prop · H903177 · 2022-03-21 00:00:00 — Härigenom föreskrivs att 2 § totalförsvarsdatalagen (2020:151) ska ha Denna lag gäller i Totalförsvarets plikt- och prövningsverks verksamhet vid behandling av personuppgifter om totalförsvarspliktiga och annan personal som har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap. I de fall det anges särskilt gäller lagen även i verksamhet som bedrivs av någon annan än Totalförsvarets plikt- och prövningsverk. När sådan behandling av person- När sådan behandling av person- uppgifter som avses i första stycket uppgifter som avses i första stycket utförs av Totalförsvarets plikt- och utförs av Totalförsvarets plikt- och prövningsverk i egenskap av vård- prövningsverk i egenskap av vård- givare inom hälso- och sjukvården givare inom hälso- och sjukvården (2008:355). och lagen (2022:000) om sammanhållen vård- och Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2020:1277. 2021/22:177 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (2020:421) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § lagen (2020:421) om Rättsmedicinal- verkets behandling av personuppgifter ska ha följande lydelse. Denna lag gäller inte när personuppgifter behandlas med stöd av 1. lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister, 2. lagen (2003:460) om etikpröv- 2. lagen (2003:460) om etikpröv- ning av forskning som avser männi- ning av forskning som avser männi- 3. patientdatalagen (2008:355). 3. patientdatalagen (2008:355), 4. lagen (2022:000) om samman- hållen vård- och omsorgsdokumen- Denna lag träder i kraft . 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (2021:363) Prop. 2021/22:177 om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (2021:363) om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar ska ha följande lydelse. När estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar utförs enligt denna lag gäller patientskadelagen (1996:799), patientdata- lagen (2008:355) och patientsäkerhetslagen (2010:659). Den som bedriver verksamhet enligt denna lag får inte ha direktåt- enligt denna lag får inte genom komst enligt 6 kap. 1 § patientdata- direktåtkomst eller annat elektro- lagen till personuppgifter om den enskilde som behandlas av en personuppgifter om den enskilde som behandlas av en annan 2021/22:177 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utreda och lämna förslag som rör personuppgiftshantering inom och mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård (dir. 2019:37). Utredningen skulle bl.a. se över möjligheterna att införa direktåtkomst inom och mellan vissa verksamheter i socialtjänst och hälso- och sjukvård, möjligheterna till en utvidgad informationsöverföring för kvalitetsutveck- ling mellan bl.a. vårdgivare i hälso- och sjukvård och kommunala nämnder och möjligheterna att införa sekretessbrytande bestämmelser för viss personuppgiftshantering i socialtjänst och hälso- och sjukvård. överlämnades delbetänkandet Informationsöverföring inom vård och omsorg (SOU 2021:4) till regeringen. I betänkandet före- slås en ny lag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation och kvalitetsuppföljning. I utredningens förslag överförs till den nya lagen bestämmelserna om sammanhållen journalföring i 6 kap. patientdatalagen (2008:355) och kvalitetsregister i 7 kap. samma lag. Utredningen lämnar även två alternativa förslag till en ny sekretessbrytande bestämmelse för . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2021/00850). I denna proposition behandlas delbetänkandets lagförslag avseende sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation och flera sekretess- bestämmelser. Förslagen om kvalitetsuppföljning m.m. bereds inom och behandlas därmed inte i denna proposition. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Ombuds till- gång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården (SOU 2021:39). Det betänkandet har remissbehandlats. Slut- betänkandet bereds inom och behandlas därmed inte i denna proposition. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om digitalisering i vården (bet. 2019/20:SoU11 punkt 18, rskr. 2019/20:275). Tillkännagivandet behandlas i avsnitt 5.1. Tillkännagivandet är inte slut- behandlat. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om samordnade digitala system för journalföring och dokumentation (bet. 2020/21:SoU27 punkt 4, rskr. 2020/21:348). Utskottet anser att regeringen bör ta fram lagförslag för att säkerställa att personal inom äldreomsorgen får tillgång till samordnade digitala system för journalföring och dokumentation för de insatser en patient får utifrån såväl hälso- och sjukvårdslagen som socialtjänstlagen och återkomma till (bet. 2020/21:SoU27 s. 14 och 15). Regeringen bedömer att förslaget om den nya lagen om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation i denna proposition innebär att tillkännagivande är tillgodosett. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.2, 6.1, 6.9, 6.11–16, 6.18, 6.20–22, 7.1–7.3 och i författningskommentaren. huvudsak Lagrådets synpunkter. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4.1Strukturförändringar inom och hälso- och sjukvården och hälso- och sjukvården har genomgått en rad olika struk- turförändringar under . För hälso- och sjukvårdens del har andelen verksamheter som utförs privat ökat markant. Även inom finns fler olika aktörer än enbart kommunala myndigheter, bl.a. verksamheter som utförs med stöd av lagen (2008:962) om valfrihets- system. Många kommuner har också fler än en verksamhetsområde uppdelat utifrån geografiska områden, olika kompe- tensområden eller ett beställar- och utförarperspektiv. En annan förändring med stor påverkan på såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård är den demografiska utvecklingen med en ökande andel äldre i befolkningen. Äldre personer har ofta kroniska sjukdomar och kan ha omfattande behov av stöd och hjälp med både omsorg och hälso- och sjuk- vård. På grund av detta möter de många olika vårdgivare och omsorgs- givare och verksamheter. Ytterligare en förändring som pågår är digitaliseringen, som erbjuder stora möjligheter för och hälso- och sjukvår- den. Modern informations- och kommunikationsteknologi kan underlätta för den enskilde att vara delaktig i sin egen vård och omsorg, stödja kon- takten mellan den enskilde och verksamheterna samt utgöra effektivare stödsystem för medarbetarna i verksamheterna. Antalet digitala vårdgivare har ökat och vårdtjänster erbjuds numera ofta via t.ex. videolänk, chatt, text- eller bildmeddelanden. Hälso- och sjukvårdsområdet har också inte- grerat digitala stöd i den dagliga verksamheten. Exempelvis är all journal- föring inom hälso- och sjukvården digital . Inom inför allt fler kommuner olika typer av välfärdsteknik- lösningar. Andelen kommuner som har e-tjänster för att ansöka om bistånd ökar också. 4.2Reglering av dataskydds- och sekretessfrågor Hälso- och sjukvården och är informationsintensiva sektorer som behandlar stora mängder personuppgifter. Många av uppgifterna rör 2021/22:177 hälsa och personliga förhållanden och det är därför av stor vikt att skyddet för den personliga integriteten respekteras. Frågan om myndigheters behandling av personuppgifter på automatise- rad väg innefattar avvägningar mellan skyddet för den personliga integri- teten och andra viktiga samhällsintressen. I regeringsformen (RF) anges bl.a. att det allmänna ska värna den enskildes privatliv och familjeliv (1 kap. 2 § fjärde stycket). Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan sam- tycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes person- liga förhållanden (2 kap. 6 § andra stycket RF). Denna fri- och rättighet kan under vissa förutsättningar begränsas genom lag (2 kap. 20 och 21 §§ I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) regleras sekretess i det Sekretess innebär ett förbud att röja en uppgift, vare sig det sker muntligen, genom utlämnande av en allmän handling eller på något annat sätt (3 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). Sekretess gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (25 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). bestämmelser som bryter denna sekretess. Till exempel hindrar inte sekre- tessen att uppgifter lämnas mellan olika hälso- och sjukvårdsmyndigheter inom en kommun eller en region och mellan allmänna och enskilda vård- givare enligt patientdatalagens (2008:355) bestämmelser om sammanhål- len journalföring (25 kap. 11 § 3 offentlighets- och sekretesslagen). den enskilde på grund av sitt hälsotillstånd eller av andra skäl inte kan samtycka till att en uppgift lämnas ut, hindrar sekretessen inte heller att en uppgift om honom eller henne som behövs för att han eller hon ska få nöd- vändig vård, omsorg, behandling eller annat stöd lämnas från en myndig- het inom hälso- och sjukvården till en annan myndighet inom hälso- och sjukvården eller inom eller till en enskild vårdgivare eller en enskild verksamhet inom område (25 kap. 13 § offentlig- hets- och sekretesslagen). När det gäller skyddet för uppgifter som förekommer inom hälso- och sjukvård som bedrivs av enskilda näringsidkare får den som tillhör eller har tillhört sådan verksamhet inte obehörigen röja vad han eller hon i denna verksamhet har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden (6 kap. 12 § patientsäkerhetslagen [2010:659]). Motsvarande tystnadsplikt gäller i enskilt bedriven verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453), för uppgift om enskildas personliga för- hållanden (15 kap. 1 §). Sekretess gäller inom för uppgift om en enskilds person- liga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (26 kap. 1 § offentlig- hets- och sekretesslagen). Det finns dock bestämmelser som bryter sekre- Till exempel hindrar sekretessen inte att uppgift om en enskild eller någon närstående till denne lämnas från en myndighet inom till en annan sådan myndighet eller till en myndighet inom hälso- och sjuk- vården, om det behövs för att ge den enskilde nödvändig vård, behandling eller annat stöd och denne inte har fyllt , fortgående missbrukar alko- hol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel eller vårdas med stöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rätts- Detsamma gäller uppgift om en gravid person eller någon Prop. 2021/22:177 närstående till denne, om uppgiften behöver lämnas för en nödvändig in- sats till skydd för det väntade barnet (26 kap. 9 § offentlighets- och sekre- tesslagen). började och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän data- skyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning, att tilläm- pas. I samband med detta trädde lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) i kraft. Flera anpassningar i olika registerförfattningar gjordes för att tydliggöra att dessa innehåller ytterligare kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och till dataskyddslagen samt för att i övrigt anpassa den nationella lagstiftningen till EU:s dataskyddsförordning. Behandlingen av personuppgifter inom och hälso- och sjukvården regleras också av särskilda s.k. registerlagar, främst lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom och patientdatalagen (2008:355). Utöver dessa lagar så innehåller socialtjänst- lagen särskilda regler om bl.a. behandling av personuppgifter och gallring inom verksamheter. Lagarna kompletteras av förordningar samt i vissa fall myndighetsföreskrifter. Det finns vidare annan lagstift- ning där personuppgiftsbehandling för hälsouppgifter regleras, bl.a. lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista samt lagen (2017:612) om sam- verkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. 5Överväganden och förslag om införande av en ny lag 5.1Bättre förutsättningar för informationsöverföring inom vård och omsorg Regeringens förslag: Det ska vara möjligt att frivilligt inrätta ett elektroniskt system, kallat sammanhållen vård- och omsorgsdoku- mentation, som ger verksamheter inom som avser äldre personer eller personer med funktionsnedsättning och hälso- och sjukvården möjlighet att få tillgång till varandras vård- och omsorgs- dokumentation genom direktåtkomst eller annat elektroniskt utlämnan- de. Det införs ett antal integritetsstärkande bestämmelser som ska tillämpas av de verksamheter som väljer att använda sig av sådan elektronisk tillgång. Förutsättningarna för sådan elektronisk tillgång regleras i lag. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till förslaget om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. 2021/22:177 av remissinstanserna lyfter fram att förslaget kan öka förutsättningarna för hälso- och sjukvården och att erbjuda en säker och trygg vård och omsorg med god kvalitet, med bibehållet skydd för den person- liga integriteten. Många remissinstanser framför synpunkter på att för- slagen borde utformats så att de omfattar fler av verksam- heter. Det framförs också synpunkter om att kommuner och regioner borde vara skyldiga att erbjuda sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation, men flera remissinstanser ser även utmaningar om den föreslagna lagen skulle vara tvingande för kommunerna och regionerna. Vissa remiss- instanser uttrycker oro för att lagförslaget kan komma att otydliggöra huvudmännens ansvar och att förslagen ska medföra en risk för att patienten eller den enskildes ställning i vården och omsorgen försvagas. kommun är positiv till betänkandets övergripande målsättning för att tillförsäkra personer i behov av både kommunens och regionens tjänster god vård, och att de föreslagna ändringarna är väl avvägda för att uppnå syftet om god vård som den enskildes integritetskänsliga uppgifter respekteras. anser att en sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation ger förutsättningar för en god och säker vård och omsorg samt att anhöriga avlastas som bärare av information mellan vårdgivare och omsorgsgivare. betonar dock vikten av att sådan direktåtkomst inte åsidosätter den enskildes förutsättningar till inflytande och delaktighet i samband med utredning, genomförande och uppföljning av dennes vård och omsorg. Regionerna , , , , och lyfter fram att det kan finnas en risk för att myndighets- gränser och gränser för uppdrag kan bli otydligare och att integritets- känsliga personuppgifter som dokumenterats i hälso- och sjukvården och får större spridning än genom nuvarande reglering. Region , Region , Region och kommun är kritiska till att förslaget endast gäller äldre och vissa personer med funktionsnedsättning. för skolsköterskor är positiv till förslaget i sak, men anser att det kommer att finnas utmaningar att tolka lagstiftningen gällande i vilken mån reglerna gäller för elevhälsan. Kommuner och Regioner (SKR) anser till skillnad från utred- ningen att det inte ska vara frivilligt att inrätta sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. Även (Smer), (), Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och Swedish Medtech anser att det ska vara obliga- toriskt för kommuner och regioner att inrätta eller ansluta till samman- hållen vård- och omsorgsdokumentation. är positiv till att regelverket anpassas för att informationsöverföring såväl inom socialtjänst som mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård ska kunna ske på ett enkelt och säkert sätt. har också förståelse för att förslagen är frivilliga, men vill betona vikten av att följa upp att lagstiftningen får avsedd effekt. ombudsmän () har förståelse för de överväganden som ligger bakom förslagen till en sammanhållen vård- och omsorgs- dokumentation. JO tillstyrker dock inte den föreslagna lagstiftningen. JO menar att det krävs ytterligare analys av hur regler kring sammanhållen journalföring har fungerat i praktiken, innan liknande möjlighet öppnas för , Myndigheten för delaktighet, och Inspek- tionen för vård och omsorg tillstyrker förslagen om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation och anser att förslagen innebär en mer patient- säker vård och omsorg med bibehållet integritetsskydd för vård- och om- anser att proportionalitetsbedömningen är rimlig och godtagbar, men lyfter att det är angeläget att sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation endast används när det behövs och att patientens och omsorgstagarens delaktighet och inflytande respekteras samt att övriga föreslagna integritetsstärkande bestämmelser efterlevs. () tillstyrker förslaget till lag om sam- manhållen vård- och omsorgsdokumentation. har gjort en gedigen integritetsanalys och tillstyrker förslaget till lag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation. anser att de gene- rella analyserna i enlighet med artikel 35 i EU:s dataskyddsförordning inte räcker utan att de personuppgiftsansvariga också måste göra en utredning av de specifika it-system som ska användas i praktiken och om dessa kommer att kunna uppfylla kravet på integritetsskyddande åtgärder innan ett system för sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation införs. Skälen för regeringens förslag Strukturförändringen inom vården och omsorgen ökar behovet av Behovet av att kunna utbyta information mellan vårdgivare och omsorgs- givare i syfte att ge en god och säker hälso- och sjukvård och omsorg har Det beror bl.a. på att antalet utförare inom hälso- och sjukvård och omsorg har ökat. Allt fler privata aktörer bedriver vård och omsorg med eller utan offentlig finansiering. vis ökade antalet företag inom hälso- och sjukvård från drygt 29 000 år 2015 till drygt 32 2019. med så kallade öppna sociala insatser, såsom hemtjänst och personlig assistans, från nästan 1 700 till drygt 2 000 (SCB Företagens ekonomi). Parallellt med utvecklingen mot fler vårdgivare och omsorgsgivare pågår en demografisk förändring. Det handlar om den i grunden positiva utvecklingen att människor i lever allt längre. byrån skriver i rapporten befolkning 2021–2070 (rapport 2021:1) att andelen i befolkningen som har fyllt förväntas vara 2070, en ökning jämfört med då andelen var 5,2 Många äldre personer har flera sjukdomar och sammansatta vård- och omsorgsbehov med insatser från både den kommunala hälso- och sjuk- Myndigheten för vård- och omsorgsanalys konstaterar i rapporten i vården – om utmaningar i vården av personer med kronisk sjukdom, att majoriteten av sjukvårdens kostnader riktas till gruppen med kronisk sjukdom. av de äldre personer som tar emot vård av den kommunalt finansierade vården har även beviljats En person kan dessutom ta emot socialtjänstinsatser från flera utförare, t.ex. hemtjänst och dagverksamhet. Mot bakgrund av detta har frågan om informationsutbyte mellan olika verksamheter kommit att bli central för att individens behov ska kunna 2021/22:177 tillgodoses. Det gäller dels informationsutbyte mellan olika utförare av omsorgsinsatser eller mellan den kommunala myndighet som beslutat om insatsen och utföraren, dels informationsutbyte mellan och Informationsutbyte vårdgivare emellan är möjligt genom patientdatalagens (2008:355) bestämmelser om sammanhållen Den markanta ökningen av antalet aktörer i hälso- och sjukvården och har bl.a. medfört att den information som tidigare hölls samman i en eller ett fåtal organisationer nu hanteras av ett flertal aktörer. Ytterligare en faktor som påverkar behovet av informationsutbyte är att den dåvarande kommunallagen (1991:900) som trädde i kraft , har gett kommuner och regioner fri rätt att ha den nämndorganisation som de finner lämplig. fria nämndorganisationen har medfört att vissa kommuner har delat upp verksamheterna i t.ex. en beställar- och utförarnämnd, eller i geografiska Informationslandskapet är därför i än högre grad än tidig- En konsekvens av den förändrade organisatoriska ansvars- fördelningen och den ökade mångfalden av aktörer har blivit att samverkan mellan olika aktörer, såväl i frågor om utförandet av själva vården och omsorgen som kring informationshanteringen, har påverkats negativt. god samverkan är avgörande för att människor med sammansatta behov ska få en vård och omsorg av god kvalitet och säkerhet. tydligt för den som bor i särskilt boende och för den som bor i ordinärt boende med insatser från hemsjukvården och omsorg om äldre personer och personer med funktionsnedsättning. därför utredningens bedömning att på motsvarande sätt som inom hälso- och sjukvården finns det hos verksamheter inom ett behov av att enkelt och säkert kunna få elektronisk åtkomst till dokumentation om äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Utöver behovet av informationsdelning mellan vård och omsorg inom kommuner finns det ett tydligt behov hos verksamheter inom social- tjänsten för äldre personer och personer med funktionsnedsättning och hos den regionalt finansierade hälso- och sjukvården att ta del av varandras dokumentation på ett enkelt och säkert sätt. Situationer där en samman- hållen vård- och omsorgsdokumentation skulle vara av särskild nytta kan vara en medicinsk utredning av äldre personer eller personer som har funktionsnedsättning där en bredare bild kring personens livssituation är särskilt viktig för att kunna välja rätt sjukvårdsbehandling och behand- Det kan gälla olika typer av läkemedel eller undersökningar, var undersökningarna ska utföras och vilken hjälp patienten behöver vid Personer med kognitiva nedsättningar, t.ex. till följd av demenssjukdomar, kan inte alltid själva beskriva sina besvär, sin situation eller sina behov. Det kan också handla om att inom den kom- munala hälso- och sjukvården och ha kunskap om tidigare sjukdom hos den enskilde och därmed vara uppmärksam på om vissa symtom och tillstånd skulle uppkomma. På det sättet skulle den enskilde kunna få hjälp att söka adekvat vård tidigare. Det faktum att medel- vårdtiden på sjukhus blir allt kortare innebär dessutom att sjukvården får mindre tid på sig att skaffa sig en uppfattning om patientens livssituation. Även den kommunala hälso- och sjukvården har behov av åtkomst till dokumentation för att kunna få en helhetsbild av patientens Information om hur patienten äter, hur mycket patienten rör på sig och sover samt om och när patienten har utagerande beteende, är sådant som kan påverka bedömningen av vilka hälso- och sjukvårdsåtgärder som kan behövas. Även för att följa risker , såsom fallrisk och risk för malnutrition, eller för att uppmärksamma ett förändrat allmäntillstånd hos patienten finns ett sådant behov. Fysioterapeuter och arbetsterapeuter är en annan grupp inom hälso- och sjukvården som behöver få del av social- tjänstens dokumentation om en patient för att få en bild av patientens livssituation i det särskilda boendet eller hemmet för att kunna bedöma behovet av rehabiliteringsinsatser. Verksamheter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst löser in- formationsöverföringen på olika sätt, t.ex. genom att dokumentation skrivs ut på papper och sedan förs in i en annan verksamhets dokumentation, muntligt genom telefonsamtal eller vid möten. Det genererar merarbete i form av dubbeldokumentation, tid i telefon och risker för patientsäker- heten eftersom papper riskerar att försvinna och muntlig information kan missuppfattas eller glömmas bort.