prop · H903236 · 2022-06-08 00:00:00 — UNHCR och Världsbanksgruppens gemensamma Center i har bidragit till forskning till grund för organisationernas programmering och policyarbete. Forskning och innovation har använts inom WFP för att effektivisera insatserna, t.ex. för ökad livsmedelsproduktion, effektivare lösningar för att lagra skördar och bättre prisjämförelser. stöd till Globala fonden har även omfattat implementeringsforskning. AfDB:s forskning och kunskapsgenerering har legat till grund för bankens evidensbaserade policyrådgivning för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling i . AfDB:s forskningsrapport : Strategies, Policies, and Instruments (publicerad 2019) samlade några av världens ledande utvecklingsekonomer och erbjöd policyrekommendationer för hur arbetstillfällen med bra villkor kunde skapas. Den årliga rapporten har med ett särskilt tema undersökt makroekonomiska situation och lämnat prognoser för framtiden, vilka väglett AfDB:s insatser. Inom har forskning en central plats, med samarbeten med flera universitet och oberoende institut. påbörjades etableringen av för innovation i . Även UNFPA har genomfört en bredd av aktiviteter inom forskning och innovation med bl.a. stöd till egen policyinriktad forskning, forskningssamarbeten, kapacitetsutveckling inom forskning, projektstöd och vetenskapliga konferenser. UNDP som har en central roll för tillämpad forskning inom global utvecklingspolicy har producerat ett antal publikationer, inklusive . Kapacitetsbyggande för forskning omfattar bl.a. tillgång till finansiering, utlysningar, konferenser, kurser, litteratur, laboratorier, hållbara arbetsplatser, främjandet av normer såsom jämställdhet och akademisk frihet liksom kompetenser för vetenskaplig kommunikation. Sidas globala och regionala stöd går mestadels till forskningsprojekt, men en del av stödet till globala aktörer såsom WHO och CGIAR verkar också för stärkt forskningskapacitet. I dialog med partners har särskilt lyft fram kvinnors roll inom forskningen, liksom vikten av att forskare från låg- och lägre medelinkomstländer kan konkurrera på samma villkor vid internationella utlysningar. Ett exempel på en kapacitetsstärkande insats är tillgången till avancerad laboratorieutrustning och handledning som getts till afrikanska forskare genom CGIAR-instituten Biosciences Eastern and Central vid i . Svenskt stöd till Special Programme for Research and Training in Tropical Diseases () har bidragit till att utbilda mer än 6000 personer. Stöd till bidrar till forskningsanslag, resurser för Skr. 2021/22:236 gästforskare, praktikantplatser/trainee-positioner vid landprogram i t.ex. och , liksom till kurser och konferenser. Svenskt stöd genom har bidragit till att stärka sårbara system för vetenskap, teknologi och innovation i , , , , och . Jämställdhet inom forskning globalt har stärkts kontinuerligt, men långsamt. har t.ex. genom in Science Development bidragit till att främja kvinnliga forskare inom naturvetenskap, ingenjörsvetenskap och informationsteknologi i låginkomstländer. uppskattade FN att närmare 170 miljoner människor var i behov av humanitärt stöd. har siffran vuxit till 251 miljoner människor, vilket är en fördubbling jämfört med . Trenden visar inga tecken på att avstanna. Väpnade konflikter är den främsta orsaken till de ökade behoven, men även klimatförändringar som leder till extrema väderförhållanden ökar människors sårbarhet inklusive en otrygg livsmedelsförsörjning. beräknades 155 miljoner människor vara drabbade av akut hunger och 28 miljoner människor drabbade av svält. Sifforna har därefter stigit kraftigt. Covid-19-pandemin har bidragit till en kraftig ökning av antal människor i behov av humanitärt bistånd. Strömmarna av flyktingar och internflyktingar ökar stadigt. Barn och kvinnor är särskilt utsatta i humanitära kriser. Den humanitära finansieringen har inte ökat i samma takt som behoven. har av de globala humanitära behoven kunnat finansieras. Utdragna kriser, som i , , och och snabbt förvärrade kriser, som i , , och , har ställt höga krav på humanitära aktörer med relativt sett än mer begränsade resurser. Utvecklingen förvärras av fortsatt brist på respekt för internationell humanitär rätt och andra skyddsnormer. Civila är allt oftare offer i konflikter och humanitära tillträdet hindras i allt större utsträckning. 5.9.1 mål och prioriteringar Det övergripande målet med humanitära bistånd är att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet till förmån för nödlidande människor som har utsatts för, eller står under hot att utsättas för väpnade konflikter, naturkatastrofer eller andra katastrofliknande förhållanden. humanitära bistånd utgår från globala humanitära behov och de humanitära principerna om humanitet, neutralitet, oberoende och Det normativa ramverket för humanitärt bistånd innebär den internationella humanitära rätten och de humanitära principerna. verkar även för att göra det humanitära biståndet mer effektivt, transparent 2021/22:236 verkar både för att tillgodose skydd och assistans för krisdrabbade människor samt ökad kapacitet och effektivitet i det humanitära systemet. I det följande redovisas resultat av stöd till dessa sex organisationer som är särskilt viktiga partners i genomförandet av det humanitära biståndet: •WFP:s mål är att bekämpa hunger genom att leverera akut livsmedelsassistans, trygga livsmedelsförsörjning och bygga motståndskraft. Genom Sida stödjer även FN:s humanitära flygtjänster, som WFP tillhandahåller logistik för hela det humanitära systemet för att möjliggöra respons även i de mest svåråtkomliga kriserna. •Ocha:s uppdrag är att främja samordning mellan humanitära aktörer och att bedriva påverkansarbete gällande världens humanitära kriser. Ocha verkar för att effektivisera det humanitära systemet för att åstadkomma en snabbare respons, nå de bäst placerade aktörerna för genomförande av insatser och säkerställa att de humanitära responsplanerna fokuserar på att nå de mest sårbara. •CERF etablerades av 2005 och spelar en central roll genom att tillhandahålla snabb och effektiv finansiering till plötsligt uppkomna, samt utdragna och kroniskt underfinansierade humanitära kriser. •UNHCR:s verksamhet består i att bistå flyktingar och statslösa, samt internflyktingar efter begäran av berörd stat, med humanitärt stöd såsom boende, mat eller andra förnödenheter, hälsovård och utbildning. •UNRWA:s verksamhet består till en del i att tillhandahålla humanitärt stöd i form av livsmedelsstöd eller kontantstöd till palestinska flyktingar. •Unicef har med sin stora fältnärvaro och långa erfarenhet av humanitärt stöd ett uppdrag att agera som koordinerande aktör i humanitära kriser för bl.a. skyddsfrågor, utbildning samt vatten och sanitet Ytterligare en viktig aktör i sammanhanget är () som klassas som en internationell enskild organisation. 5.9.3 Verksamhet och resultat Skydd och assistans för krisdrabbade människor har genom sina kärnstöd till humanitära FN-organisationer samt via specifika stöd till enskilda kriser bidragit till att fler drabbade människor har fått tillgång till skydd och assistans. humanitär givare inte enbart i kraft av sin stora finansiering utan även genom sin normativa roll i utformningen av det humanitära systemet och för att främja respekt för de humanitära principerna. I kraft av detta tillfrågas ofta att leda samordning av givare både i fält och på huvudstadsnivå. har lett humanitär givarsamordning tillsammans med Europeiska kommissionen i , som är en av världens största humanitära kriser. har verkat för ökat humanitärt tillträde och respekt för humanitära principer. har också lett arbetet för att mobilisera finansiellt stöd till FN:s humanitära responsplan genom att tillsammans med stå värd för FN:s årliga givarkonferenser. har också bidragit till att skapa en ökad internationell medvetenhet om den humanitära krisen i . Som medlem i den internationella kontaktgruppen för har haft en särskilt aktiv roll inom det humanitära spåret. har även lett givarmöten för att mobilisera finansiering till FN:s respons och bidragit till att WFP kunde etablera sig i landet för att tillhandahålla skolmåltider för barn i behov, som svar på den utbredda hungern i landet. Den snabbt växande humanitära krisen i Tigray i till följd av stridigheterna som bröt ut krävde en snabb respons. tog tillsammans med och Europeiska kommissionen initiativ till ett samordnat agerande från givare och har lett ansträngningarna för ökat humanitärt tillträde. Givarsamordningen har utgjort en viktig del i påverkansarbetet för vapenvila, eldupphör, politisk lösning och obehindrat och säkert tillträde för humanitära aktörer. Den kraftigt försämrade humanitära situationen i till följd av talibanernas maktövertagande krävde internationell respons. tog tillsammans med initiativ till givarsamordning till stöd för den FN-ledda humanitära responsen i landet. Detta resulterade i att gemensamma budskap kunde tas fram gentemot talibanerna för att upprätthålla de humanitära principerna, samt i förhållande till FN-systemet för att stötta en samstämmig och enad FN- respons i . Covid-19 har inneburit en drastisk förändring och försämring av den humanitära situationen i många länder. Kort tid efter att FN lanserade sin globala förfrågan om finansiering med anledning av covid-19- pandeminbeslutade både och Sida om extra stöd. stöd bidrog till att FN snabbt kunde ställa om sitt arbete och möta de mest sårbara människornas behov. Bland annat nåddes människor i 55 länder av personlig skyddsutrustning, 129 miljoner barn i 60 länder fick digital hemundervisning, 57 miljoner människor i 60 länder fick grundläggande hälsovård. Dessutom fick 39 miljoner internflyktingar och migranter som bedömdes särskilt sårbara mot bakgrund av konsekvenser av covid-19-pandemin humanitärt stöd. har genom sitt stöd till CERF bidragit till att FN-systemet har kunnat leverera ett snabbt och flexibelt stöd i både nya och existerande utdragna humanitära kriser. bistods 69 miljoner människor i behov av humanitärt stöd i 59 länder med medel från fonden. För att möta konsekvenserna av covid-19-pandemin har stöd lämnats bl.a. till lokala civilsamhällesorganisationer, inklusive kvinnoledda, som arbetar för att möta sexuellt och könsbaserat våld. CERF har vidare gått in med stöd för att föregripa humanitära kriser, i samband med förestående torka eller översvämning, i t.ex. och . har genom sitt stöd till WFP bidragit till att miljoner människor i kris har fått livräddande livsmedelsassistans. organisationen sin verksamhet för att möta den ökande hungern och nådde över 115 miljoner människor i 84 länder med direkta leveranser av livsmedel och genom kontantbaserat stöd. Kontantbaserat stöd bidrar till att den drabbade befolkningen får större valmöjligheter att hantera sin utsatta situation och kan också bidra till att stärka de lokala marknaderna. Genom FN:s humanitära flygservice (HAS) som leds av WFP har humanitära aktörer kunnat nå fram med akutstöd också i de mest WFP har kunnat leverera assistans i samtliga kontexter där organisationen planerat verksamhet. finansiering kunde WFP snabbt ta fram nya metoder för att nå människor i pandemidrabbade områden, och övergick exempelvis från skolanslutna livsmedelsprogram till livsmedelsransoner för barn att ta med hem till familjen. Även i utdragna kriser bidrog stödet till att förbättra levnadsförhållanden genom t.ex. ökad livsmedelssäkerhet och deltagande av kvinnor i beslutsfattande i länder som , , och genom WFP bidrog bl.a. till snabb livräddande assistans efter två cykloner 2019. Insatsen skalades snabbt upp och med hjälp av helikoptrar kunde 20 000 människor i svårtillgängliga områden nås av I bidrog genom WFP till att möta behoven hos 1,4 miljoner människor som påverkats av covid-19 samt möjliggjorde att hygienartiklar nådde fram till 140 000 människor. totalt 115,5 miljoner människor som nåddes av WFP:s insatser globalt var (eller 61,6 miljoner människor) kvinnor och har också arbetat tillsammans med WFP för att uppmärksamma kopplingen mellan klimatförändringar och hunger. arrangerade tillsammans med WFP och för katastrofriskreducering (UNDRR), som ansvarar för samordningen av det katastrofriskreducerande arbetet inom FN-systemet, högnivåmötet Anticipate and Act om humanitära och ekonomiska konsekvenser av klimatförändringar. Mötet bidrog till att höja medvetenheten om de stora mänskliga och ekonomiska kostnaderna av klimatförändringar i humanitära kriser, och att främja lösningar i form av föregripande humanitära åtgärder som tidiga varningssystem, finansiella mekanismer och investeringar i motståndskraftig infrastruktur. bidrog genom sitt stöd till UNRWA till att ge Palestinaflyktingar skydd och assistans i , , och Det har bl.a. inkluderat skolgång för 533 000 barn under skolåret 2019–2020. Genom UNRWA:s sociala skyddsnätprogram har 390 000 personer fått stöd genom livsmedel eller kontanter . Organisationen också kunnat bygga eller uppgradera tre hälsocenter och tretton skolor, genomföra närmare 5,8 miljoner primärvårdskonsultationer och möjliggöra mikrolån till fler än 21 000 gavs även stöd åt över 4 000 offer för könsrelaterat Det flexibla kärnstödet från till UNRWA möjliggjorde att insatser kunde fortsätta under covid-19-pandemin då verksamheten lades om genom hemleverans av medicin, interaktiv datorbaserad inlärning och mer resurser allokerade till kontant- och livsmedelsstöd. bidrog till att över 78 000 personer i och över 15 000 personer på fick hemlevererade mediciner av UNRWA under covid-19- pandemin. har spelat en mycket aktiv roll för att mobilisera politiskt och finansiellt stöd för UNRWA, inte minst för att hantera den prekära situation som uppstod då , organisationens största givare, avbröt sitt stöd 2018. Detta engagemang har bidragit till att uppmärksamma UNRWA:s viktiga roll i regionen men också påpeka vikten av en hållbar finansiering till UNRWA. har genom sitt stöd till UNHCR bidragit till att miljontals flyktingar världen över fått ett ökat skydd och bättre förutsättningar att leva ett värdigt liv. UNHCR kunde , och med stöd från bl.a. , verka i flyktingkriser i totalt 130 länder och hjälpa 86,5 miljoner människor, varav drygt 20 miljoner var flyktingar från krisdrabbade länder såsom , och Sydsudan. möjliggjorde UNHCR att 144 000 tidigare statslösa människor kunde få en bekräftad nationalitet. försågs närmare 1,8 miljoner människor med nödbostad och ytterligare 500 000 med temporärt boende. 8,6 miljoner utsatta människor erhöll kontantstöd, 1,7 miljoner flyktingbarn i grundskoleålder fick tillgång till undervisning och psykosocialt stöd tillgodosågs för cirka 650 000 människor i 75 länder. Under covid-19-pandemin möjliggjorde det flexibla kärnstödet för UNHCR att säkra förnödenheter för att hantera covid-19-utbrottet och att 9,9 miljoner människor fick tillgång till med nödvändig sjukvård. har bidragit till arbete för att förebygga och svara på könsrelaterat våld, inte minst i humanitära och krisdrabbade kontexter. nåddes 17,8 miljoner utsatta kvinnor och barn av stöd genom program med den inriktningen. Som stor kärnstödsgivare till bidrog till att över 4 miljoner barn på flykt och 33 miljoner barn i humanitära kontexter fått tillgång till skolgång. kunde med bidrag av Sida –2020 ge livräddande och livsuppehållande stöd till de mest utsatta grupperna, såsom barn och kvinnor i humanitära kriser i bl.a. , och . nådde t.ex. cirka 250 000 människor i med tillfällig tillgång till rent vatten, genom vattenleveranser med lastbilar till svårtillgängliga områden och där permanenta vattensystem inte kan upprättas. bistod även till frisläppningen av cirka 460 kidnappade barn i en gemensam insats med andra humanitära organisationer i regionen, varefter har bidragit med tjänster och återintegreringen av de frisläppta barnen. Ökad kapacitet och effektivitet i det humanitära systemet I ett läge där humanitära behov överstiger finansiella resurser krävs att det humanitära systemet ökar både kapacitet och effektivitet. har därför fortsatt att bidra till en effektivisering av det humanitära systemet. Överlag har det blivit allt effektivare sedan det humanitära toppmötet i , som bland annat resulterade i överenskommelsen The Grand Bargain. har tillsammans med och organisationerna ICRC och lett det arbete som, inom ramen för Grand Bargain, har 2021/22:236 syftat till ökad flexibel finansiering till det humanitära systemet. I denna anda, och för att säkerställa att krisresponser ska kunna bli så snabba som möjligt, betalade ut sina humanitära medel mycket tidigt . har också aktivt verkat för att stödja den FN-ledda humanitära samordningen, vilket är en grundbult för en effektiv respons. finansieras dock en stor andel av det humanitära stödet utanför de humanitära responsplanerna och öronmärkning gör att samordningen och responsen ofta brister. har genom sitt stöd till Ocha bidragit till att det FN:s humanitära system har kunnat leverera en samordnad respons. hade Ocha som mål att FN skulle nå 153 miljoner människor i behov av humanitärt stöd på landnivå, vilket uppnåddes till . I har Ocha bidragit till att mobilisera resurser, förhandlat humanitärt tillträde och arbetat för att civila ska få bättre skydd. Genom Ocha:s humanitära responsplan nåddes 3,9 miljoner människor av humanitärt stöd. Ocha har också t.ex. bidragit med behovsbedömningar för en samordnad humanitär respons efter orkaner i Karibiska övärlden och . Sida har gett ett särskilt stöd till Ocha för dess humanitära landsfonder (, CBPF), som är av central betydelse för den lokala humanitära responsen. En del av finansieringen gick till åtgärder med anledning av covid-19-pandemin. Ett stort mervärde har varit fondernas förmåga att utan dröjsmål anpassa det humanitära stödet efter nya eller förvärrade humanitära behov eftersom finansiering snabbt kan kanaliseras till de bäst lämpade organisationerna på plats. FN:s fond för katastrofbistånd FN:s avdelning för politiska och fredsbyggande frågor FN:s Livsmedels- och jordbruksorganisation Globala fonden för aids, tuberkulos och malaria Globala partnerskap för utbildning FN:s högnivåforum för hållbar utveckling for Reconstruction and Development International Conference on Population and Development för demokrati och val FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter Special Assistant to the Resident 2021/22:236 Bilaga 1 2021/22:236 Bilaga 1 Globala målen för hållbar utveckling Sexuella utnyttjanden, övergrepp och trakasserier Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Sustainable Transition through Economic Partnership för jämställdhet och kvinnors egenmakt FN:s samlade program mot hiv och aids för utbildning, vetenskap och kultur mot brottslighet och narkotika Volymer multilateralt kärnstöd och multi-bi-stöd Utbetalningar till multilaterala organisationer Miljoner kronor, nettoutfall, löpande priser Children’s Fund of the United Nations AIDS, Tuberculosis and 2021/22:236 Bilaga 2 2021/22:236 Bilaga 2 (Window Two: Agencies, Funds and MINUSMA, MINUSTAH, MONUSCO, UNAMID, UNIFIL, UNISFA, , UNMIL, UNMISS, by mission in CRS++. on Drugs and Crime 2021/22:236 Bilaga 2 2021/22:236 Bilaga 2 of West African States 2021/22:236 Bilaga 2 2021/22:236 Bilaga 2 Anm.: Biståndsnivåerna i tabellen skiljer sig delvis från utfallen som redovisas av OECD-DAC. Det beror på att OECD-DAC redovisar lagda skuldsedlar medan ovan avser faktiska utbetalningar. Utfallen är inklusive biståndsbidrag utanför utgiftsområde 7 s.k. avräkningar, men inte inklusive biståndsbidrag till EU:s institutions och fonder. Källa: Svensk rapportering av bistånd till OECD-DAC (CRS). 2021/22:236 Bilaga 2 2021/22:236 Bilaga 3 Afrikanska (AfDB) Asiatiska (AsDB) FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) Globala vaccinalliansen (Gavi) Gröna klimatfonden (GCF) Globala miljöfonden (GEF) Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria (Globala fonden) Internationella fonden för jordbruksutveckling () Internationella arbetsorganisationen () FN:s kontor för samordning av humanitärt bistånd (Ocha) för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) FN:s samlade program mot hiv och aids () FN:s miljöprogram () för utbildning, vetenskap och kultur () FN: s befolkningsfond (UNFPA) FN: s fredsbyggandefond (PBF) för Palestinaflyktingar (UNRWA) Afrikanska (AfDB) 2021/22:236 Bilaga 3 Organisationens mål och mandat AfDB:s övergripande mandat är att bidra till ekonomisk och social utveckling i . AfDB är uppdelad i den Afrikanska som ställer ut förmånliga lån till regeringar och den privata sektorn i verksamhetsländerna, och den Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) som ger bidrag och ytterst förmånliga lån till de allra fattigaste länderna i . I AfDB:s långsiktiga strategi anges två mål för verksamheten: att främja inkluderande tillväxt samt att accelerera övergången till en grön ekonomi. Fem tvärgående områden är särskilt prioriterade: investeringar i infrastruktur, regional integration, god samhällsstyrning, privatsektorutveckling samt jobbskapande, särskilt för unga. AfDB har en betydande roll i att bekämpa fattigdom och främja inkluderande och hållbar tillväxt i . AfDB:s övergripande mandat överensstämmer väl med det övergripande målet för svenskt bistånd, det vill säga att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Genom att de afrikanska länderna har en majoritet i banken (60/40) så har banken också goda möjligheter att arbeta med policypåverkan och normbildning på kontinenten. har banken förstärkt sitt fokus på jämställdhet och klimat, som är viktiga svenska prioriteringar. AfDB uppfyller sina mål och har en väldefinierad strategi som bygger på bankens komparativa fördelar. AfDB är en välfungerande organisation som, trots att den verkar i en svår miljö, kontinuerligt anpassar sig till förändringar i länderna där man bedriver verksamhet. En pågående decentraliseringsprocess med ökad fältnärvaro bedöms ha ökat bankens regionala kompetens och effektivitet. Det finns dock förbättringsmöjligheter vad gäller t.ex. tillämpningen av resultatbaserad budgetering och uppföljning. I samarbetet med AfDB prioriterar särskilt en hållbar inkluderande ekonomisk utveckling, miljö och klimat, samt jämställdhet. Freds- och statsbyggande ska integreras i verksamheten. 2021/22:236 Bilaga 3 Asiatiska (AsDB) Organisationens mål och mandat AsDB:s övergripande mål är att bekämpa fattigdom i och genom att främja inkluderande ekonomisk tillväxt, miljömässig hållbar tillväxt och regional integration. Målen uppnås i huvudsak genom investeringar i grön, hållbar och inkluderande infrastruktur av god kvalitet som bl.a. bidrar till fattigdomsbekämpning, ökad jämlikhet, stärkt jämställdhet och minskad klimatpåverkan, i enlighet med AsDB:s långsiktiga strategi. AsDB har två huvudsakliga verksamhetsgrenar: utlåning till regeringar och privata sektorn i verksamhetsländerna samt gåvomedel och tekniskt stöd till de mest utsatta och fattigaste länderna i regionen. AsDB:s långsiktiga strategi överensstämmer tydligt med det övergripande målet för svenskt bistånd. AsDB är en viktig och i vissa avseenden central aktör för genomförandet av flera av regeringens utvecklingspolitiska prioriteringar, såsom klimat och miljö, minskad ojämlikhet och jämställdhet. AsDB:s roll är särskilt central i de folkrika låg- och medelinkomstländer i och där många av de människor som är mest sårbara och hårdast drabbade av klimatförändringar lever och där saknar eller har ett mycket begränsat bilateralt bistånd. AsDB har en välfungerade verksamhet med god måluppfyllelse, med en tydlig strategisk plan och med välanpassade system för att operationalisera organisationens mandat och mål. En reformprocess av AsDB:s verksamhet som inleddes har lett till att handläggningstider för projekt och program kortats, kostnadseffektiviteten förbättrats och decentralisering ökat. Stor vikt har fästs vid att stärka samarbetet mellan bankens operativa och kunskapsförmedlande roll.