inte behöver ta ut sin pension. Detta typfall har inte en avtals- försäkring som komplement till sjukersättningen. Om personen får en avtalad utfyllnad blir inkomsten med all sannolikhet högre även . När personen är blir pensionen före skatt högre än med nuva- rande regler, medan den disponibla inkomsten är lägre. Det år personen fyller minskar skatten jämfört med året innan och den disponibla inkomsten blir högre än med nuvarande regler. Den disponibla inkomsten blir livsvarigt högre på grund av reformerna. En person med sjukpenning med inkomst över taket i sjukförsäkringen som skjuter på sin pension Nedan visas samma person som i typfall 4 men personen blir sjukskriven först och har sjukpenning i stället för sjukersättning fram till uttag av pension. Han eller hon väljer att inte ta ut pension utan väntar till han eller hon fyller dvs. är sjukskriven ytter- ligare . 2021/22:181 Tabell 8.6 Person med sjukpenning som skjuter på sin pension, inkomst över taket i sjukförsäkringen, 2020 års Anm: Med total pension avses här inkomstpension, premiepension och tjänstepension. Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell. Beräkningen visar att personen får en högre inkomst om den fortsätter att vara sjukskriven till jämfört med om den tar ut pension . Höjningen av åldersgränserna i trygghetssystemen gör att det är möjligt att ha sjukpenning fram till . Detta typfall har inte någon avtalsförsäkring som komplement till sjukpenningen. Med en sådan avtalad utfyllnad blir skillnaden större. Precis som i övriga typfall gör höj- ningen av åldersgränserna i skattesystemet att den disponibla inkomsten är lägre än med nuvarande regler när personen är . Pensionen före skatt blir högre när pensionsuttaget senareläggs och pensionsrätter från sjukpenningen tillkommer. Från och med blir den disponibla inkomsten högre med reformen. En person med sjukpenning med inkomst under taket i sjukförsäkringen som skjuter på sin pension Nedan visas en person med en inkomst under taket i sjukförsäkringen som blev sjukskriven . Denna person har en lön på . Han eller hon väljer att vänta med pension till och är i stället sjukskriven . Tabell 8.7 Typfall 6. Sjukpenning , inkomst under taket i sjukförsäkringen Anm: Med total pension avses här inkomstpension, premiepension och tjänstepension. Källa: Egna beräkningar i typfallsmodell. Beräkningen visar att personen får en betydligt högre inkomst om den fort- sätter att vara sjukskriven till jämfört med om han eller hon tar ut pension . I och med höjningen av åldersgränserna finns möjlighet att ha sjukpenning till . Detta typfall har inte någon avtalsförsäkring som komplement till sjukpenningen. Om personen får utfyllnad kommer skillnaden att vara större. och framåt blir den disponibla inkomsten högre med reform än med nuvarande regler. Sammantaget visar typfallsanalysen att den disponibla inkomsten kan bli både högre och lägre när personen är till följd av reformen. När personen är minskar den disponibla inkomsten i alla typfall jämfört med nuvarande regler, vilket i huvudsak är en effekt av höjda åldersgränser i skattesystemet. Från och med ökar den disponibla inkomsten permanent för alla typfall utom ett (typfall 2). Denna disponibel- inkomstökning under livet uppväger i allmänhet de inkomstminskningar som uppkommer under de två tidigare levnadsåren. Fördelningsanalys till följd av justerad 65-årsgräns, 2023 Analysen är avgränsad till höjningen av åldersgränserna från 65 till som föreslås 2023. Liksom i kostnadsberäkningarna antas att en del av de som påverkas direkt av reformen ändrar vid vilken ålder de går i pension dvs. de personer som antingen försörjer sig på transfereringar eller kommer att omfattas av grundskyddet som pensionärer. Det är viktigt att komma ihåg att jämförelsen görs mellan hur de hade haft det ifall de omfattats av nuvarande regler och hur de får det med föreslagna regler. Fördelningsanalysen är gjord med mikrosimuleringsmodellen FASIT 2018 version 1. Longitudinell data används för att fastställa vilken status och inkomstsammansättning de berörda personerna hade åren före och efter . Som tidigare nämnts kommer vissa regelförändringar att ge upphov till en halvårseffekt det kalenderår som regeln införs. I analysen summeras de två halvårseffekterna till en total helårseffekt. Denna helår- seffekt visar hur den disponibla inkomsten påverkas för en person efter att de passerar den åldersgräns som ändras. Metoden som har använts för att tillämpa de antagande som nämnts inledningsvis i promemorian är att de som antas beröras av regelför- ändringar tilldelas samma inkomster och status som de hade . Vilka får ändrad disponibel inkomst då 65-årsgränsen ändras? På lång sikt antas allt fler skjuta på uttaget av sin pension och utträdet från arbetsmarknaden. Utfallet för dessa kommer att likna personen i bas- typfallet. Det innebär att de kommer att få en högre disponibel inkomst såväl första året som på lång sikt till följd av de nya reglerna. (det år då personen fyller ) kan det finnas personer som får såväl högre som lägre individuell disponibel inkomst med de nya reglerna jäm- fört med vad de skulle ha fått med nuvarande regler. De som försörjer sig på transfereringar kan de är få både högre och lägre disponibel inkomst vilket visades i typfallen (typfall 4–6). Detta gäller även de med garantipension som väljer att skjuta på sitt uttag (typfall 3). Alla som skjuter på sitt uttag av inkomstpension får dock livsvarigt en högre månatlig inkomstpension. De som väljer att inte skjuta på sitt uttag av inkomstpension, men varken får garantipension, äldreförsörjningsstöd eller bostadstillägg till följd av att dessa åldrar höjs får en lägre disponibel inkomst de fyller 65. Även på lång sikt får dessa personer en lägre pension eftersom garanti- pensionen sjunker till följd av att den beräknas som om den inkomst- grundade pensionen börjar tas ut (typfall 2). De som har ÄFS får dock inte lägre inkomst då dessa kompenseras fullt ut, och för de med BTP blir skillnaden liten på lång sikt då marginaleffekten är mycket hög i detta system. Totalt antas drygt 36 000 få en högre eller lägre individuell disponibel inkomst med anledning av regeländringen 2023. Skillnaden varar från det att personen fyllt till dess att den fyller 66 år.125 Totalt antas ungefär en tredjedel av 65-åringarna att beröras direkt. 125Här ingår även de individer som till följd av att personer de bor med får ändrade inkomster, själva får förändringar i hushållstransfereringar såsom BTP eller ÄFS. BTP och ÄFS betalas ut med lika stort belopp till vardera maken vilket innebär att även om enbart en av makarnas inkomst ändras kommer båda två att få minskat BTP/ÄFS givet att båda har rätt till förmånen. De nya reglerna kan ge såväl högre som lägre individuell disponibel inkomst Drygt 9 000 individer beräknas få en högre individuell disponibel inkomst. Totalt är det fler kvinnor än män i denna grupp, 5 000 kvinnor och 4 200 män. Att kvinnor är överrepresenterade beror på att de i högre grad berörs direkt av de nya reglerna eftersom fler kvinnor än män har garantipension eller ersättning från transfereringssystemen. Männen beräknas dock få en större genomsnittlig förändring i disponibel inkomst än kvinnorna av reformen (respektive ). Den största gruppen som bedöms få en högre disponibel inkomst är de som med nya regler inte har rätt till grundskydd och därför skjuter på sitt uttag av pension och i stället fortsätter arbeta. Dessa utgör av de som får en högre disponibel inkomst. I snitt får dessa högre inkomst . Den näst största gruppen är den som har sjukersättning. De beräknas utgöra av samtliga som får en högre disponibel inkomst och förändringen medför i snitt en högre inkomst på . Drygt 27 000 personer beräknas få en lägre individuell disponibel inkomst, varav eller 17 000 är kvinnor och 10 000 är män. Kvinnor är överrepresenterade både avseende garantipension och i trans- fereringssystemen. I snitt minskar kvinnornas disponibla inkomst med medan motsvarande minskning är för männen. Hälften av dem vars inkomster minskar är de som fortsätter att ta ut inkomstpension och som hade rätt till garantipension före reformen (typfall 2). Trots att de inte har rätt till grundskydd förrän antas cirka 13 000 personer välja att ta ut sin inkomstpension när de fyller . I snitt skulle de ha haft mer i form av grund- skydd. Även om denna grupp är den största av de som berörs så har de minst snittförändring i kronor . Sammantaget kommer dessa dessutom få en livsvarigt lägre allmän pension. Bland de som beräknas få en lägre disponibel inkomst är gruppen som har sjukersättning den näst största (typfall 4), dessa utgör drygt en fjär- dedel. En del av de med sjukersättning hade haft mer i pension än vad de får i sjukersättning det år de fyller 65. Dessa beräknas i snitt få lägre disponibel inkomst än de hade haft om de med tidigare regler gått i pension . Analysen av individuell disponibel inkomst avser endast första året efter individerna fyllt . Som framkommit av typfallen ovan kommer de allra flesta berörda få en livsvarigt högre pension till följd av reformen. Var i inkomstfördelningen finns de som påverkas av regeländringar där 65-årsgränsen justeras? I detta avsnitt görs en analys som utgår från förändringen i ekonomisk standard. Ekonomisk standard beräknas genom att den disponibla inkoms- ten justeras för försörjningsbördan. Det gör att hushåll av olika storlek och med olika sammansättning kan jämföras. Enligt detta mått berörs samtliga som bor i ett hushåll där någon i hushållet får en förändrad disponibel inkomst. Effekten som analyseras uppkommer från det att en person i hushållet fyller till dess att den fyller . I figur 8.1 visas antalet 2021/22:181 kvinnor och män som direkt och indirekt berörs i respektive inkomstgrupp. Det är i princip lika många kvinnor som män som berörs vilket till stor del är en effekt av att analysen är gjord på ekonomisk standard. Detta innebär att även om det är en enskild hushållsmedlem som berörs direkt så påver- kas samtliga hushållsmedlemmars ekonomiska standard lika mycket. Något fler berörs i den nedre hälften av inkomstfördelningen, cirka 60procent av samtliga berörda befinner sig där, vilket är naturligt eftersom de som direkt berörs av reformen är de med grundskydd alternativt perso- ner som har sin försörjning helt eller delvis från transfereringar. Figur 8.1 Antal kvinnor och män som får en ändrad ekonomisk standard 2023 Källa: Egna beräkningar i FASIT-modellen, (SCB). Anm: Inkomstgrupper: Befolkningen delas in i 10 lika stora grupper där de med lägst ekonomisk standard hamnar i inkomstgrupp 1, de med näst lägst i inkomstgrupp 2 osv. ända upp till inkomstgrupp 10 som har den högsta ekonomiska standarden. I figur 8.2 redovisas förändringen i ekonomisk standard i olika delar av inkomstfördelningen från det att en person i hushållet fyller till dess att den fyller . Det är de med lägst ekonomisk standard som påverkas mest av reformen och den ekonomiska standarden sänks i snitt för den gruppen. Genomsnittlig förändring av ekonomisk standard 2023, -0,05 -0,10 -0,15 -0,20 -0,25 Källa: Egna beräkningar i FASIT-modellen, (SCB). Effekter på den offentliga sektorns sparande, inkomster och utgifter De offentliga finanserna stärks när åldersgränserna höjs och fler arbetar I detta avsnitt sammanfattas hur den offentliga sektorns finansiella spa- rande påverkas när sysselsättningen ökar och transfereringsutgifterna utvecklas som i tabell 8.1 och tabell 8.9. Beräkningarna bygger på att vissa åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet höjs 2023 och 2026. Förslagen presenteras närmare i avsnitt 6 och innebär att åldersgränser för det förhöjda grundavdraget och socialavgifter och allmän löneavgift höjs till 2023 respektive till 2026. Dessa förändringar av skatte- systemet bedöms förstärka den offentliga sektorns inkomster med cirka 5 miljarder kronor 2023 och 2026. mot reglerna för transfereringsutgifter uppstår ingen halvårseffekt för skat- teinkomsterna eftersom regelförändringen berör alla personer som har fyllt vid kalenderårets inledning. När skatte- och socialavgiftssystemets åldersgränser höjs ökar kommu- nernas, regionernas och statens skatteintäkter. inkomster ökar till följd av att färre personer omfattas av det förhöjda grundavdraget minskas statsbidragen till kommunerna i motsvarande beräknas denna sänkning av statsbidragen uppgå till , och 2026 till . Tabell 8.8 sammanfattar hur den offentliga sektorns inkomster, utgifter och sparande förändras när åldersgränserna ändras. ålderspensionssystemets sparande genom att inkomsterna ökar när fler personer är sysselsatta och genom att mer avgifter betalas in till systemet, som utgifterna sjunker när färre är ålderspensionärer. inkomstökning uppstår också när staten betalar pensionsavgifter för flera personer med ersättningar från trygghetssystemen. 2021/22:181 Tabell 8.8 Reformens effekter på den offentliga sektorns finansiella Offentlig sektors finansiella sparande Utgifter (pensioner) Utgifter (konsumtion) Anm.: Offentliga sektors inkomster och utgifter är inte summan av statens, kommunernas och pensionssystemets inkomster och utgifter eftersom en del av delsektorernas inkomster och utgifter går till andra delar av den offentliga sektorn. Kommunsektorns skatteinkomster ökar av två skäl. I mindre utsträckning eftersom sysselsättningsökningen har en positiv effekt på sektorns skatte- underlag, men framför allt eftersom antalet personer som har ett förhöjt grundavdrag minskar. Den senare inkomstökningen motsvaras dock fullt ut av lägre inkomster då statsbidragen till kommunerna sänks. En inkomst- ökning i kommunsektorn antas vidare motsvaras av en lika stor ökning av den kommunala konsumtionen, så att sektorns resultat och finansiella sparande är desamma som om reformen inte genomförts, eftersom kommunerna antas klara sitt balanskrav. Reformen bedöms också leda till en viss ökning av de kommunala utgifterna för ekonomiskt bistånd. Statens sparande förbättras när inkomsterna ökar till följd av ökad eko- nomisk aktivitet, som fler personer betalar sociala avgifter och allmän löneavgift fullt ut. Statens utgifter för arbetsmarknads- och ohälsorelaterade transfereringar ökar, medan utgifterna för pensioner och statsbidrag till kommunerna minskar, se tabell 8.8. Sammantaget är netto- förändringen av utgifterna relativt liten, men de högre inkomsterna gör att statens sparande förbättras. Sammantaget bedöms reformen leda till att den offentliga sektorns kon- soliderade bruttoskuld minskar med . När det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet ökar till följd av reformen behöver staten spara motsvarande mindre om överskottsmålet för den offentliga sektorn ska . Det innebär att statens reform- utrymme ökar. På förstärks det offentliga sparandet ytterligare På , när riktåldern succesivt höjs och arbetskraftsdeltagandet och BNP ökar ytterligare, blir effekten på de offentliga finanserna lik- artade de som redovisas i tabell 8.8 men större. När riktåldern höjs kommer allt fler personer som skulle ha lämnat arbetsmarknaden och tagit ut pens- ion utan en reform att påverkas. Effekterna blir särskilt stora när lägsta åldern för uttag av allmän inkomstgrundad pension blir så hög att den påverkar de åldrar där stora grupper lämnar arbetsmarknaden och går i pension. kommer också pensionsutbetalningarna att öka när de ålders- grupper som skjutit på sin pension får en högre genomsnittlig ålders- pension. Så länge som den förväntade återstående medellivslängden ökar och pensionsåldern stiger kommer dock pensions- systemets finanser att stärkas av reformen. När yrkeslivet förlängs kommer pensionssystemets omslutning att öka, vilket gör att systemets buffertfonder och kapitalavkastning kan förväntas öka. Fler sysselsatta och en högre BNP har även en positiv effekt på kom- munsektorns skatteunderlag. När kommunernas skatteinkomster utvecklas starkare behöver statsbidragen inte öka lika snabbt, givet att kommunernas reala konsumtionsutgifter ska vara desamma. Förutom via ett mindre behov av statsbidrag till kommunerna har refor- men också en positiv effekt på statens inkomster från skatter och social- avgifter. Även om statens utgifter för socialförsäkringar och arbets- marknadsstöd till hushållen kan förväntas öka så är nettoeffekten på statens sparande positiv. Ett högre statligt sparande, i kombination av att även pensionssystemets sparande förstärks till följd av reformen, gör att utrymmet för framtida reformer ökar om den offentliga sektorns sparande bestäms av ett över- skottsmål. Effekter på ersättningar för socialförsäkringar och arbetsmarknadsstöd