prop · H903261 · 2022-06-16 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:261 Nationell planering för transportinfrastrukturen Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för planeringsarbetet och sitt beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033 samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur . Vidare lämnar regeringen i skrivelsen en redogörelse för hur ett antal tillkännagivanden som har riktat till regeringen, bl.a. med anledning av regeringens proposition Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela , har omhändertagits. 2 Bakgrund, utgångspunkter och ekonomiska ramar för 3 Den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen perioden –2033................................... Forskning och innovation ................................................... Krisberedskap och civilt försvar......................................... Vidmakthållande av statlig transportinfrastruktur .............. Vidmakthållande av järnvägar......................... Vidmakthållande av vägar ............................... Utveckling av transportsystemet ...................................... Trimnings- och miljöåtgärder.......................... Namngivna objekt med en kostnad över Räntor och amorteringar.................................. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Effekter av regeringens satsningar ................................... 4 Definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur ................................. Fyrstegsprincipen inom planeringen av Översyn av väglagen ........................................................ Större investeringar och prioriterade utredningar............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Klicka här för att Regeringen fastställde genom beslut den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruktur för perioden 2022–2033 och definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden –2033. denna skrivelse redogör regeringen för planeringsarbetet och innehållet i Den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastruk- turen för perioden –2033 bygger på regeringens proposition Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151), en infrastrukturproposition med den största ekonomiska ramen någonsin för åtgärder i transportinfrastrukturen. beslut i enlighet med regeringens förslag i propositionen (bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/2021:409). En utbyggd infrastruktur är viktig för regional utveckling och för jobben. Infrastruktursatsningar kan bidra till ett starkare samhälle, fler bostäder, förbättrade pendlingsmöjligheter och klimatsmarta transportlösningar. investeringar kan skapa jobb, förstora arbetsmarknadsregionerna och bidra till tillgängligheten, klimatarbetet och sammanhållningen i landet. En god tillgänglighet regionalt, nationellt och internationellt har stor betydelse för medborgare och näringsliv samt för konkurrenskraft, ekonomisk utveckling och välfärd. Den nationella planen ska bidra till att det finns goda förutsättningar att bo, leva och arbeta i hela landet, att människor kan resa och mötas samt att varor och gods transporteras på ett hållbart och klimatsmart sätt. att förbättra tillgängligheten skapas större arbetsmarknadsregioner. gängligheten är också central för att ge människor tillgång till vård, omsorg och service liksom aktiviteter och miljöer för en meningsfull fritid. Ett pålitligt, robust och långsiktigt hållbart transportsystem är en förutsättning för människor, näringslivet och ett starkt samhälle. Utveckling och vidmakthållande av infrastrukturen är en förutsättning för att ska klara såväl befolkningsökning som en hållbar tillväxt och för att nå klimatmålen. ska bli världens första fossilfria väl- Infrastrukturinvesteringar skapar jobb och ger goda förutsättningar för näringslivet att utveckla och exportera svensk teknik. Det stärker svensk konkurrenskraft och som land med omfattande Så drivs den gröna industriella revolutionen på med investeringar i hela landet och så hamnar framtidens jobb i . planen stöder och förstärker bl.a. den pågående kraftiga industriutveckling som sker framför allt i norra , men även teknikutveckling och in- novationer i andra delar av . beräknar att det förslag till plan som verket lämnat innebär att cirka 25 000 personer kommer att vara sysselsatta . ytterligare kringinvesteringar som möjliggörs av utbyggd infrastruktur. Infrastrukturinvesteringar skapar också potential för bostadsbyggande. Det kräver en väl fungerande samordning mellan statlig infrastrukturplanering samt och regional samhällsplanering för potentialen ska utnyttjas till fullo. 2021/22:261 utformning och användning har stor betydelse för möjligheten att skapa en god bebyggd miljö och för att bibehålla och utveckla landskapets värden. Att transporter och transportinfrastruktur fungerar är en nödvändig förutsättning för att viktiga samhällsfunktioner inklusive totalförsvaret ska kunna upprätthållas vid kriser i fredstid, höjd beredskap och ytterst i krig. Det behövs en ökad motståndskraft och redundans, dvs. att det t.ex. finns alternativa färdvägar eller transportsätt. Centrala myndigheter, länsstyrelser, regioner och kommuner har alla olika ansvarsområden, men även företag och civilsamhället är en betydelsefull del av det svenska samhället och upprätthåller många grundläggande samhällsfunktioner och har en viktig roll i det svenska totalförsvaret. Planen ska bidra i detta arbete. Ett hållbart transportsystem ska också bidra till att minska klyftorna i samhället och uppnå det övergripande jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Den av regeringen fastställda planen ska bidra till att uppfylla de riksdagsbundna transportpolitiska målen och de etappmål som regeringen har beslutat om. Planen innebär förändringar i förhållande till det förslag som har lämnat, framför allt vad gäller utvecklingen, men även i fråga om vidmakthållande av infrastrukturen. Regeringen ser att det finns ett antal investeringar som behöver tidigareläggas eller intensifieras för att regeringens ambition om att infrastrukturen ska bidra till bl.a. vidgade arbetsmarknadsregioner och fler jobb, regional utveckling, bostadsbyggande samt skapa förutsättningar för näringslivets klimatomställning och öka sammanhållningen i hela landet ska kunna uppfyllas. 2 Bakgrund, utgångspunkter och ekonomiska ramar för infrastrukturplaneringen har fattat beslut i enlighet med regeringens förslag i propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409) och budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22, bet. 2020/21:TU1, rskr. 2020/21:131). angav tillsammans med regeringens planeringsdirektiv som beslutades den (I2021/01904 m.fl.) förutsättningarna för och länsplaneupprättarnas arbete i åtgärdsplaneringen. i uppdrag att redovisa behovet av åtgärder för att utveckla krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap och då ytterst krig inom transportområdet (I2021/01905). Regeringen gav i uppdrag att redovisa status för objekt som ingår i regeringens beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfra- Skr. 2021/22:261 strukturen för perioden –2029 (I2021/00871). I uppdraget ingick att dels skulle redovisa status för objekt som ingår i regeringens tidigare beslut om byggstarter, dels föreslå objekt som bör få byggstarta år 1–3 (2022–2024) och objekt som bör få förberedas 4–6 (2025–2027). redovisade uppdraget i en rapport med förslag till objekt som bör få byggstarta år 1– 3(2022–2024) samt objekt som bör få förberedas 4–6 (2025–2027). Regeringen gav i uppdrag att analysera och kvalitetssäkra införandet av signalsystemet ERTMS i det svenska järnvägssystemet (I2021/01105). Vidare gav regeringen i uppdrag att analysera vilken påverkan de stora företagsetableringar och företagsexpansioner som pågår eller planeras i och har för transportinfrastrukturen (I2021/02468). gav regeringen i uppdrag att fördjupa analysen av förutsättningarna för ett genomförande av åtgärder i transportinfrastrukturen i de båda länen i enlighet med de rekommendationer lämnat i redovisningen av det tidigare uppdraget (I2022/00398). lämnade sitt förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033 (I2021/02884). Dagen efter skickades förslaget på remiss. överlämnade en samlad effektbedömning som beskriver de effekter som uppstår av förslaget till nationell plan och de preliminära versionerna av länsplanerna på transportsystemet som helhet (I2022/02884). redovisade även sin syn på behovet av åtgärder för att utveckla krisberedskap och uppgifter vid höjd beredskap och då ytterst krig inom transportområdet (I2021/03064). redovisade dessutom uppdraget att analysera behovet av åtgärder i transportinfrastrukturen med anledning av större företagsetableringar och företagsexpansioner i och (I2021/02967) samt uppdraget att analysera och kvalitetssäkra införandet av signalsystemet ERTMS i det svenska järnvägssystemet (I2021/03065). Kompletteringen av uppdraget att fördjupa analysen kring förutsättningar för ett genomförande av åtgärder i transportinfrastrukturen med anledning av större företagsetableringar och företagsexpansioner i och redovisade (I2021/02967). Under remissen av planförslag inkom omkring 500 yttranden. Yttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (Infrastrukturdepartementet). förslag samt övriga underlag i form av tillhörande miljökonsekvensbeskrivning m.m., redovisade uppdrag och status i fråga om byggstarter samt remissyttranden utgjorde underlag för regeringens beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033 samt för vilka objekt som får byggstarta –2024, vilka objekt som får förberedas för byggstart –2027 och vilka prioriterade utredningar som bör genomföras inför nästa planeringsomgång och planrevidering. 2021/22:261 Länsplaneupprättarna ansvarar för att, i enlighet med förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur, upprätta och fastställa länsplanerna. Länsplaneupprättarna överlämnade sina förslag till trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur (I2022/00989). Dessa förslag till planer samt tillhörande miljökonsekvensbeskrivning m.m. utgjorde underlag för regeringens beslut om fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för perioden – 2033. Länsplaneupprättarna ska , efter att regeringen beslutat om definitiva ekonomiska ramar, fastställa länsplanen utifrån respektive inlämnat förslag. Ekonomiska ramar och kostnader i regeringens fastställelsebeslut är angivna i prisnivå 2021. Enligt beslut med anledning av regeringens proposition Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela ska den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. –2033 uppgå till , uttryckt priser (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). Den ekonomiska ramen fördelas enligt beslut på följande sätt: –till vidmakthållande av statliga järnvägar, –till vidmakthållande av statliga vägar, och –till utveckling av transportsystemet. Utöver de medel som har anslagit för planperioden tillkommer ytterligare medel från banavgifter, trängselskatter, infrastrukturavgifter och medfinansiering. Intäkter från banavgifterna beräknas uppgå till och används för att finansiera vidmakthållande av de statliga järnvägarna. För utveckling av transportsystemet tillkommer medel genom trängselskatt med , infrastrukturavgifter med samt medfinansiering från kommuner och andra externa aktörer med . Totalt beräknas tillföras på detta sätt. Med tillkommande finansiering från banavgifter, trängselskatter, infrastrukturavgifter och medfinansiering uppgår det totala beloppet för infrastruktursatsningar till . Infrastrukturprojekt som ingår i det s.k. transeuropeiska transportnätet TEN-T kan medfinansieras av EU genom Fonden för ett sammanlänkat (FSE). Tilldelningen till svenska projekt har varierat och är beroende av att utlysningarna ska passa lämpliga aktuella och sökbara projekt. har haft en god utdelning från fonden. Regeringen anser att arbetet med att informera om fonden och finna lämpliga projekt är något som kan utvecklas och att fortsatt ska arbeta aktivt för att få en ökad tilldelning. Fyrstegsprincipen är vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder och är en viktig utgångspunkt för förslagen till ekonomiska ramar och deras fördelning. Statliga åtgärder enligt fyrstegsprincipens första steg, dvs. åtgärder som kan påverka transportefterfrågan och val av Skr. 2021/22:261 transportsätt, är huvudsakligen sådana som inte hanteras inom ramen för infrastrukturplaneringen, exempelvis olika former av ekonomiska och Sådana åtgärder ger i stället förutsättningar för infrastrukturplaneringen. Åtgärder enligt det andra steget är sådana som medför ett mer effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur. 1- och steg 2-åtgärder kan inrymmas i infrastrukturplaneringen, främst inom ramen för trimnings- och miljöåtgärder. har i sitt planförslag redogjort för hur fyrstegsprincipen har tillämpats för att säkerställa en god resurshushållning och för att åtgärderna ska bidra till en hållbar samhällsutveckling. Principen är inbyggd i den metodik som tillämpar för de förberedande studier som ligger till grund även för föreslagna investeringar. ska fortsatt aktivt verka för fyrstegsprincipens tillämpning i ett fungerande samspel mellan nationell transportinfrastrukturplanering och fysisk planering på lokal och i vissa län regional nivå. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att redovisa vilka steg 1- och steg 2-åtgärder som kan finansieras med medel från den nationella planen för transportinfrastruktur respektive länsplanerna för regional transportinfrastruktur och vilka som inte kan finansieras på det sättet och skälen till detta. En bättre kostnadskontroll för åtgärder i infrastrukturen måste uppnås. Det är viktigt att de medel som staten avsätter för infrastrukturområdet används effektivt. Kunskapsnivån om kostnadsutvecklingen och lärandet från tidigare erfarenheter måste öka för att insatser för tidiga kostnadsbesparingar ska kunna göras. Sedan det föregående planbeslutet fattades 2018 har kostnaden för de namngivna objekten ökat . Regeringen ser allvarligt på kostnadsutvecklingen och kostnadskontrollen ska skärpas. behöver vidta kraftfulla åtgärder och på ett systematiskt sätt arbeta med kostnadsreducerande åtgärder. gav regeringen i uppdrag att analysera kostnadsutvecklingen vid upphandling och genomförande av investeringsprojekt. Bakgrunden var att regeringen sett en oroande kostnadsutveckling för byggandet av infrastrukturprojekt. ska med detta som utgångspunkt: –intensifiera arbetet med att förbättra arbetssätt och metoder för att effektivisera planeringen och genomförandet av både investeringar och väg- och järnvägsunderhåll i syfte att förbättra kalkyler och beräkningar, öka produktiviteten och minska kostnaderna, –förbättra kostnadsprognoser och kostnadskontroll, med fokus på investeringarnas tidiga planeringsskeden, och –öka transparensen kring kostnadsökningar och orsakerna till dessa. Arbetet ska leda till att förbättringar kommer till stånd och att det sker i ett högt tempo. Regeringen följer noga det arbete för ökad effektivisering och kostnadskontroll som har inlett och kommer att fortsatt ha en nära 2021/22:261 dialog med för att följa utvecklingen. Regeringen ser det som särskilt viktigt att fokuserar på åtgärder som redan i tidiga planeringsskeden kan tydliggöra ett objekts kostnader. En återtagen kontroll över kostnaderna för åtgärderna i planen bedöms nödvändig och central för att under kommande planperioder kunna genomföra viktiga åtgärder för att uppnå de transportpolitiska målen. Därutöver anser regeringen att arbete med kostnadskontroll behöver granskas och följas för att förbättra myndighetens rutiner och arbetssätt för att skärpa kostnadskontrollen. 3Den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen perioden –2033 Totalt fördelas till forskning och innovation under planperioden, varav under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer och under anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Insatserna omfattar samtliga trafikslag och relevanta ämnesområden. EU:s nuvarande forsknings- och innovationsprogram Horisont , som är EU:s huvudsakliga instrument för att stödja forskning och innovation från idé till marknadsintroduktion, kommer att få stort genom- slag i framtida forskning och innovation. är aktivt inom olika EU-program, vilket skapar möjligheter till uppväxling av satsade Detta bidrar i sin tur till att förstärka de svenska forsk- Forskning och innovation på transportområdet är avgörande för att nå de av antagna transportpolitiska målen inklusive klimatmålen och övriga miljömål, skapa tillgänglighet för såväl medborgare som näringsliv i hela landet, bidra till ökad trafiksäkerhet samt öka produktiviteten och bidra till bl.a. samhällsekonomisk effektivitet, jämställdhet samt utvecklad samhällsplanering och bostadsbyggande. ska även understödja kunskapsuppbyggnaden för elektrifieringen av alla trafik- och transportslag. Vidare ska den bidra till utveckling av teknik, material och metoder för byggande, drift och underhåll av transportinfra- struktur med minskade kostnader och minskad klimatpåverkan. Ett långsiktigt hållbart transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar inom samtliga trafikslag. kunna variera mellan olika delar av landet eftersom förutsättningarna kan skilja sig åt. Tiden från att ny kunskap förvärvas till att den omsätts i praktiken i transportsystemet behöver kortas. Genom att forskning och närmare åtgärder i den ordinarie verksamheten kan innovationer snabbare komma till användning och bidra med nytta direkt. 2021/22:261 Förutsättningarna för detta kan öka om forsknings- och innovationsmedel kombineras med andra åtgärders finansiering i den utsträckning som bedömer att det är möjligt. har ett väl utvecklat samarbete med såväl näringsliv som myndigheter, bl.a. Verket för innovationssystem (), , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt (), som kan fördjupas och effektiviseras och på så sätt ytterligare stärka den nationella sammantagna forskningen. 3.2Krisberedskap och civilt försvar Det behövs en ökad motståndskraft och redundans samt förstärkt säkerhetsskydd, informationssäkerhet och säkra kommunikationssystem inom transportområdet. har betydelsefulla uppgifter inom totalförsvaret och blir sektorsansvarig myndighet för beredskapssektorn Transporter. Med anledning av det försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde och i samt kriget i har behovet ökat ytterligare av olika åtgärder som bidrar till att det civila försvaret och krisberedskapen avseende transportområdet kan utvecklas och stärkas mer skyndsamt än tidigare planerat. Förmågan behöver utvecklas för att hantera olika händelser och situationer som t.ex. stora olyckor, naturhändelser, antagonistiska hot, höjd beredskap och ytterst krig. Behovet av insatser i transportinfrastrukturen kan också ha förändrats, vilket behöver beaktas i fortsatta arbete. Regeringen följer frågan noga, och dialogen mellan de berörda myndigheterna behöver fortsatt utvecklas. har medel för ändamålet civilt försvar avsatts på anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Dessa ingår inte i den del av den ekonomiska ramen som fördelats till utveckling av transportsystemet. Medel för krisberedskap och totalförsvar hanteras inom ramen för ordinarie budgetprocess. 3.3Vidmakthållande av statlig transportinfrastruktur Drift och underhåll av vägar och järnvägar är en förutsättning för att säkra den statliga transportinfrastrukturens funktion och tillförlitlighet och är därmed viktigt för såväl medborgare som näringsliv i hela landet. Ett robust transportsystem ska på ett bra sätt kunna klara av både väntade och oväntade händelser, störningar till följd av trängsel, fordonsfel, olyckor eller skador på infrastrukturen. Infrastrukturen ska vara robust även i ett förändrat klimat. Det är viktigt med en väl avvägd balans mellan allt från storstadsområden till landsbygder vid planering av underhållsåtgärder som tar hänsyn till behovet av att upprätthålla en god framkomlighet och tillgänglighet i hela landet. De utökade ramar för vidmakthållande som fastställde efter regeringens förslag i propositionen Framtidens 2021/22:261 infrastruktur – hållbara investeringar i hela möjliggör ökat underhåll och reinvesteringar på väg- och järnvägsnäten. Att underhålla befintlig infrastruktur i hela landet är ett resurseffektivt sätt att upprätthålla tillgängligheten. Regeringen anser att det är viktigt att fortsatt verkar för bättre kvalitetssäkring och uppföljning av underhållsverksamheten och att upphandlingsunderlag för baskontrakten utvecklas. bör vidta fortsatta åtgärder för att motverka obalanserad budgivning och kostnadsökningar, främja konkurrensen och utveckla arbetssätt och systemstöd som möjliggör en mer komplett informationsinsamling om väg- och järnvägsanläggningens tillstånd och framtida behov av åtgärder. Regeringen har gett i uppdrag att, med utgångspunkt från betänkandet Framtidens järnvägsunderhåll (SOU 2020:18), redovisa vilka åtgärder som fortsatt behöver vidta för att myndigheten ska kunna bedriva visst järnvägsunderhåll i egen regi. har i sin redovisning av uppdraget redogjort för sådana åtgärder. uppgift som infrastrukturförvaltare innebär att myndigheten kontinuerligt behöver utveckla beställarrollen genom ökat lärande och utveckla marknaden. De ökade resurserna möjliggör en upprustning av standarden i det befintliga järnvägssystemet. Den ekonomiska ramen för drift, underhåll och trafikledning på järnväg uppgår till , varav ska användas till forskning och innovation i enlighet med vad som anges i avsnitt 3.1 ovan. Utöver detta finansieras vidmakthållande av järnväg med intäkter från banavgifter. Dessa beräknas uppgå till . Den ekonomiska ramen för drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet och tjälsäkring samt bidrag för drift av enskilda vägar, uppgår till , varav ska användas till forskning och innovation i enlighet med vad som anges i avsnitt 3.1 ovan. Av medlen för vidmakthållande av vägnätet ska användas för drift och underhåll och användas för bärighet och tjälsäkring, vilket bl.a. inkluderar för åtgärder för att öka delar av vägnätets bärighet till bärighetsklass BK4 och åtgärder för att vägnätet ska vara tillgängligt året runt samt åtgärder för att anpassa vägsystemets robusthet i ett förändrat klimat. bidraget för drift av enskilda vägar öka. Av medlen för vidmakthållande av vägnätet ska användas för bidraget för drift av Det statliga vägnätet är omfattande och har i hela landet en stor betydelse för att möjliggöra transporter och resor i mångas vardag. derhållsåtgärder är stora på alla typer av vägar. Även på det lågtrafikerade vägnätet, vilket ofta utgörs av gamla vägar som inte har dimensionerats och byggts utifrån dagens krav, finns stora behov av underhållsåtgärder. Regeringen anser att det är viktigt att vid planering av Skr. 2021/22:261 åtgärder inom vägunderhållet tar hänsyn till behovet av att upprätthålla en god framkomlighet och tillgänglighet i hela landet, vilket innebär att behöver beakta att underhållsåtgärder genomförs på såväl de högsom lågtrafikerade delarna av vägnätet.