prop · H903272 · 2022-08-02 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformenmeddela ytterligare föreskrifter om ansökan om att bli berättigad till statlig avgiftshjälp. Beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Beslut får överklagas från beslutets dag om det gäller 1.beslut att avskriva en ansökan om registrering eller att vägra registrering enligt 7 eller 13 §, 2.beslut i frågor om avregistrering enligt 12 §, och 3.beslut enligt 11 eller 13 § tredje stycket. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande för sådana trossamfund som var berättigade till statlig avgiftshjälp enligt 16 § i dess tidigare lydelse, dock längst till och med . Statlig hjälp med att bestämma, debitera, redovisa och ta in avgifter enligt denna lag ska ges till och till andra registrerade trossamfund som är berättigade till sådant stöd enligt 23 § lagen (1998:1593) om trossamfund.Bestämmelser om när beslut som rör berättigande till statlig avgiftshjälp får verkan finns i 27 § lagen om trossamfund.Bestämmelser om kyrkoavgift finns i 7 och 8 §§ lagen (1998:1591) om . 2021/22:272 Bilaga 14 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund ska ha följande lydelse. Bestämmelser om statlig hjälp med bestämmande, debitering och redovisning av avgifter till samt med att ta in avgifterna finns i 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund. Bestämmelser om kyrkoavgift finns i 7 och 8 §§ lagen (1998:1591) om . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande för sådana trossamfund som var berättigade till statlig avgiftshjälp enligt 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund i lydelsen före , dock längst till och med . 1 Senaste lydelse 1999:957. Förslag till lag om ändring i lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden dels att 2 kap. 12 och 13 §§ och 6 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 2 kap. 4 a och 4 b §§, av följande lydelse. 2021/22:272 Bilaga 14 Stöd får inte lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare som agerar inom ramen för verksamheten 1.utövar våld, tvång eller hot mot en person eller på annat sätt kränker en persons grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar individer eller grupper eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.försvarar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Stöd får inte heller lämnas till en organisation om det framkommer att någon av dess sam- arbetsorganisationer, eller en företrädare för samarbets- organisationen, agerar på ett sådant sätt som anges i första stycket. Om en organisation, dess företrädare, en samarbets- organisation eller samarbets- organisationens företrädare har agerat på ett sådant sätt som anges i 4 a §, får stöd ändå lämnas till organisationen om det finns särskilda skäl. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas om organisationen har tagit 2021/22:272 Bilaga 14 avstånd från agerandet och vidtagit säkerställa att det inte upprepas. Vid allvarliga överträdelser av en företrädare, ska det vid be- om samarbetet har avbrutits. Om den som har beviljats stöd inte Om den som har beviljats stöd inte uppfyller de krav som följer av 3 § uppfyller de krav som följer av 3 § första stycket andra meningen, 4, 6, första stycket andra meningen, 4, 6, stödet helt eller delvis inte ska stödet helt eller delvis inte ska besluta att stödet inte ska betalas ut beslut enligt första stycket får om den som har beviljats stöd inte delegationen ge den som beviljats uppfyller villkoren i 4 a § och det stöd tillfälle att avhjälpa bristen. 4 b §. Beslut enligt första och andra delegationen fattar ett beslut enligt första stycket får delegationen ge den som beviljats stöd möjlighet att avhjälpa bristen. Stöd ska betalas tillbaka om 1.stödet inte har använts inom angiven tid eller för avsett ändamål, 2.mottagaren inte inom föreskriven tid har lämnat redovisning eller underlag enligt 11 §, 3. mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt oriktiga uppgifter eller på annat sätt har orsakat att stöd ur Allmänna har orsakat att stöd ur Allmänna arvsfonden har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, eller eller med ett för högt belopp, 4. stödet av något annat skäl har 4. stödet av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med ett för lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och mottagaren borde högt belopp och mottagaren borde ha insett detta. ha insett detta, eller villkoren i 4 a § och det inte finns särskilda skäl enligt 4 b §. För stöd för en lokal eller en anläggning gäller dessutom att stödet ska återbetalas helt eller delvis, om lokalen eller anläggningen säljs eller användningen av den ändras utan delegationens medgivande inom den tidsperiod som enligt 7 § första och andra styckena gäller för stödet. Beslut enligt 2 kap. 12 § första Beslut enligt 2 kap. 12 § första och beslut enligt 2 kap. 14 § och 3 kap. 13 § andra stycket får överklagas kap. 14 § och 3 kap. 13 § andra stycket får överklagas till allmän Andra beslut enligt denna lag får enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för stöd som har beviljats före ikraftträdandet. 2021/22:272 Bilaga 14 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Statens stöd till trossamfund och demokrativillkor Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om statsbidrag till trossamfund, 2.lag om personuppgiftsbehandling i vissa ärenden om stöd till civilsamhället, 3.lag om ändring i lagen (1998:1593) om trossamfund, 4.lag om ändring i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund, 5.lag om ändring i lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden, 6.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga och , biträdda av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande. I lagrådsremissen föreslås att en ny lag om statsbidrag till trossamfund ska ersätta den lag om stöd till trossamfund som finns . I den nuvarande lagen finns ett s.k. demokrativillkor. Regeringen föreslår att demokrativillkoret i den nya lagen ska förtydligas. Lagrådsremissen innehåller också ett förslag om att det i lagen om Allmänna arvsfonden ska tas in ett liknande demokrativillkor. Något sådant finns inte men Arvsfondsdelegationen, som beslutar om stöd från fonden, tillämpar ändå villkor av detta slag. Regeringens avsikt är att det framöver i förordningar angående stöd till civilsamhället ska tas in ett i huvudsak likalydande demokrativillkor som det som föreslås gälla för stöd från Allmänna arvsfonden. De båda förslagen till demokrativillkor har utarbetats inom två olika utredningar. De har samma uppbyggnad, men innehållet är inte helt överensstämmande. Utöver de nämnda förslagen innehåller remissen några anknytande förslag till lagstiftning. Enligt Lagrådets uppfattning är det främst två frågor som det finns anledning att diskutera, nämligen utformningen av demokrativillkoret och det förhållandet att det inte är samma demokrativillkor som ska gälla över hela fältet. Härutöver vill Lagrådet framhålla att det vore mera språkligt korrekt att benämna remissen Statens stöd till trossamfund samt demokrativillkor vid stöd till civilsamhället. Förslaget till lag om statsbidrag till trossamfund 3, 5 och 6 §§ Av föreslagna 3 § framgår att syftet med systemet med statsbidrag till trossamfund är att det ska skapa förutsättningar för sådana samfund att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet. Därigenom ska det bidra till att ge alla människor samma grundläggande möjligheter att utöva sin religion i . Det ska också bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. För att ett trossamfund ska vara berättigat till statsbidrag ställs i 4 § upp vissa villkor, bl.a. att samfundet ska ha bedrivit verksamhet i under och att verksamheten har ett visst omfång. I 5 § anges ytterligare villkor (demokrativillkor) genom en uppräkning i sex punkter. Dessa punkter kallas exkluderingsgrunder eftersom de tar upp sådana missförhållanden hos ett trossamfund som utesluter att statsbidrag lämnas. Om ett trossamfund, någon av dess församlingar eller en företrädare inom ramen för trossamfundets eller en församlings verksamhet exempelvis utövar våld, diskriminerar någon eller motarbetar det demokratiska styrelseskicket så får statsbidrag inte lämnas till det samfundet. Punkterna 1 och 4–6 i 5 § innehåller samma exkluderingsgrunder som punkterna 1, 3 och 4 i förslaget till 4 a § första stycket lagen om Allmänna arvsfonden. Det som skiljer är att 5 § innehåller exkluderingsgrunderna –kränker ett barns rättigheter på ett sådant sätt att det finns en risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas (p. 2), och –kränker en betjänads grundläggande fri- och rättigheter genom utnyttjande av en utsatt belägenhet (p. medan lagen om Allmänna arvsfonden innehåller exkluderingsgrunden –… på annat sätt kränker en persons grundläggande fri- och rättigheter (p. I lagrådsremissen har demokrativillkoret i lagen om statsbidrag till trossamfund i viss mån anpassats till motsvarande villkor i lagen om Allmänna arvsfonden. Dock finns den redovisade skillnaden kvar. I remissen anges att det är angeläget att eftersträva enhetlighet mellan de båda demokrativillkoren, varför omotiverade skillnader i de av utredningarna föreslagna villkoren har tagits bort. Men enligt regeringen finns det anledning att ha en viss säkerhetsmarginal när det gäller regleringen avseende statsbidrag till trossamfund i förhållande till de krav som skydd för religionsfriheten ställer och med hänsyn till att praxis kan ändras och utvecklas. Med särskilt beaktande av förbudet i artikel 14 i mot diskriminering vid utövningen av konventionens rättigheter stannade regeringen för att göra exkluderingsgrunderna mindre omfattande beträffande stöd till trossamfund. Lagrådet har dock svårt att förstå varför just exkluderingsgrunden ”på annat sätt kränker en persons grundläggande fri- och rättigheter” ska inskränkas i förhållande till trossamfund. Enligt artikel 9 i konventionen får religionsfriheten underkastas begränsningar som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till skydd för andra personers fri- och rättigheter. Varför detta ska begränsas till att gälla bara i förhållande till av 2021/22:272 Bilaga 14 2021/22:272 Bilaga 14 trossamfund betjänades rättigheter kan Lagrådet inte se logiken i. Att villkoret som tar sikte på kränkningar av barns rättigheter inskränks till fall då det finns en risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas är i det perspektivet långt ifrån självklart. Eftersom trossamfund rent principiellt kan få stöd enligt båda lagarna – både statsbidrag enligt lagen om statsbidrag till trossamfund och stöd från allmänna arvsfonden – är det lätt att föreställa sig situationer där ett samfund som prövas mot demokrati- villkoren kan få stöd enligt den ena lagstiftningen, men inte enligt den andra. Något sådant skulle framstå som svårbegripligt. Enligt Lagrådets bedömning vore det en fördel att ha ett enhetligt demokrativillkor. En sådan ordning utesluter inte att det kan finnas skäl att i förarbetena förklara, att man vid tillämpning av demokrativillkoret måste beakta bl.a. religionsfriheten (jfr vad Lagrådet säger i det följande om de yttrandefrihetsaspekter som gör sig gällande). Om skillnaderna, trots vad som har sagts, mellan två olika demokrativillkor ska behållas bör det finnas en argumentation i en kommande proposition som bättre förklarar skälen. Ett annat förhållande angående föreslagna 5 § som kan behöva belysas är att exkluderingsgrunderna är utformade i presens (utövar, kränker, diskriminerar o.s.v.). Det skapar frågor, om verbformen innebär att det bara handlar om pågående ageranden eller om det kan vara fråga om en tillbakablickande bedömning av tidigare ageranden och om man i så fall ska göra en framåtblickande bedömning av om agerandena kommer att upprepas. Om presensformen ska behållas bör det, gärna i författnings- kommentaren, finnas en förklaring där man diskuterar denna fråga och motiverar formen. I sammanhanget kan framhållas att presensform har använts i samband med terrorism (jfr 3 § i den terroristbrottslag som ska träda i kraft ), men att frågan där blir delvis en annan. Där är själva poängen att det ska vara kriminaliserat att stödja en viss typ av organisationer (de som ”begår eller annars medverkar till” viss typ av brottslighet). I den här kontexten, där det handlar om att bedöma organisationens eget beteende, kan det hävdas att bedömningen alltid kommer att bli bakåtblickande och ta sikte på ageranden som vid bedömningstillfället redan har inträffat. Möjligen kan presensformen försvaras med hänvisning till att den indikerar att det för bedömningen är viktigt om det rör sig om ett agerande som begås mer eller mindre regel- bundet och inte bara om enstaka händelser i förfluten tid. anges i remissen att en enskild händelse kan vara tillräcklig. Den sistnämnda frågan hänger också ihop med efterföljande paragraf, Där framgår det att om ett trossamfund, en församling eller en företrädare har agerat på sådant sätt som anges i 5 § så får statsbidrag ändå lämnas om det finns särskilda skäl. Då ska särskilt beaktas om samfundet har tagit avstånd från agerandet och vidtagit åtgärder för att förhindra ett återupprepande. Men det ska också beaktas bl.a. om agerandet ligger relativt långt tillbaka i tiden. Samma förhållanden synes kunna få betydelse vid tillämpningen av exkluderingsgrunderna i 5 §. Relationen mellan 5 § och undantagsbestämmelsen i 6 § bör förklaras närmare. Vad gäller de enskilda punkterna i föreslagna 5 § kan till att börja med noteras att det anges att det som avses med våld, tvång och hot i 5 § 1 inte är våld, tvång och hot i straffrättslig mening. Det väcker frågan om vad som avses med dessa begrepp. Särskilt vanskligt är det att bedöma vad som utgör tvång och hot i Vad gäller tvång ges i remissen inget annat svar än att tvång innebär att någon tvingas att göra, tåla eller underlåta något. fråga om relativt tvång, dvs. när någon förmås att själv göra något, är emellertid avgränsningen av vad som utgör tvång mycket vansklig om man inte har någon norm att hålla sig till. Samma resonemang är i stor utsträckning tillämpligt också i förhållande till hot, eftersom relativt tvång ofta sker genom just hot om något. Alla former av uppmaningar eller påtryckningar kan uppenbarligen inte omfattas; det får t.ex. antas att det också fortsatt ska vara tillåtet att ge uttryck för att vissa slags beteenden inte är godtagbara i en viss religion. Men man undrar då vilka typer av påtryckningar som omfattas av bestämmelsen och vilka som inte gör det. Frågan blir extra besvärlig att hantera i ett sammanhang där man kan utgå ifrån att individen har en önskan om att ingå i en gemenskap och där olika typer av informell exkludering eller avståndstagande kan vara mycket Motsvarande fråga uppstår i förhållande till tredje punkten där det i författningskommentaren anges att någon kränkning inte föreligger så länge som en betjänad följer trossamfundets regler av fri vilja. I det föregående har Lagrådet tagit upp att religionsfriheten kan behöva beaktas vid tillämpningen av regelverket. Vad beträffar 5 § 5, som innebär att statsbidrag inte får lämnas om trossamfundet eller någon av dess församlingar etc. försvarar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i punkterna 1–4, är det t.ex. alldeles uppenbart att det kan komma att uppstå debatt och diskussion kring tillämpningen av någon av dessa exkluderingsgrunder, och debatten kan pågå innan frågan är slutligt avgjord i domstol. situation vore det märkligt om ett trossamfund – kanske ett annat trossamfund än det som har blivit exkluderat från statsbidrag – inte kunde delta i diskussionen eller i vart fall kunde delta i densamma endast i en riktning (för att undvika att ”försvara” den hållning som lett till På liknande sätt kan hänsyn behöva tas till yttrandefrihetsaspekter t.ex. när det gäller samfundets ansvar för inbjudna föreläsare (jfr vad som sägs på s. 165 f. i remissen samt t.ex. dom i målet v. , , Series A no. I paragrafen anges att om ett trossamfund som har beslutats vara berättigat till statsbidrag inte längre uppfyller villkoren för statsbidrag, ska myndigheten upphäva beslutet. Lagrådet ifrågasätter om ordet ”upphäva” är det riktiga i sammanhanget. Vad det är fråga om är ju att besluta att samfundet inte längre ska vara berättigat till bidrag. Med ordet ”upphäva” kan man få intrycket att det nya beslutet ska gälla även för förfluten tid, vilket ju inte är meningen. 2021/22:272 Bilaga 14 Förslaget till lag om personuppgiftsbehandling i vissa ärenden om stöd till civilsamhället 6–8 §§ I 6 § anges att personuppgifter får behandlas om det är nödvändigt för handläggningen av ett ärende om stöd. I 8 § anges därefter att känsliga personuppgifter får behandlas under de förutsättningar som anges i 6 §. Detta följer emellertid redan av 6 § – eftersom känsliga personuppgifter utgör just personuppgifter. Lagrådet vill mot den bakgrunden ifrågasätta vilken funktion 8 § fyller. Det gäller särskilt som den föreslagna 7 § (om användning för andra ändamål), enligt vad som har upplysts vid föredragningen, avses vara tillämplig i förhållande till alla typer av personuppgifter. Förslaget till lag om ändring i lagen om trossamfund Rubrikerna före 16, 17 respektive 18 § Paragraferna 16–21 §§ handlar alla om statlig avgiftshjälp. Lagrådet förordar därför dels att paragraferna ges en gemensam rubrik, förslagsvis Statlig avgiftshjälp, dels att det sätts en ny underrubrik direkt efter den gemensamma rubriken med lydelse Innebörden av statlig avgiftshjälp, dels att de nuvarande rubrikerna framför 17 respektive 18 § görs om till underrubriker. Det som man vill säga i paragrafens andra stycke är att det gäller en särskild överklagandefrist i vissa situationer, och alltså inte den vanliga . Därmed blir det överflödigt att ange att dessa beslut får överklagas; det klargörs ju redan i första stycket. För att andra stycket tydligare ska ta sikte på vad bestämmelsen vill säga kan dess inledning formuleras: Överklagandefristen är från beslutets dag om beslutet gäller… Förslaget till lag om ändring i lagen om Allmänna arvsfonden 2 kap. 4 a och 4 b §§ Se synpunkterna angående 5 och 6 §§ förslaget till lag om statsbidrag till trossamfund. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, statsråden , , , , Farmanbar, Karkiainen Regeringen beslutar proposition Statens stöd till trossamfund samt demokrativillkor vid stöd till civilsamhället