prop · H903125 · 2022-03-01 00:00:00 — ärendet kan ifrågasättas. Bestämmelsen tar sikte på sådana situationer som inte direkt omfattas av någon av jävsgrunderna i punkterna 1–3, men där handläggarens eller beslutsfattarens opartiskhet ändå med fog kan ifråga- sättas (delikatessjäv). Det kan alltså vara fråga om såväl fall som knyter an till någon av dessa jävsgrunder som situationer som inte har sådan 2021/22:125 anknytning. Tillämpning av generalklausulen kan aktualiseras bl.a. i frågor om s.k. biträdesjäv. Tillämpning av generalklausulen kan även aktualiseras t.ex. när någon är uppenbar vän eller ovän med den som är part, ekonomiskt beroende av en part eller intressent eller är engagerad i saken på ett sådant sätt att misstanke lätt kan uppkomma om att det brister i förutsättningarna för en opartisk bedömning. 31 § Om ett ärende hos en nämnd berör ett aktiebolag där kommunen eller regionen äger minst hälften av aktierna eller en stiftelse där kommunen eller regionen utser minst hälften av styrelseledamöterna, ska den som handlägger ärendet inte anses jävig enligt 28 § 2 eller 4 enbart på grund av att han eller hon är ställföreträdare för bolaget eller stiftelsen eller på något annat sätt är knuten dit. Detta gäller inte när en nämnd handlägger ärenden som avser myndighetsutövning mot enskilda. Den som handlägger ett ärende hos en nämnd ska inte heller anses jävig enligt 28 § 4 enbart på grund av att han eller hon har deltagit i handläggningen av ärendet hos en annan nämnd. Paragrafen innehåller undantag från bestämmelserna i 28 § till följd av s.k. dubbla engagemang. Paragrafen anpassas till den nya utformningen av 28 § genom att hänvisningarna i första och andra stycket ändras, se kommentaren till den bestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 7. 37 § En nämnd får delegera beslutanderätten till presidiet, ett utskott, en ledamot, en ersättare eller en automatiserad beslutsfunktion i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. En nämnd får även uppdra åt en anställd att besluta enligt 7 kap. 5–8 §§. Paragrafen reglerar en nämnds möjlighet att delegera ärenden inom nämnden. Ändringen i paragrafen innebär att en nämnd får delegera beslutanderätten även till en automatiserad beslutsfunktion. Bestämmelserna omarbetas även språkligt. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Med automatiserad beslutsfunktion avses en funktion som möjliggör att beslut kan fattas maskinellt utan att någon enskild befattningshavare på myndigheten tar någon aktiv del i själva beslutsfattandet i det enskilda fallet (jfr prop. 2016/17:180 s. 315). En automatiserad beslutsfunktion innebär däremot inte något krav på något specifikt tekniskt system. Förutsättningen för att delegation ska kunna ske är i stället att funktionen innebär att automatiserade beslut möjliggörs. Det kan t.ex. röra sig om ett specifikt program, en funktion inom ett ärendehanteringssystem eller någon annan på något sätt identifierbar funktion som möjliggör automatiserade beslut. Ett automatiserat beslutfattande måste vara förenligt med och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Vidare omfattas möjligheten att delegera beslutanderätt till en automatiserad beslutsfunktion både av de befintliga och de nytillkomna delegationsförbuden i 38 §. Användningen av ett automatiserat beslutsfattande kan därutöver också vara begränsad till följd av reglering i förvaltningslagen (2017:900) eller i speciallagstiftning. Exempelvis kan inte sådan beslutanderätt som i lagstiftning ges till en utpekad befattningshavare, såsom chefsöverläkaren . 2021/22:125 vid en vårdinrättning för psykiatrisk tvångsvård eller rektorn för en skola delegeras till en automatiserad beslutsfunktion (6 b § lagen [1991:1128] om psykiatrisk tvångsvård och 2 kap. 10 § skollagen [2010:800]). Förvaltningslagens krav på beslutsmotivering sätter också gränser för när det går att använda automatiserat beslutsfattande. Ett automatiserat beslutsfattande förutsätter alltså att kraven på en tillräckligt klargörande och individualiserad beslutsmotivering kan tillgodoses. Beslutanderätten kan inte heller delegeras om det finns lagstadgade krav på avvägningar och bedömningar som inte kan utföras automatiserat. Det kan också finnas krav på handläggning eller utredning i specialförfattning som innebär begränsningar i möjligheterna att låta ett ärende eller en ärendetyp omfattas av automatiserat beslutsfattande. Generellt kan det vara en utgångspunkt att ett automatiserat beslutsfattande kan vara lämpligt för beslut i de fall det finns tydliga regler för när ett tillstånd eller ansökan ska beviljas och beslutet grundas uteslutande på uppgifter som den enskilde själv lämnat (jfr prop. 2016/17:180 s. 321). Det ska heller inte uteslutas att ett sådant förfarande kan tillämpas på beslut som grundas även på uppgifter som efter godkännande av den enskilde tillförts beslutsunderlaget. I enlighet med 6 § är det nämndens ansvar att säkerställa att det automatiserade beslutsfattandet sker i enlighet med gällande lagstiftning. 38 § Beslutanderätten får inte delegeras när det gäller 1.ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet, 2.framställningar eller yttranden till fullmäktige liksom yttranden med anledning av att beslut av nämnden i dess helhet eller av fullmäktige har överklagats, 3.ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt, 4.ärenden som väckts genom medborgarförslag och som lämnats över till nämnden, eller 5.ärenden som enligt lag eller annan författning inte får delegeras. Beslutanderätten får inte heller delegeras till en automatiserad beslutsfunktion 1.ärenden där beslut överklagas enligt bestämmelserna i 13 kap., 2.ärenden där beslut enligt lag eller annan författning inte får överklagas, 3.ärenden om upphandling, eller 4.ärenden om valfrihetssystem. Paragrafen anger de ärenden där beslutanderätt inte får delegeras. I paragrafen införs ett nytt andra stycke där det framgår att möjligheten att delegera beslutsfattandet till en automatiserad beslutsfunktion är mer begränsad än andra delegationsmöjligheter. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ärenden där beslut överklagas genom laglighetsprövning enligt 13 kap. får enligt första punkten inte delegeras. Detsamma gäller enligt andra punkten ärenden som leder till beslut som enligt lag eller annan författning inte får överklagas. Enligt tredje punkten omfattas inte beslut i ärenden som avser upphandling av möjligheten till delegation till en automatiserad beslutsfunktion. Detta gäller sådana ärenden om upphandling där lagen (2016:1145) om 2021/22:125 offentlig upphandling, lagen (2016:1146) om upphandling inom försörjningssektorerna, lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner eller lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet är tillämplig. Även beslut i ärenden om upphandlingar som är undantagna från de nu nämnda lagarnas tillämpningsområde omfattas av undantaget. Det gäller exempelvis de upphandlingar som anges i 3 kap. lagen om offentlig upphandling. Enligt fjärde punkten omfattas inte heller beslut i ärenden om valfrihetssystem av möjligheten till delegation till en automatiserad beslutsfunktion. Det gäller sådana ärenden där lagen (2008:962) om valfrihetssystem eller lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering är tillämplig. 42 § En nämnd ska välja utskott bland ledamöterna och ersättarna i nämnden. Bestämmelserna i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner ska då tillämpas. Paragrafen anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Hänvisningen ändras så att den omfattar den nya lagen i dess helhet. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 8 § Under de förutsättningar som anges i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner ska val av ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen samt revisorer vara proportionella. Om inte något annat följer av förbundsordningen ska det som sägs i första stycket tillämpas när den beslutande församlingen väljer ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen, andra nämnder och de beslutande organens beredningar samt revisorer. Paragrafens första stycke anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Hänvisningen ändras så att den omfattar den nya lagen i dess helhet. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 6 kap. 20 § i den äldre lydelsen gäller fortfarande för ledamöter som valts före ikraftträdandet. 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats eller tillkännagetts före ikraftträdandet. Punkt 1 anger när de föreslagna ändringarna ska träda i kraft. Punkt 2 anger att 6 kap. 20 § i den äldre lydelsen fortfarande gäller avseende ledamöter som valts före ikraftträdandet. Detta innebär att om en ledamot som valts proportionellt före ikraftträdandet avgår så ska bestäm- melsen i sin äldre lydelse tillämpas. En sådan ledamot ska sålunda ersättas i nämnden av den ersättare som i enlighet med den ordning som har bestämts för ersättarnas tjänstgöring står på tur. Ordningen är antingen den som föreskrivs i 25 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt eller, om ersättarna inte valts proportionellt, den ordning som fullmäktige bestämt enligt 6 kap. 16 § andra stycket. Enligt punkt 3 ska lagen tillämpas i sin äldre lydelse vid överprövning av beslut som har meddelats eller tillkännagetts före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 8.1 och 8.2. 2021/22:125 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner (SOU 2021:16) Syftet med utredningens uppdrag är att åstadkomma en valordning som är lätt att förstå, lätt att tillämpa och säkerställer representation från politiska minoriteter. Uppdraget syftar även till att tillförsäkra fortsatt goda möjligheter för ett effektivt och rättssäkert beslutsfattande i kommuner och regioner. Utredningen ska ta ställning till hur en möjlighet till automatiserat beslutsfattande kan införas i kommuner och regioner. Utredningen ska särskilt överväga hur ett automatiserat beslutsfattande bör förenas med principerna för det kommunala beslutsfattandet, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och EU:s dataskyddsförordning. Utredningen ska vidare analysera ordningen för val i kommun och regionfullmäktige och särskilt ta ställning till hur det kan säkerställas att ledamöter, valda av fullmäktige, som avgår från ett kommunalt organ får en ersättare som tillhör samma parti. Vidare ska utredningen analysera om regleringen i lagen om proportionellt valsätt är ändamålsenlig. Utredningen ska också analysera och ta ställning till om det är lämpligt att bestämmelserna om tjänstgöring för ersättare i regionfullmäktige skiljer sig från motsvarande reglering för kommunfullmäktige. Utredningen ska vidare analysera om kommunallagens (2017:725) jävsbestämmelser bör anpassas till förvaltningslagen (2017:900). Slutligen ska utredningen kartlägga samtliga författningar som innehåller överklagbara kommunala normbeslut och lämna förslag på en tidsgräns för överklagande av normbeslut som fattas enligt 1 § lagen (1978:234) om nämnder för vissa trafikfrågor. Automatiserat beslutsfattande i kommuner och regioner Utredningen konstaterar att det finns ett behov av att underlätta för den kommunala sektorn att möta ökade arbetsuppgifter. Ett sätt är att ta tillvara de möjligheter till effektivisering som finns i digitala arbetssätt och Att kunna använda automatiserade beslut för i detta perspektiv med sig en rad fördelar. En effektivare administration innebär frigjord tid för de anställda och möjligheter att förbättra servicen till invånarna genom Erfarenheterna av att använda automatiserade beslut i staten får anses vara övervägande goda och det finns ingen anledning att särbehandla i detta avseende. därför att det i kommunallagen införs bestämmelser som ger en möjlighet för kommuner och regioner att besluta att beslutanderätten i sådana ärenden som en nämnd kan delegera till t.ex. anställda också ska kunna delegeras till en automatiserad beslutsfunktion. att delegation ska kunna ske är att ett sådant beslutsfattande inte strider mot bestämmelser i annan lagstiftning. Ansvaret för det automatiserade beslutsfattandet ska ligga på respektive nämnd. Delegation till en auto- matiserad beslutsfunktion ska omfattas av samma regler som gäller för Beslut i ärenden som överprövas genom laglighetsprövning, beslut i ärenden som inte kan överklagas och beslut i ärenden om upphandling bör, mot bakgrund av unionsrätten, inte omfattas av möjligheten till automatiserat beslutsfattande. Ordningen för val i kommun- och regionfullmäktige En ny lag om proportionella val i kommuner och regioner Flertalet av bestämmelserna i lagen om proportionellt valsätt (1992:339) härrör från en lag och har mer eller mindre okommenterat förts över till senare lagar. Det finns därför i stort sett inte något stöd för rättstillämpningen i form av förarbeten. Mot den bakgrunden föreslår utredningen en helt ny lag om proportionella val i kommuner och regioner med en egen författningskommentar till stöd för lagens tillämpning. En ny lag ger bäst förutsättningar för att åstadkomma ett ändamålsenligt och lättillämpat regelverk. Förslaget till ny lag innebär vissa förtydliganden och förändringar. Det ska klargöras att en förutsättning för att ersättare och suppleanter ska kunna väljas proportionellt är att valet av ledamöter varit proportionellt. Ordningen mellan namnen inom en valsedelsgrupp (t.ex. ett parti eller en kartell) ska fastställas på samma sätt som vid val inom . Däremot bör ordningen för hur de proportionella valen genomförs inte förändras. Den nuvarande ordningen för hur valen genomförs skiljer sig från vad som gäller för allmänna val men utredningen finner att den nu gällande ordningen är att föredra framför en omvänd ordning. Inte heller ordningen för s.k. dubbelvalsavveckling ändras. Det torde vara mycket ovanligt att någon väljs av fler än en valsedelsgrupp men om detta sker kan det hanteras på samma sätt som enligt den nuvarande regleringen av sådana dubbelvalssituationer. Även regleringen av gruppbeteckningar bör behållas oförändrad. Detta innebär i och för sig att det fortsatt kommer att vara möjligt att ingå i en valsedelsgrupp med andra partier utan att det finns någon egentlig samverkan. En förändring på detta område bör dock enligt utredningen inte genomföras eftersom de negativa effekterna i form av påverkan på den fria nomineringsrätten och det förhållandet att partierna stärks gentemot de enskilda ledamöterna med stor sannolikhet är större än fördelarna med en förändrad reglering. En möjlighet till fyllnadsval avseende val till styrelse och nämnder som genomförts proportionellt Om en ledamot i en nämnd som har valts proportionellt avgår inträder enligt nu gällande ordning en ersättare i enlighet med den ordning som har bestämts för ersättarnas tjänstgöring. Det kan få effekten att den avgångne ledamoten ersätts av någon från ett annat parti än det parti som den avgångne ledamoten företrädde. Det kan också leda till att ett parti blir utan representation i nämnden. För att förhindra en sådan ordning föreslår utredningen att det i 6 kap. 20 § kommunallagen, 19 kap. 7 § samt 3 kap. 6 och 25 §§ i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och regioner ska införas bestämmelser som gör det möjligt att ersätta en 2021/22:125 Bilaga 1 ledamot som valts proportionellt genom fyllnadsval. Vid fyllnadsvalen ska fullmäktige, så lång ställa att representationen i en nämnd inte förändras. Detta kommer att medföra att en avgången ledamot i normalfallet ersätts av någon från samma parti. ger regleringen tillräcklig flexibilitet för att hantera undantagssituationer och skapar inget behov av att införa regler om att partitillhörighet måste registreras. Tjänstgöringen för ersättare i fullmäktige Regleringen rörande ersättare i fullmäktige skiljer sig åt på flera punkter mellan regionerna och kommunerna. B.la innebär reglerna att antalet ersättare är fler i regionerna än i kommunerna. Vidare utses ersättarna enligt två olika regelverk. Ersättare i regionfullmäktige utses på samma sätt som ersättare i . För kommunerna däremot finns det ett särskilt system, reglerat i vallagen (2005:837). Även reglerna för indelning i valkretsar skiljer sig åt mellan regionerna och kommunerna. Mot bakgrund av att reglerna om ersättare i fullmäktige i flera avseenden skiljer sig åt mellan regionerna och kommunerna finner utredningen inte någon anledning att göra reglerna om ersättares tjänstgöring enhetliga. Det har heller inte framkommit något om att regionerna upplever problem när det gäller att kunna kalla in ersättare till fullmäktige. regelverket bör därför inte göras. Det finns vissa skillnader i regleringen av jävsgrunderna mellan och statlig sektor. De är inte sakligt motiverade och riskerar att leda till att en jävsituation skulle kunna vara tillåten i förvaltning men otillåten i den statliga. Utredningen föreslår därför att bestämmelsen om jävsgrunderna i 6 kap. 28 § kommunallagen ska anpassas till lydelsen av motsvarande bestämmelse i förvaltningslagen. så sätt uppnås en enhetlig reglering. och förvaltningslagen vad gäller regleringen av jäv medför i övrigt inte något behov av anpassning. Överklagande av kommunala föreskrifter Utredningen har kunnat identifiera en lag och två förordningar med särskilda bestämmelser om överklagande av kommunala normbeslut där det kan konstateras att bestämmelserna om överklagande är ofullständiga. Detta gäller både regleringen av överklagandetid och den generella regler- ingen av hanteringen av sådana överklaganden. Mot denna bakgrund finns det skäl att komplettera regleringen för att säkerställa en ändamålsenlig hantering av överklaganden av de aktuella normbesluten. Utredningen föreslår därför att förvaltningslagens bestämmelser om rätt att överklaga, hur ett beslut överklagas, överklagandetid samt myndig- heternas handläggning av inkomna överklaganden ska tillämpas på de aktuella överklagandena av kommunala föreskrifter. Det ska därför i lagen om nämnder för vissa trafikfrågor, terrängkörningsförordningen (1975:1313) samt vägtrafikförordningen (1995:137) för den kommunala organisationen för räddningstjänst under utbildning och höjd beredskap införas bestämmelser om att de aktuella bestämmelserna i förvaltnings- lagen ska tillämpas. Överklagandetiden ska beräknas då beslutet senast tillkännagetts. Konsekvenser av utredningens förslag Möjligheten till automatiserat beslutsfattande i kommuner och regioner har förutsättningar kommer att kunna medföra effektiviseringar. Bl.a. innebär det en möjlighet att förkorta handläggningstiden så att beslut kan fattas snabbare än . Detta för med sig fördelar för såväl kommuner och regioner som för enskilda intressenter. Förslaget angående ordningen för val innebär sammantaget ett mer ändamålsenligt och lättillämpat regelverk, framför allt genom den nya lagen och att frågan om proportionellt valda ledamöter som avgår kan hanteras enklare. 2021/22:125 Bilaga 1 Författningsändringarna föreslås träda i kraft . Vissa övergångsbestämmelser behövs bl.a. ska äldre bestämmelser tillämpas på val som hållits före ikraftträdandet. 2021/22:125 Bilaga 2 Författningsförslag i SOU 2021:16 Förslag till lag (2022:xx) om proportionella val i kommuner och regioner Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om förutsättningarna för och förfarandet vid proportionella val i kommuner och regioner. Lagen ska tillämpas i de fall det särskilt föreskrivits att val ska vara proportionella. Förutsättningar för proportionella val 2 § Ett val ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar den kvot man får om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, ska den avrundas till närmast högre hela tal. Särskilt om val av ersättare och suppleanter 3 § Val av ersättare och suppleanter får vara proportionellt endast om valet av ledamöter varit proportionellt. 4 § Den som är ordförande vid det sammanträde där beslut om proportionellt val fattas är valförrättare. En annan ledamot kan dock utses att vara valförrättare. Valförrättaren avgör ensam de frågor som uppstår vid genomförandet av valet. Vidare ska, bland de väljande, utses en eller flera ledamöter att biträda valförrättaren vid genomförandet av valet eller valen. 5 § Valet ska ske med slutna valsedlar. 6 § Valsedlarna ska vara enkla, och omärkta samt lika till storlek, material och färg. 7 § På valsedlarna ska det finnas en gruppbeteckning. Denna anges som en beteckning i ord för en viss grupp av de väljande eller för en viss meningsriktning. Gruppbeteckningen ska anges närmast ovanför det eller de namn som tas upp på valsedeln. Namn som anges på valsedeln 8 § Om valsedeln innehåller namn på fler än en person, ska namnen anges i en följd under varandra och förses med nummer som visar ordningen mellan dem. Varje person ska anges på ett sådant sätt att det klart framgår vem som avses. 9 § En valsedel är ogiltig, om den 1.inte är sluten på det sätt som anges i 5 §, 2.inte är utformad i enlighet med 6 §, eller 3.inte upptar en gruppbeteckning på det sätt som anges i 7 §. Namn på valsedeln som inte ska beaktas 10 § Ett namn på en valsedel ska anses obefintligt om 1.personen inte är valbar, 2.namnet är överstruket, 3.det inte klart framgår vem som avses, eller 4.ordningen mellan namnet och något annat namn på valsedeln inte klart framgår. Om valsedeln upptar flera namn än som valet avser, ska det eller de sista övertaliga namnen anses obefintliga. Slutförande av val en annan dag Beslut om slutförande av val en annan dag 11 § Om valet inte kan slutföras eller det av någon annan anledning är nödvändigt, får valförrättaren, när valsedlarna har avlämnats, bestämma att valet ska fortsätta och slutföras en annan dag. Beslutet ska förenas med uppgift om tid och plats för slutförandet av valet och genast tillkännages de väljande. Beslutet behöver inte tillkännages särskilt eller föregås av en kallelse. Vittnen vid slutförande av valet en annan dag 12 § Om valet ska slutföras en annan dag ska, bland de väljande, minst två personer utses för att, utöver valförrättarna, som vittnen närvara vid valets slutförande. Förvaring av valsedlarna vid slutförande en annan dag 13 § De avlämnade valsedlarna ska förvaras i en valurna som förseglas i närvaro av de båda vittnena. Valförrättaren ska därefter se till att den förvaras på en säker plats. När valet slutförs ska valförrättaren i närvaro av vittnena särskilt kontrollera att förseglingen inte har brutits. 2021/22:125 Bilaga 2 2021/22:125 Bilaga 2 14 § När valsedlarna har lämnats ska de giltiga valsedlarna ordnas i valsedelsgrupper. Valsedlar med samma gruppbeteckning bildar en valsedelsgrupp. Därefter räknas antalet valsedlar i varje valsedelsgrupp. Antalet utgör valsedelsgruppens röstetal. Ordningen för fördelning och besättande av platser 15 § Inom varje valsedelsgrupp ska ordningen mellan namnen bestämmas. Därefter ska platserna fördelas mellan grupperna och besättas. Ordningen inom varje valsedelsgrupp 16 § Ordningen mellan namnen inom varje valsedelsgrupp ska, om det behövs, bestämmas genom att ett jämförelsetal beräknas för dem genom särskilda sammanräkningar enligt 18 §. En lista för varje valsedelsgrupp 17 § Efter varje sammanräkning ska det namn som enligt 18 § har fått det högsta jämförelsetalet föras upp på en lista för valsedelsgruppen, det ena under det andra. Namnen gäller i den ordningsföljd som de har blivit uppförda på listan.