prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. överväga och lämna förslag till ändringar i lagstiftningen som innebär en skärpt och mer effektiv straffrättslig reglering mot brott i kriminella nätverk, särskilt brott med kopplingar till kriminella uppgörelser (dir. 2020:62). överlämnades betänkandet Skärpta straff för brott i kriminella nätverk (SOU 2021:68). Betänkandet har remissbehandlats och remiss- tiden gick ut . Arbete med att ta fram en lagrådsremiss pågår. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 52 om skärpt straff för den som överlåter narkotika till andra*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om skärpt straff för den som överlåter narkotika till andra (bet. 2018/19:JuU11 s. 103 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. överväga och lämna förslag till ändringar i lagstiftningen 2021/22:75 Justitie- departementet som innebär en skärpt straffrättslig reaktion mot narkotikaförsäljning (dir. överlämnades betänkandet Skärpta straff för brott i kriminella nätverk (SOU 2021:68). behandlats och remisstiden gick ut . ta fram en lagrådsremiss pågår. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 59 om preskription*: har tillkännagett för regeringen att preskriptionen av vissa sexualbrott bör avskaffas respektive förlängas 2018/19:JuU11 s. 116 f.). propositionen Barnpornografibrottet och preskription av brott mot barn 2019/20:69). I propositionen föreslogs att preskription ska avskaffas för bl.a. våldtäktsbrott som begåtts mot barn. När det gäller de övriga, mindre allvarliga, brotten i 6 kap. anförde regeringen att skälen för preskription väger över och att någon förändring avseende dem därför inte bör göras. Genom ställningstagandena i propositionen ansåg regeringen att tillkännagivandet när det gäller avskaffad preskrip- tion är tillgodosett. Lagändringarna trädde i kraft . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription i (dir. 2020:91). betänkandet En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription (SOU 2021:90). Utredningen föreslår bl.a. förlängda preskriptionstider för allvarliga brott, såsom våldtäkt och grov våldtäkt. remitterats och remisstiden går ut . Punkt 64 om straffmätning vid flerfaldig brottslighet*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör föreslå ändringar i strafflagstiftningen i syfte att åstadkomma en skärpt straffmätning vid flerfaldig brottslighet (bet. 2018/19:JuU11 s. 126 f.). 2021 tillsattes en utredning för att se över reglerna om straffmätning vid flerfaldig brottslighet (dir. 2021:56). Utredaren ska överväga och föreslå förändringar av strafflagstiftningen som ger uttryck för en skärpt syn på Det ska säkerställas att straff står i proportion till brottslighetens allvar även för den som begår flera brott. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 12–15, 42, 48, 52, 59 och 64. 2018/19:735 yrkandena 2 och 3, 2018/19:2598 yrkande 2 och 2018/19:2819 yrkande 53, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 79) och 2020/21:75 (Ju 60). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 39 om skärpt straff för överträdelser av kontaktförbud*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om skärpt straff för överträdelse av kontaktförbud (bet. 2018/19:JuU14 s. 56 f.). 2019 gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. överväga vilka förändringar i lagstiftningen avseende kontaktförbud som bör genomföras med anledning av tillkännagivandet och lämna förslag på nödvändiga författningsändringar (Ju 2019:05, dir. 2019:43). i betänkandet Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57). beslutade regeringen propositionen Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer (prop. 2020/21:217), i vilken betänkandets förslag i fråga om kontaktförbud behandlas. I propositionen lämnades bl.a. förslag om att straffet för överträdelse av kontaktförbud ska skärpas och att mindre allvarliga överträdelser av kontaktförbud inte längre ska vara fria från straff. Genom de förslag i fråga om kontaktförbud som lämnades i propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Lagändringarna trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. 2018/19:132 yrkande 33, 2018/19:2596 yrkande 9, 2018/19:2819 yrkande 52, 2018/19:2868 yrkande 18, bet. 2018/19:JuU10 redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 81) och 2020/21:75 (Ju 61). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 38 om färre godkända id-handlingar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om skyndsamma åtgärder för att begränsa antalet godkända id-handlingar (bet. 2018/19:JuU10 s. 130 f.) och därmed bifallit motion 2018/19:2819 yrkande 52. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till förändringar av de krav och rutiner som gäller för svenska identitetshandlingar (dir. 2017:90). Syftet var att minska det ökade antalet bedrägerier som begås med hjälp av förfalskade identitetshandlingar. Utredningen överlämnade betänkandet Ett säkert statligt ID- kort – med e-legitimation (SOU 2019:14). I betänkandet föreslås bl.a. en ny lag om statliga identitetshandlingar. Betänkandet har remitterats och remisstiden löpte ut . Arbete med en lagrådsremiss pågår. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 52 om kränkningsersättning till poliser*: har tillkänna- gett för regeringen det som utskottet anför om en utvidgad rätt till kränk- ningsersättning till poliser (bet. 2018/19:JuU10 s. 164 f.). Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över vissa regler som gäller brottsoffers rätt till skadestånd och möjlighet att få ut sådan ersättning (dir. 2019:104). I uppdraget ingick bl.a. att ta ställning till i vilken utsträckning polisers rätt till kränkningsersättning bör utvidgas. Uppdraget redovisades genom betänkandet Ersättning till brottsoffer (SOU 2021:64). Betänkandet har remissbehandlats. Lagrådsremissen Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer beslutades . Regeringen avser att återkomma till med en proposition . Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:2791 yrkande 10 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 82) och 2020/21:75 (Ju 62). Skrivelsen är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Justitie- departementet Punkt 2 om kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall i brott*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att Kriminalvårdens arbete med att förebygga återfall bör förstärkas (bet. 2018/19:JuU13 s. 11). har därmed bifallit motion 2018/19:2819 En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder (prop. 2020/21:18). föreslås bland annat att den villkorliga frigivningen från fängelse ska kunna skjutas upp i större utsträckning än för den som under anstaltstiden inte deltar i eller missköter återfallsförebyggande åtgärder eller andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att anpassa sig i samhället. Lagändringarna trädde i kraft . Den nya lagen innebär att den som inte deltar i vård eller behandling i fängelset ska kunna få sin villkorliga frigivning uppskjuten och alltså få sitta i fängelse. Den nya lagen träffar i synnerhet den som dömts för sexualbrott eller har Syftet är att den som avtjänar fängelsestraff ges ett incitament att delta i de återfallsförebyggande åtgärder eller åtgärder som främjar återanpassningen i samhället som Kriminalvården anvisar. klienten inte deltar i, eller missköter, anvisade åtgärder kan Kriminalvården skjuta upp den villkorliga frigivningen i Kriminalvården redovisade ett regeringsuppdrag om att förbereda för att från och med kunna genomföra systematiska uppföljningar av bakgrundsfaktorer och behovsområden av betydelse för risken att återfalla i brott bland klienter som verkställer påföljd (Ju2021/03205). Syftet är att myndigheten löpande ska kunna få ett bra underlag för att utveckla verksamheten efter behoven. Regeringen beslutade att ge Kriminalvården i uppdrag att vidareutveckla sitt återfallsförebyggande arbete (Ju2021/03732). Kriminalvården ska analysera hur arbetet i högre grad kan anpassas till samtliga dömdas olika behov och förutsättningar med särskilt beaktande av unga dömdas behov. Utifrån analysen ska Kriminal- vården redogöra för hur de identifierade behoven kan omhändertas i Kriminalvården ska lämna en delredovisning senast den 15 och slutredovisa uppdraget . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regleringen om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under och föreslå lämpliga förändringar (dir. Uppdraget ska redovisas . trädde nya regler i kraft som bl.a. innebär att den tidigare ordningen för straffrättslig särbehandling av lagöverträdare i åldersgruppen 18–förändrats (prop. 2021/22:17, bet. 2021/22:JuU5, 2021/22:36, SFS 2021:1103). Det innebär bl.a. att den dömdes ungdom inte beaktas särskilt vid straffmätningen vid allvarlig brottslighet vilket får som följdeffekt att Kriminalvården kan arbeta med återfallsförebyggande åtgärder än . Punkt 3 om nationellt exitprogram*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att införa ett nationellt exitprogram 2018/19:JuU13 s. 11 f.). , , Statens institutionsstyrelsen och gemensamt i uppdrag att ta fram ett nationellt avhoppar- program (Ju2019/02027). Myndigheterna slutredovisade uppdraget . Mot bakgrund av de behov som myndigheterna beskriver i slut- redovisningen, och en analys av deras förslag, beslutade regeringen om ett uppdrag till , , och om att vidta åtgärder för att förstärka och utveckla stödet till avhoppare i landet (Ju2021/03331). beslutade att tillsätta en s.k. bokstavs- utredare som ska stödja och koordinera myndigheternas arbete (Ju2021/03348). Uppdragen ska delredovisas . Bokstavs- utredarens uppdrag ska slutredovisas och myndigheternas uppdrag ska slutredovisas . har därefter, , bifallit justitieutskottets ställningstagande kring avhopparverksamhet (bet. 2021/22:JuU1 s. 34, rskr. 2021/22:89). Enligt utskottet bör bl.a. ett nationellt exitprogram inrättas och anslag ökas med ytterligare för att möjliggöra ökad avhopparverksamhet. Mot bakgrund av beslut utvidgades den ovan nämnda bokstavsutredarens uppdrag , till att även omfatta att analysera och lämna förslag på hantering av justitieutskottets ställningstagande. Det utvidgade uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 28 om särskild enhet för unga som begått grova brott*: har tillkännagett för regeringen att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott. Därmed har bifallit motionerna 2018/19:2791 yrkande 10, 2018/19:2819 yrkande 37, 2018/19:2861 yrkande 6.2 och 2018/19:2867 yrkande 6. Regeringen beslutade propositionen Ungdomsövervakning (prop. 2019/20:118). I propositionen föreslogs att det skulle införas en ny påföljd för unga lagöverträdare, ungdomsövervakning. Förslaget syftar till att skapa en ordning som gör det möjligt för domstolen att vid allvarlig brottslighet och i graverande återfallssituationer välja ett påföljdsalternativ som är lämpligt och trovärdigt både i fråga om innehåll och ingripande- grad. Kriminalvården föreslogs ansvara för verkställigheten av påföljden. Förslagen trädde i kraft . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regleringen om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under och föreslå lämpliga förändringar (dir. 2021:99). I uppdraget ingår att särskilt överväga vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av den eller de frihetsberövande påföljder som föreslås användas. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 31 om ökat samarbete med andra länder*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att anför om att Kriminalvården ska öka samarbetet med andra länder för att få fler utländska medborgare att avtjäna straffet i hemlandet (bet. 2018/19:JuU13 s. 67). Av tillkännagivandet följer att regeringen bör ge Kriminalvården i uppdrag att öka och fördjupa samarbetet med kriminalvården i de länder vars medborgare är överrepresenterade i de svenska anstalterna (bet. 2018/19:JuU13 s. 72). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, 2021/22:75 Justitie- departementet 2021/22:JuU1, rskr. 2021/22:89) redovisades att regeringens bedömning är att ett utökat samarbete mellan Kriminalvården och andra länders kriminalvård inte är den mest effektiva vägen att gå för att öka Det är regeringens och ansvar att genom bilaterala kontakter driva på det arbetet i förhållande till andra En rad bilaterala kontakter har pågått med ett antal centrala länder i syfte att öka möjligheterna till överförande. fortsätter med detta arbete. Regeringen har härutöver i regleringsbreven uppdragit åt Kriminalvården att redovisa hur myndigheten har bidragit till ett effektivt förfarande avseende överförande Kriminalvården har i årsredovisningen redovisat ett antal organisatoriska åtgärder som syftar till att effektivisera I årsredovisningen ska Kriminalvården redovisa vilka ytterligare åtgärder myndigheten har vidtagit i syfte att öka antalet överföranden och hur den i övrigt har bidragit till ett effektivt förfarande avseende överförande av straffverkställighet, bland annat mot bakgrund av det skyndsamhetskrav som genom lagändring (SFS 2020:384) gäller sedan Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:JuU1, rskr. 2021/22:89). regeringen att skriva av ärendet. Punkten är slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2, 3 och 28. 2018/19:1012 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 85) och 2020/21:75 (Ju 63). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 4 om andelstal i vägsamfälligheter*: har tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt bör utreda hur en lagreglering som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andels- tal i en gemensamhetsanläggning kan utformas och återkomma till riks- dagen i frågan. Frågan behandlas i ett förslag som har lämnats in till av (). mentet har låtit Lantmäteriet analysera frågan och ett samrådsmöte har hållits med REV och . Lantmäteriets analys och de synpunkter som lämnades vid samrådsmötet har en promemoria (Ds) tagits fram inom . beslutat lagrådsremiss och propositionen Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar (prop. 2021/22:122). propositionen föreslås att en samfällighetsförening ska kunna ändra andelstalen i en gemensamhetsanläggning genom ett beslut på en Beslutet ska fattas med kvalificerad majoritet och ändringen ska godkännas av lantmäterimyndigheten för att bli gällande. propositionen gjorde regeringen bedömningen att tillkännagivandet är Punkten är slutbehandlad. 2018/19:2817 yrkande 1, 2018/19:2821 yrkande 5, 2018/19:2840 yrkande 9, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 89) och 2020/21:75 (Ju 64). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om ett nationellt säkerhetsråd för krisledning*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en översyn av den centrala krisledningsorganisationen med inriktningen att inrätta ett nationellt säkerhetsråd för krisledning vid Statsrådsberedningen (bet. 2018/19:Ku28 s. 14 f.). Regeringen beslutade om vissa undantag från förordningen (1996:1515) med instruktion för . Beslutet innebär att den särskilda chefstjänstemannen för krishantering i placeras i Statsrådsberedningen samt att gruppen för strategisk samordning leds av en statssekreterare i . Statsministern beslutade samma datum att den statssekreterare som leder gruppen för strategisk samordning ska vara statsministerns statssekreterare. beslutade regeringen att statsministerns statssekreterare även ska vara ordförande i krishanteringsrådet. flyttades även kansliet för krishantering från till Statsrådsberedningen. I Statsrådsberedningen finns ett säkerhetspolitiskt råd för utbyte av information om säkerhetspolitiska frågor och som leds av statsministern. Punkten är inte slutbehandlad. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 90) och 2020/21:75 (Ju 65). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 34 om utredning om krigsdelegationen*: har tillkänna- gett för regeringen att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt samman- satt kommitté med uppgift att se över regleringen av krigsdelegationen (bet. 2018/19:KU30 s. 122–124). beslutade regeringen att ge en parlamentarisk kommitté i uppdrag att analysera och överväga den fråga som tillkännagivandet avser (dir. 2021:80). Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Punkten är slutbehandlad. Fri- och rättigheter, m.m. 2018/19:2819 yrkande 112, 2018/19:1328 yrkande 1, 2018/19:1842 och 2018/19:2694 yrkande 13, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 100) och 2020/21:75 (Ju 67). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 14 om stärkt äganderätt*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt 2021/22:75 Justitie- departementet kommitté med uppdrag att se över och stärka det grundlagsreglerade egendomsskyddet (bet. 2018/19:KU27 s. 54–58). bifallit motion 2018/19:2819 yrkande 112 och delvis bifallit motionerna 2018/19:1328 yrkande 1, 2018/19:1842 och 2018/19:2694 yrkande 13. Den fråga som tillkännagivandet avser bereds fortsatt inom Regerings- Mot bakgrund av den sakpolitiska överenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna, de gröna, och Liberalerna har regeringen bl.a. beslutat om kommittédirektiv till två utredningar, och Artskydds- utredningen, på område som på olika sätt berör egendomsskyddet för markägare och ersättningsrätt vid olika former av rådighetsinskränkningar över mark. (SOU 2020:73), som redovisades , lämnas bl.a. förslag om att skydda den biologiska mångfalden och om rätt till ersättning vid nekat tillstånd till avverkning av fjällnära skog. förslag om en övergång till frivilligt formellt skydd som huvudsakligt arbetssätt för skydd av värdefull skog samt förslag om ändrade skatteregler när det gäller ersättning för skydd av skog. äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund behandlas delar av förslag (prop. 2021/22:58). 2021:51), som redovisades , tar bl.a. upp frågan om en tydligare ansvarsfördelning mellan det allmänna och verksamheter eller markägare vad gäller kostnaden för att bevara biologisk mångfald. annat berörs rätten till ersättning vid vissa fridlysningsbeslut som i praktiken motsvarar områdesskydd när de avsevärt försvårar pågående markanvändning, som EU-statsstödsregler behöver beaktas. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Datalagring vid brottsbekämpning – anpassningar till 2018/19:3079 yrkande 1 och 2 och bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 103) och 2020/21:75 (Ju 68). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om en mer omfattande lagringsskyldighet*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en mer omfattande lagringsskyldighet (bet. 2018/19:JuU27 s. 6). domar i mål om lagring av och tillgång till elektronisk kommunikation till skydd för nationell säkerhet, försvar, allmän säkerhet och effektiv brottsbekämpning (mål C-623/17 och förenade målen C511/18, C 512/18 och C-520/18). hade, tillsammans med en rad andra medlemsstater, yttrat sig i målen och argumenterat för att utrymmet för datalagring bör kunna utvidgas i förhållande till den s.k. Tele2-domen (förenade målen C-203/15 och C-698/15) samt att nationell säkerhet och försvar är frågor som faller utanför tillämpningsområde. domstolen upprepade sina ställningstaganden från Tele2-domen, dvs. en generell och odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter om alla abonnenter och registrerade användare avseende samtliga elektroniska kommunikationsmedel inte var förenlig med (bl.a. p. 141 i förenade målen C-511/18 och C 512/18). gav domstolen exempel på när denna huvudregel bör kunna frångås och under vilka förutsättningar som det kan ske. Domstolen konstaterade även att direktivet 2002/58 om dataskydd i elektroniska kommunikationer är tillämpligt också när det gäller lagring av eller tillgång till uppgifter i elektroniska kommunikationer som syftar till att skydda den nationella säkerheten. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att bl.a. analysera förutsättningarna för att nya kommunikationstjänster ska kunna omfattas av lagringsskyldigheten och överväga vilka möjligheter det finns att förändra reglerna i syfte att tillgodose de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att upprätthålla och stärka sin förmåga samt göra en översyn i förhållande till senaste praxis (dir. 2021:58). Uppdraget ska redovisas . fortsatte handläggningen av ett antal mål angående datalagring vid . Regeringen har yttrat sig och deltagit vid muntlig förhandling i målen C-793/19, C-794/19 och C- 140/20, som gäller de tyska och irländska datalagringsregleringarna. 18november 2021 kom generaladvokat med ett icke bindande förslag till avgörande i dessa mål. yttrade sig regeringen i ett mål som gäller den franska regleringen om en viss myndighets åtkomst till uppgift om innehavare av ip-adress (C-470/21). Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:137 yrkande 3 och 8, 2018/19:1350, 2018/19:1724, 2018/19:2606 yrkande 15, 17 och 18, 2018/19:2769, 2018/19:2772 yrkande 1, 6, 9 och 17, 2018/19:2890 yrkande 11, 12, 14 och 17, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 105) och 2020/21:75 (Ju 69). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om översyn av vapenlagstiftningen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en översyn av vapen- lagstiftningen (bet. 2018/19:JuU29 s. 26 f.) och därmed bifallit motionerna 2018/19:2772 yrkande 1 och 2018/19:2890 yrkande 11. Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 13 om licenskrav för ljuddämpare*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att avskaffa kravet på särskilt tillstånd för ljuddämpare (bet. 2018/19:JuU29 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2018/19:1724, 2018/19:2606 yrkande 17 och 2018/19:2890 yrkande 17. Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i propositionen Genomförandet av ändringsdirektiv till EU:s vapendirektiv (prop. 2020/21:42), som beslutades . delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21, rskr. 2020/21:371). Punkten står därför åter som öppen. Regeringen har därefter föreslagit lättnader i regleringen av ljuddämpare i propositionen Lättnader i tillståndsplikten för ljuddämpare (prop. 2021/22:46). 2021/22:75 Justitie- departementet slutbehandlat i propositionen. de lagar antagit (SFS 132 och 136). Punkten är slutbehandlad. Punkt 15 om tidsbegränsade licenser*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om tidsbegränsade licenser (bet. 2018/19:JuU29 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2018/19:2606 yrkande 15, 2018/19:137 yrkande 3, 2018/19:2769 och 2018/19:2772 Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i proposi- tionen Genomförandet av ändringsdirektiv till EU:s vapen- direktiv (prop. 2020/21:42), som beslutades . delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21, rskr. 2020/21:371). därför åter som öppen. Ärendet bereds i . Punkt 20 om utökad vapengarderob*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en utökad vapengarderob (bet. 2018/19:JuU29 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2018/19:1350, 2018/19:2606 yrkande 18, 2018/19:2890 yrkande 14, 2018/19:137 yrkande 8 och 2018/19:2772 yrkande 6. En utredare har haft i uppdrag att biträda med att utreda vissa frågor på vapen- lagstiftningens område, bl.a. frågan om en utökad vapengarderob. redaren har redovisat sitt uppdrag i promemorian Tillstånds- prövning av vapendelar m.m. (Ds 2018:30). Med anledning av bl.a. vissa remissinstansers synpunkter har en ny promemoria med ett nytt förslag på reglering tagits fram. Promemorian har remitterats och remisstiden löpte ut . Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 25 om införande av vapen till m.m.*: har