prop · H903214 · 2022-03-28 00:00:00 — Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. Utredningen föreslår en bestämmelse som anger att det vid bedömningen om ett barns behov av hjälp med de grundläggande behoven är av sådan omfattning att det finns en rätt till personlig assistans ska hänsyn tas till det som bedöms vara barnets bästa. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som har yttrat sig över förslaget lyfter invändningar eller farhågor som rör förslagets tillämpning. Bland andra , kommun, , Stiftarna av Independent Living i (STIL), och Förvaltningsrätten i anser att förslaget behöver förtydligas för att tillämpningen ska bli rättssäker, och likvärdig över landet. Humana assistans AB, Förvaltningsrätten i m.fl. framhåller att förslaget innebär en dubbelreglering av barnets bästa. Bland andra Kommuner och Regioner (SKR) och kommun avstyrker förslaget om en s.k. ventil. SKR anför bl.a. att den föreslagna bestämmelsen är oprecis och vag, vilket gör det svårt att läsa sig till vad som förväntas av kommunen i dessa fall. Bland andra och är positiva till utredningens förslag och menar att det kan leda till att även barn vars hjälpbehov har en liten tidsomfattning kan beviljas personlig assistans. Skälen för regeringens bedömning: LSS innehåller inte någon reglering om att de grundläggande behoven ska vara av viss minsta omfattning för att kunna ligga till grund för personlig assistans (jfr prop. 1992/93:159 s. 175). Av rättspraxis framgår att någon som bara i mycket begränsad omfattning har behov av hjälp med något av de grundläggande behoven inte utan vidare kan anses berättigad till personlig assistans (se avgörandet RÅ 2009 ref. 57). I avgörandet HFD 2018 ref. 13 uttalade HFD att en individuell bedömning ska göras i varje enskilt fall med en sammanvägning av såväl kvalitativa som kvantitativa aspekter. HFD gjorde i avgörandet bedömningen att ett hjälpbehov om för personlig hygien inte var av sådan omfattning att det grundade rätt till personlig assistans utifrån karaktären av den hjälp som den enskilde behövde. Enligt artikel 3 i ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ. Artiklarna 1–42 i gäller som svensk lag enligt lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. Enligt 6 a § LSS ska barnets bästa särskilt beaktas när åtgärder rör barn. Av förarbetena till paragrafen framgår att bestämmelsen motsvarar kravet i artikel 3 i (se prop. 2009/10:176 s. 74). i ett ärende om personlig assistans för ett barn är en åtgärd som rör barnet. Syftet med utredningens lagförslag är att barnets bästa ska beaktas vid Prop. 2021/22:214 den sammantagna bedömningen av huruvida barnets hjälpbehov är av sådan karaktär och omfattning att behovet grundar rätt till personlig assistans enligt LSS (jfr HFD 2018 ref. 13). Att barnets bästa ska beaktas vid denna individuella bedömning följer emellertid redan av såväl 6 a § LSS som . Regeringen ser därför inget behov av att införa en sådan bestämmelse som utredningen föreslår. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för personlig assistans och assistansersättning som avser tid före ikraftträdandet. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser lämnar inga synpunkter Bland de remissinstanser som yttrat sig över förslaget före- kommer förslag på såväl längre som kortare införandetid. kassan anför att myndigheten behöver på sig, från riksdagsbeslut till ikraftträdande, för att hinna med nödvändiga förberedelser, bl.a. för anpassning av it-system. Inspektionen för socialförsäkringen betonar att behöver rimlig tid för att göra de förändringar som anser att förslagen bör träda i kraft tidigare än 2023. kommun anser att det finns behov av snabbt ikraftträdande, men också att föreslaget innebär att tiden är kort för att hämta in kunskap och sprida information om de nya grundläggande Skälen för regeringens förslag: Att säkerställa att personer med omfattande behov av stöd och service får ett ändamålsenligt stöd är ange- läget, likaså att rättssäkerheten i bedömningen av föräldraansvaret stärks. Lagändringarna bör därför träda i kraft vid tidigast möjliga tidpunkt, vilket Regeringen har vid denna bedömning beaktat att tillämpande myndigheter måste få tillräcklig förberedelsetid. anser sig behöva från riksdagsbeslut till ikraft- trädande för att inte riskera att handläggningen försenas. emellertid inte att förberedelsetid är motiverad. betänkandets förslag som rör egenvård och personlig assistans vid sjuk- vårdande insatser berörs inte i detta lagstiftningsärende. mer avgränsat och rättssäkert föräldraavdrag är en förenkling jämfört med Förslagen om förebyggande stöd och kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser innebär att vissa gällande krav tas bort och i övrigt att dagens praxis kodifieras i väsentliga delar. införs således inte några nya krav för personlig assistans i dessa delar. Sammantaget är regeringens bedömning att de föreslagna förändringarna inte motiverar ett senare ikraftträdande än . 2021/22:214 anser att lagändringarna bör träda i kraft tidigare än . Regeringen anser dock att den föreslagna ikraftträdandetidpunkten är väl avvägd. Grundläggande principer om likabehandling och rättssäkerhet talar för att de nya bestämmelserna inte bör gälla för tid före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelser bör klargöra att äldre bestämmelser fortfarande gäller för sådan tid (jfr prop. 2017/18:78 s. 23, prop. 2018/19:145 s. 25 och prop. 2019/20:92 s. 37). 8.1Effekt av förslagen på antal personer med personlig assistans och antal timmar med personlig assistans Som en följd av förslagen i avsnitt 5 om grundläggande behov kommer antalet personer som kan kvalificera sig för såväl assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken som personlig assistans enligt LSS att öka. Förslaget om ett föräldraavdrag i avsnitt 6 förväntas leda till att fler barn får personlig assistans i en lägre ålder än . Vidare kommer de barn som redan har personlig assistans att kunna beviljas fler timmar vid ett nytt beslut. Förslagen om grundläggande behov samverkar i hög grad både med varandra och med förslaget om ett schabloniserat föräldraavdrag. Samma person kan kvalificera sig till personlig assistans genom flera olika grundläggande behov. Samma barn som kvalificerar sig till personlig assistans genom förslaget om grundläggande behov kan kvalificera sig genom förslaget om ett schabloniserat föräldraavdrag. Därmed är konsekvenserna av dessa förslag inte summerbara. Genom förslagen kommer nya kostnader att uppstå för stat och kommun. När stödbehovet av personlig assistans tillgodoses minskar också behovet av andra insatser enligt LSS eller socialtjänstlagen (2001:453) vilket leder till minskade kostnader för kommunerna. Sammantaget innebär förslagen att kostnaderna för det offentliga ökar. Det är dock svårt att uppskatta de exakta kostnaderna för förslagen. Se avsnitt 8.4 Sammantagen effekt på de offentliga finanserna och förslag till finansiering. Effekter av förslag om grundläggande behov Fler individer kommer att beviljas personlig assistans Utredningen bedömer att cirka 2 000 nya individer kommer att beviljas assistansersättning till följd av alla förslagen i utredningens betänkande (behov av stöd för att förebygga vissa beteenden och minska risken för skador till följd av sådana beteenden, behov av kontinuerligt stöd som föranleds av medicinsk problematik samt att kvalificerat motiverande eller vägledande stöd ska bedömas som en del i det grundläggande behov som att tillgodose). Bedömningen baseras på en beräkning av skillnaden mellan hur många som hade assistansersättning 2019 och hur många som skulle haft assistans 2019 om utvecklingen av antalet assistansmottagare bara hade styrts av befolkningsutvecklingen. Beräkningen bygger således på ett antagande om att förslagen i stora drag, med justering för befolkningsutvecklingen, kommer att återställa nivån på antalet mottagare av assistansersättning till den nivå som gällde 2015. Det är dock, enligt regeringens mening, svårt att basera beräkningen av antalet nya individer på detta antagande, främst för att utredningens förslag inte innebär att praxis återställs till vad som gällde . Precis som utredningen skriver går det inte att urskilja något enstaka avgörande som lett till en avsevärt förändrad tillämpning vad gäller kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser eller aktiv tillsyn av övervakande karaktär. Enligt utredningen har det i stället, sett , skett en viss grad av insnävning även avseende dessa stödbehov, dels genom HFD:s klargöranden av tillämpningsområdet, dels genom den tillämpning av lagstiftningen som löpande sker i lägre domstolsinsatser och som får genomslag i den praktiska tillämpningen, exempelvis genom interna styrdokument. Det är enligt regeringen uppenbart att en sådan gradvis förändring av praxis inte på ett träffsäkert sätt går att återställa och att det därmed heller inte går att säga att nivån på antalet mottagare till följd av förslagen kommer att återgå till en given tidigare nivå. I utredningens förslag till nya grundläggande behov ingår det grundläggande behovet ”behov av kontinuerligt stöd som föranleds av medicinsk problematik”. Det behovet ingår inte i detta lagstiftningsärende vilket innebär att antalet individer som kommer att få assistansersättning behöver justeras ner jämfört med utredningens beräkningar. Utredningen gör ingen beräkning av antalet individer som kommer att beviljas assistans till följd av ”Behov av kontinuerligt stöd som föranleds av medicinsk problematik” separat. Flera remissinstanser, däribland , , och Kommuner och Regioner (SKR) delar utredningens bedömning att det är svårt att uppskatta omfattningen på kostnaderna. kommun efterfrågar en förnyad beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av utredningen och en ny ekonomisk analys av lagförslaget i sin helhet. kommun saknar en långsiktig analys av utvecklingen av volymer och kostnader. anser att utredningen har underskattat hur många fler som kommer att beviljas assistansersättning till följd av införandet av de nya grundläggande behoven eftersom förslagen inte enbart är en återställning till tillämpningen års praxisändring utan en utvidgning. kommun bedömer att de ekonomiska beräkningarna av kostnadsökningarna är i underkant utifrån att de nya grundläggande behoven troligen kommer att öppna upp för nya målgrupper som inte varit berättigade till insatsen personlig assistans. skriver att det är troligt att flera av dem som tidigare blivit av med sin assistans kommer att söka på nytt och bli beviljade och att flera personer som bor i gruppbostad kan komma att ha rätt till personlig assistans men att det inte går att veta hur många som kommer att ansöka. Utredningen kan enligt kommun ha överskattat antalet nya mottagare till följd av förslagen eftersom det inte är troligt att personer som efter beslut om indragen statlig assistansersättning beviljats andra kommunala insatser, i synnerhet bostad med särskild service enligt LSS, i någon större omfattning kommer att ansöka om personlig assistans på nytt. Regeringen anser, i likhet med ett flertal remissinstanser, att utredningens beräkningar är osäkra. Regeringen delar bild att utredningens förslag, om de genomfördes, skulle innebära att avsevärt fler än 2 000 nya individer skulle beviljas assistansersättning. Det beror dels på att borttagandet av kravet på ingående kunskaper öppnar upp personlig assistans för nya målgrupper, dels på att utredningens förslag, i första hand vad gäller det förebyggande stödet, skulle förändra stödets karaktär på ett sätt som skulle innebära att personer med avsevärt mindre kvalificerade stödbehov än vad som krävs skulle kunna beviljas assistansersättning. beräknade i Utgiftsprognos för budgetåren 2021–2025 att utredningens förslag skulle innebära ca 2 800 nya mottagare i assistansersättningen. De förslag som presenteras i avsnitt 5 innebär en utvidgning av rätten till personlig assistans. Förslagen innebär dock en mindre omfattande utvidgning av rätten till personlig assistans än utredningens förslag. Den viktigaste skillnaden för antalet nya individer mellan utredningens förslag och regeringens bedöms vara utformningen av förslaget om ett nytt grundläggande behov för att förebygga vissa beteenden och minska risken för skador till följd av sådana beteenden (avsnitt 5.2). Regeringens förslag innebär, till skillnad från utredningens förslag, att stödet ska vara aktivt och kräva att den personliga assistenten befinner sig i den enskildes omedelbara närhet. Enligt regeringens bedömning innebär denna skillnad att antalet nya individer som kommer att kunna beviljas assistansersättning kommer att bli lägre jämfört med om utredningens förslag hade genomförts. Regeringens bedömning är att förslagen kommer att leda till att ungefär 1 800 nya individer kommer att kunna beviljas assistansersättning när lagändringarna fått fullt genomslag. I den beräkningen har hänsyn tagits till att inga förslag om ”behov av kontinuerligt stöd som föranleds av medicinsk problematik”, egenvård eller sjukvård finns i detta lagstiftningsärende. Som anförts ovan anser regeringen att utredningen underskattar antalet nya individer till följd av utredningens förslag. innebär regeringens förslag en mindre utvidgning av rätten till personlig assistans än vad utredningen föreslår. Regeringen anser sammantaget att utredningens beräkning av antalet nya barn i assistansersättningen och det genomsnittliga antalet timmar de kommer att beviljas är rimliga för de förslag som presenteras i detta lagstiftningsärende. Antalet timmar per mottagare kommer inte att öka nämnvärt Utredningen antar att de personer som kommer att kvalificera sig för personlig assistans genom de nya föreslagna grundläggande behoven i genomsnitt kommer att få ett timantal som överensstämmer med det genomsnittliga timantalet bland de som redan har assistans. baseras på att förslagen möjliggör beviljande av assistansersättning både till personer med mindre omfattande och mer omfattande behov. De som står utanför assistansen kan, enligt utredningen, per definition antas ha mindre omfattande behov än de som redan kvalificerat sig. De som kan kvalificera sig för assistans enligt de nya föreslagna grundläggande behoven kan antas ha behov som omfattar en stor del av dygnet. Det finns således såväl argument för att antalet timmar för dem som beviljas enligt de föreslagna grundläggande behoven skulle kunna bli över som argument för att antalet timmar skulle bli under dagens genomsnitt. På grund av den stora osäkerheten bedömer utredningen att det genomsnittliga antalet timmar ger den bästa uppskattningen. Barn beräknas få ett lägre antal timmar än vuxna med anledning av föräldraavdraget enligt schablon och av att barnen har tid i förskola och skola. , kommun och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) delar inte utredningens bedömning avseende antalet nya timmar för dem som beviljas stöd enligt de nya grundläggande behoven. kommun anser att förslagen möjliggör en överföring från andra omfattande insatser med dygnet-runt-stöd som utförs i kollektiv regi till personlig assistans, vilket skulle driva upp det genomsnittliga antalet timmar för personlig assistans. och skriver att de nya grundläggande behoven som utredningen föreslår omfattar hjälpbehov som i många fall inte kan avgränsas till utan mer troligtvis består under hela den enskilda personens vakna tid, vilket kan leda till att fler timmar än genomsnittet beviljas. skriver också att även om de barn som väntas beviljas assistansersättning till följd av förslagen inte har tillräckligt omfattande grundläggande behov för att beviljas assistansersättning kan de ha stora behov av hjälp med andra personliga behov. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att det är sannolikt att de nya individer som kommer in i assistansersättningen till följd av de nya föreslagna bestämmelserna i genomsnitt kommer att beviljas lika många timmar som de personer som redan är beviljade assistansersättning. Visserligen kommer många, så som , kommun och ISF skriver, att beviljas personlig assistans hela eller en stor del av dygnet eller av den vakna tiden. kommer stöd för att förebygga vissa beteenden och minska risken för skador till följd av sådana beteenden (se avsnitt 5.2) att kunna beviljas för enskilda aktiviteter eller situationer vilket innebär att inte alla kommer att beviljas stöd större delen av dygnet. Förslaget som innebär att kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser ska beaktas som en del i det grundläggande behov som de avser att tillgodose innebär inte heller att personlig assistans nödvändigtvis kommer att beviljas fler timmar än genomsnittet. Regeringen noterar också att genomsnittet för beviljade timmar 2020 var , motsvarande drygt , vilket innebär att dagens genomsnitt redan täcker en stor del av dygnet. 2021/22:214 8.1.2 Effekt av förslaget om ett mer avgränsat och Förslaget om föräldraavdrag kommer att leda till att antalet barn med personlig assistans ökar och att de barn som redan har insatsen får fler assistanstimmar. Barn som står helt utanför den personliga assistansen kommer att kunna beviljas personlig assistans enligt LSS eller assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken som barn som har personlig assistans enligt LSS i stället kommer att kunna beviljas assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken. Fler barn kommer att beviljas assistansersättning Utredningen beräknar att cirka 400 nya barn i åldersgruppen 0–kommer att få assistansersättning till följd av förslagen i avsnitt 6. Eftersom inget avdrag görs för grundläggande behov för barn kommer förslaget inte innebära att fler barn i denna åldersgrupp kommer att beviljas assistansersättning. Antagandet om antalet barn i åldersgruppen 0–baseras på hur många barn som 2019 fick personlig assistans från kommunen och att cirka hälften av de barn 0–som (Indikatorer för att följa utvecklingen av assistansersättningen 2020, ) fått avslag på ansökan om assistansersättning med motiveringen att grundläggande behov inte uppnår mer än igenomsnitt, med dessa förslag i stället kommer att få bifall vid en ny ansökan. Dessa 400 barn är inkluderade i de 800 barn som beräknas kunna kvalificera sig för personlig assistans genom förslagen om nya grundläggande behov. Samma barn berörs av bägge förslagen. I denna proposition föreslås inget nytt grundläggande behov ”behov av kontinuerligt stöd som föranleds av medicinsk problematik”. Regeringen bedömer därför att cirka 360 nya barn kommer att få assistansersättning till följd av förslagen i denna proposition. De barn som får assistansersättning antas få i genomsnitt samma antal timmar som de barn i samma åldersgrupp som redan har personlig assistans. –2020 hade barn i åldersgruppen 0–i genomsnitt . Barn som redan har personlig assistans kommer att kunna beviljas fler timmar Genom förslaget om föräldraavdrag kan de barn som redan har personlig assistans få fler timmar om de ansöker om det. 4000 barn i åldrarna 0–17. Det finns ingen statistik över storleken på det normala föräldraansvaret hos vare sig eller hos . Utredningen uppskattar nivån på dagens föräldraavdrag genom att jämföra antalet använda timmar med assistansersättning för åldersgrupperna 1– , 7–, 13–och 22–. Valet av åldersintervall 22–som jämförelse används eftersom inget föräldraavdrag görs i den åldersgruppen som de åldersrelaterade behoven inte hunnit öka. Det skiljer i genomsnitt i personlig assistans mellan åldersgrupperna 1–och 22–. Gruppen 22–har fler i genomsnitt jämfört med gruppen 7–. Genom att för- Prop. 2021/22:214 slaget om ett schabloniserat föräldraavdrag genomförs förväntas assistans- timmarna öka för barn som har assistansersättning, och som får ett nytt beslut, med i genomsnitt för barn 0–, med i genomsnitt för barn 7–och med i genomsnitt för barn 13–. Enligt statistik från för fanns det 178 barn i åldrarna 0–, 635 barn i åldrarna 7–11 samt 1 353 barn i åldrarna 12– som fick assistansersättning. I genomsnitt fick de 130,2, 106,1 respektive 2020. Dessa barn beräknas i enlighet med utredningens förslag till schablon få , respektive extra , vilket utgör en ökning med motsvarande en kostnadsökning för staten till följd av fler timmar med räknat med schablonersättning på Ingen remissinstans har kommenterat utredningens beräkningar avseende antalet extra timmar som barn som har assistansersättning kan komma att beviljas. Regeringen bedömer att utredningens antaganden och beräkningar är rimliga. Schablonens storlek omfattas inte av detta lagstiftningsärende. För att beräkna kostnaderna för förslagen används utredningens förslag till schablon. Fler barn beräknas få assistans och färre barn behöva avlösarservice och korttidsvistelse Utredningen beräknar att cirka 460 nya barn kommer att beviljas personlig assistans till följd av förslagen. Beräkningen bygger på att av de barn som har minst en insats enligt LSS, personlig assistans borträknad, kommer att komma in i den kommunalt finansierade personliga assistansen. hade 838 barn i åldrarna 0–insatsen personlig assistans, vilket motsvarar av alla barn i samma åldersgrupp med minst en LSS-insats (totalt 5 844 barn). De vanligaste insatserna bland barn var avlösarservice, korttidsvistelse och personlig assistans. Om de barn som med förslaget kommer att beviljas personlig assistans får det med samma omfattning som de barn som redan har personlig assistans, får de i genomsnitt med hänsyn tagen till det nya föräldraansvaret. Genom att dessa barn beviljas personlig assistans minskar antalet barn i insatserna avlösarservice och korttidsvistelse med uppskattningsvis 264 och 278 barn (av respektive grupp). Regeringen bedömer att utredningens antaganden och beräkningar är rimliga. 8.1.3 Hur snabbt kommer reformen få full effekt? Utredningen antar att ökningen av antalet mottagare av assistansersättning kommer att ske successivt. Anledningen till den successiva ökningen är att många som berörs av förslaget redan har tidsbegränsade beslut om kommunala insatser enligt LSS eller socialtjänstlagen. 2021/22:214 skattar att omfördelningen uppnås på cirka tre till . delar inte utredningens bedömning om att ökningen av antalet assistansanvändare kommer att ske successivt under en så som tre till . Inte heller delar utredningens uppfattning att ökningen av antalet assistansanvändare kommer att ske successivt, . bedömer att berörda personer kommer att ansöka om assistansersättning när de har möjlighet till det. Kommunen har dessutom en skyldighet att göra en anmälan till när någon som har ansökt om personlig assistans kan antas ha rätt till assistansersättning. Regeringen bedömer visserligen, i likhet med , att många personer kommer att ansöka om assistansersättning så snart de har möjlighet till det. delar regeringen utredningens bedömning att många personer kommer att vänta tills deras beslut om andra insatser går ut. Sammantaget anser regeringen att det är mycket svårt att bedöma hur snabbt inflödet till assistansersättningen kommer att ske men bedömer att är en rimlig uppskattning. 8.2.1Konsekvenser för statens finanser Införandet av förslagen om grundläggande behov i LSS och ett mer rättssäkert och avgränsat föräldraavdrag innebär att fler personer kommer att beviljas assistansersättning. De innebär också att de genomsnittliga antalet assistanstimmar för barn kommer att öka. Förlagen innebär därmed ökade kostnader för den statliga assistansersättningen. har avsatt medel inom anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg för de kostnadsökningar som förslagen kan innebära. Sammantaget är regeringens bedömning, vilken redovisats ovan, att