prop · H90392 · 2022-02-02 00:00:00 — gifter om socialförsäkringsförmåner vid sjukdom eller arbetsskada. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. ningen har föreslagit att regeringen ska bemyndigas att i förordning föres- kriva att en statistikansvarig myndighet ska lämna ut vissa uppgifter till Utredningen har också föreslagit att det i en sådan förordning ska anges dels att det är SCB som ska lämna ut uppgifterna, dels de närmare förutsättningarna för utlämnandet. Remissinstanserna Det stora flertalet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget har tillstyrkt eller inte framfört några invändningar mot avstyrker förslaget i dess helhet, efter- som myndigheten anser att det innebär en omfattande behandling av personuppgifter, utan de registrerades samtycke, som rör stora delar av den svenska befolkningen och som även kommer att omfatta integritets- känsliga personuppgifter om hälsa. Myndigheten bedömer vidare att en sådan behandling, för att vara förenlig med kraven i 2 kap. 6 § andra stycket och 2 kap. 20–21 §§ regeringsformen och i EU:s dataskydds- förordning, måste regleras i lag. Enligt myndigheten bör det även i lagen anges vilken myndighet som ska lämna ut uppgifterna. myndigheten anser inte att utredningen undersökt om det finns någon risk för att personuppgifter förs över från till i strid med EU:s Skälen för regeringens förslag En uppgiftsskyldighet i förhållande till bör regleras i lag Av 2 kap. 6 § regeringsformen följer att var och en är skyddad i förhållande till det allmänna mot olika slag av integritetsintrång. innefattar ett skydd mot betydande intrång i den personliga integriteten som sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Detta skydd kan endast begränsas genom lag (jfr 2 kap. 20 § regeringsformen). Av förarbetena framgår att avvägningen i fråga om vad som utgör ett betydande integritetsintrång ska göras utifrån en rad omständigheter (prop. 2009/10:80 s 184). gäller myndigheternas tillgång till och behandling eller utlämnande av uppgifter om enskilda privatpersoner kan t.ex. behöva beaktas hur inte- gritetskänsliga uppgifterna kan anses vara och hur mycket information om enskilda som hanteras samlat. Det är också naturligt att stor vikt läggs vid ändamålet för behandlingen (jfr prop. 2009/10:80 s. 183). uppgifter till kommer att omfatta en stor mängd information, som är hänförlig till i stort sett hela den svenska befolkningen. 2021/22:92 gifterna kan antas vara av integritetskänslig natur. Det talar för att integritetsintrånget kan anses betydande. Mot detta talar att uppgifterna kommer att lämnas ut i avidentifierad form. Det kommer med andra ord inte vara möjligt att hänföra en viss integritetskänslig uppgift till en enskild individ. Enligt regeringen är det vidare av stor betydelse att uppgifterna kommer att behandlas av uteslutande för statistikändamål. I motsats till utredningen gör regeringen sammantaget bedömningen att utlämnandet av uppgifter till inte innefattar ett sådant betydande integritetsintrång som avses i 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Eftersom utlämnandet ska ske till en enskild mottagare behöver en sekretessbrytande bestämmelse tas in i OSL eller en lag eller förordning som OSL hänvisar till (se vidare avsnitt 6.3). Systematiska och lagtekniska skäl talar därför för att också regleringen av utlämnandet tas in i lag. Regeringen anser dock, till skillnad från , att frågan om vilken myndighet som ska ansvara för utlämnandet inte är av sådan karaktär att den bör beslutas i lag. Det kan i sammanhanget konstateras att SCB överhuvudtaget inte omnämns i lagen om den officiella statistiken. Vilka uppgifter ska lämnas ut till ? De uppgifter som har behov av för sina databaser utgörs av uppgifter om inkomstförhållanden, skulder och förmögenhet, som redan behandlas enligt lagen om den officiella statistiken. För att dessa uppgifter ska vara meningsfulla behöver de knytas till personliga uppgifter, såsom kön, ålder, civilstånd m.m. (se vidare avsnitt 6.1). De behöver dock inte vara direkt hänförliga till någon enskild. Skyldigheten att lämna ut uppgifter bör mot denna bakgrund begränsas till uppgifter om inkomstförhållanden, skulder och förmögenhet, som redan behandlas enligt lagen om den officiella statistiken och som inte är direkt hänförliga till någon enskild. Utlämnandet av uppgifter bör vidare begränsas till sådana uppgifter som krävs för att svenska förhållanden ska återspeglas i de forskningsdatabaser som tillhandahåller. De databaser som behöver uppgifter till är LIS-databasen och LWS-databasen. Regeringen utesluter dock inte att någon liknande databas kan tillkomma. Den statistikansvariga myndigheten för de områden som då kan vara aktuella, SCB, bör ges ansvaret för att bedöma vilka närmare uppgifter som krävs för att svenska förhållanden ska återspeglas i de databaser som tillhandahåller. Urvalet av uppgifter bör dock begränsas av att de aktuella uppgifterna redan ska behandlas av den statistikansvariga myndigheten enligt lagen om den officiella statistiken. Enligt utredningens lagförslag ska uppgifter om hälsa vara de enda känsliga personuppgifter som får lämnas ut. Av motiveringen och författningskommentaren framgår emellertid att det är uppgifter om sjukpenning som avses. Uppgifter om hälsa kan framgå indirekt om uppgifter om t.ex. utbetalad sjukpenning lämnas ut till . Uppgifter av det senare slaget efterfrågas av . Det bedöms vara av stort intresse ur ett forskningsperspektiv att uppgifter om utbetalningar till följd av rätt till sjukpenning och andra liknande förmåner kan redovisas särskilt. Detta talar starkt för att uppgifter om sådana utbetalningar ska kunna lämnas ut till . Av betydelse är också att en uppgift om utbetalning av t.ex. sjukpenning får anses vara betydligt mindre känslig än t.ex. en uppgift om Prop. 2021/22:92 en medicinsk diagnos. Enligt regeringen bör inte bara uppgifter om sjuk- penning kunna lämnas ut till . Även uppgifter om sjukersättning och andra liknande ersättningar enligt 23 kap. 2 § socialförsäkringsbalken bör omfattas. Uppgiftsskyldigheten kommer därmed enligt den nuvarande lydelsen av 23 kap. 2 § att omfatta sjukpenning, rehabiliteringsersättning, sjukersättning, arbetsskadeersättning, statlig personskadeersättning, krigsskadeersättning, smittbärarersättning och närståendepenning. Rättslig grund för behandlingen av personuppgifter De uppgifter som det enligt regeringen finns behov av att lämna ut till avser en identifierbar person och utgör därmed personuppgifter enligt EU:s dataskyddsförordning. Förordningen är därmed tillämplig på utlämnandet. Som konstaterats i avsnitt 5.4 måste all behandling av personuppgifter ha stöd i någon av de rättsliga grunder som anges i artikel 6.1 i dataskyddsförordningen. En sådan grund är att behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som den personuppgiftsansvarige har (artikel 6.1 c). Enligt artikel 6.3 i förordningen ska en rättslig förpliktelse fastställas i unionsrätten eller den nationella rätten för att kunna läggas till grund för personuppgiftsbehandlingen. Även syftet med behandlingen måste i ett sådant fall fastställas i den nationella rätten. Den nationella rätten som grunden fastslås i ska uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. Den föreslagna bestämmelsen innebär att den statistikansvariga myndigheten ska lämna ut uppgifter om inkomstförhållanden, skulder och förmögenhet till i den utsträckning som krävs för att svenska förhållanden ska återspeglas i de forskningsdatabaser som tillhandahåller. Uppgiftsskyldigheten kommer att vara begränsad till sådana uppgifter som myndigheten redan behandlar enligt lagen om den officiella statistiken. Uppgiftsskyldigheten får anses utgöra en sådan rättslig förpliktelse som avses i artikel 6.1 c. Behandlingen av personuppgifter i form av utlämnande av uppgifter till kommer att vara nödvändig för att fullgöra denna förpliktelse. Syftet med personuppgiftsbehandlingen framgår av bestämmelsen. Som framgår nedan anser regeringen att den föreslagna regleringen är proportionell i förhållande till det legitima mål som eftersträvas. Den rättsliga grunden kommer därmed att vara fastställd i enlighet med artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. Behandling av känsliga personuppgifter Behandling av uppgifter om en persons hälsa är som framgår av avsnitt 5.4.3som huvudregel förbjuden enligt EU:s dataskyddsförordning. I artikel 9.2 i dataskyddsförordningen finns ett antal undantag från förbudet mot att behandla känsliga personuppgifter. Undantagen är direkt tillämpliga, men i vissa fall krävs stöd i rättsordningen, utöver det som dataskyddsförordningen ger. Detta gäller t.ex. undantaget i artikel 9.2.g som anger att behandlingen av känsliga personuppgifter är tillåten om behandlingen är nödvändig med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse, på grundval av unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt. Unionsrätten eller den nationella rätten ska stå i proportion till det eftersträvade syftet, vara förenlig med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen. Även undantaget i artikel 9.2.j, som gäller behandling som är nödvändig för bl.a. statistiska ändamål i enlighet med artikel 89.1, innehåller sådana krav. Den föreslagna uppgiftsskyldigheten kommer att reglera vilka slags känsliga uppgifter som kan bli föremål för ett utlämnande till . Det rör sig endast om uppgifter om sådana förmåner vid sjukdom eller arbetsskada som avses i 23 kap. 2 § socialförsäkringsbalken. Utlämnandet till sker för att svenska förhållanden om inkomst, skulder och förmögenhet ska återspeglas i organisationens databaser. Genom den föreslagna bestämmelsen kommer utlämnandet av de känsliga uppgifterna ske på grundval av nationell rätt. Behandlingen kommer att ske för att ska ha möjlighet att behandla svensk statistik i sina databaser. Regeringen har i avsnitt 6.1 redogjort för vikten av att ett uppgiftslämnande kommer till stånd. De uppgifter som lämnas ut kommer inte att vara av det känsligare slaget. Vidare kommer uppgifterna inte att vara direkt hänförliga till enskilda personer. Behandlingen av uppgifterna hos är, som framgår av avsnitt 4.1, underkastad stränga regler. Som regeringen konstaterar nedan står den föreslagna regleringen i proportion till det eftersträvade syftet. Enligt den föreslagna bestämmelsen ska uppgifter endast lämnas ut i den utsträckning som krävs för att svenska förhållanden ska återspeglas i de forskningsdatabaser som organisationen tillhandahåller. Uppgifterna ska inte direkt kunna hänföras till någon enskild person. Härigenom kommer svensk rätt också att innehålla sådana bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen som krävs för att undantaget mot förbudet att behandla känsliga personuppgifter i de nämnda artiklarna ska vara tillämpligt. Sammantaget anser regeringen att behandlingen av de känsliga personuppgifterna är tillåten enligt EU:s dataskyddsförordning. Dataskydd i förhållande till tredjeland har ifrågasatt om utredningen i tillräcklig grad utrett frågan om svenska uppgifter från kan föras över till . Regeringen utgår från att i sin verksamhet följer EU:s dataskyddsförordning, som i enlighet med vad som anförs i avsnitt 5.3.2, ställer särskilda villkor för att uppgifter ska kunna föras över till tredje land. Regeringen utgår också från att myndigheterna i ser till att förordningen följs. Om den statistikansvariga myndigheten skulle få indikationer på att förordningen inte följs kan den enligt 21 kap. 7 § OSL inte lämna ut några uppgifter (se vidare avsnitt 6.3). Som framgår av avsnitt 4.1 förekommer det att forskare itredjeland, dvs. utanför EU- och EES-området, får möjlighet att begära sammanställningar från någon av de databaser som tillhandahåller. Dessa forskare får dock inte tillgång till någon mikrodata, utan endast ett resultat i form av statistik avseende en viss frågeställning. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att frågan inte behöver utredas ytterligare. Såsom tidigare konstaterats får personuppgifter som har samlats in för ett visst ändamål som huvudregel inte behandlas för något annat ändamål som strider mot det ursprungliga ändamålet, s.k. ändamålsbegränsning. 2021/22:92 ligare behandling för bl.a. forskningsändamål eller statistiska ändamål är dock tillåten enligt EU:s dataskyddsförordning. Regeringen bedömer att framställningen av de databaser som tillhandahåller utgör exempel på sådana ändamål. Det åligger dock alltid att säkerställa att organisationen vid sin behandling av personuppgifter följer EU:s dataskyddsförordnings bestämmelser om bl.a. ändamålsbegränsning (se vidare avsnitt 6.3). Behovet av att lämna ut uppgifter väger tyngre än skyddet av den personliga integriteten Som påpekat innebär utredningens förslag en omfattande behandling av personuppgifter och att vissa känsliga personuppgifter kan komma att lämnas ut. finns det som framhållits i avsnitt 6.1 ett stort behov av att kunna lämna ut statistiska uppgifter om svenska förhållanden till . Detta behov väger enligt regeringen tyngre än inskränkningen av den personliga integriteten. I detta hänseende gör alltså regeringen en annan bedömning än . De uppgifter som överlämnas till ska vidare inte kunna vara direkt hänförliga till någon enskild person. Som framgår av avsnitt 4.1 finns det heller inte anledning att anta att någon person som ges tillgång till organisationens databaser kommer att få del av uppgifter som går att hänföra till någon enskild individ i . LIS:s behandling av uppgifter måste vidare ske i enlighet med bestämmelserna i dataskyddsförordning. Det finns heller inte någon risk för att uppgifterna kommer att överföras till något tredjeland, förutom under de förutsättningar som dataskyddsförordningen medger. Regeringen anser därför att den föreslagna regleringen är proportionerlig i förhållande till de mål som eftersträvas. Regeringen gör sammanfattningsvis bedömningen att det i lag bör införas en bestämmelse om att den statistikansvariga myndighet som regeringen bestämmer ska lämna ut uppgifter om inkomstförhållanden, skulder och förmögenhet som den behandlar enligt lagen om den officiella statistiken till organisationen i den utsträckning som krävs för att svenska förhållanden ska återspeglas i de forskningsdatabaser som tillhandahåller. Dessa uppgifter ska inte direkt kunna hänföras till någon enskild. Känsliga personuppgifter ska dock inte lämnas ut, bortsett från uppgifter om socialförsäkringsförmåner vid sjukdom och arbetsskada. Förslaget medför att en ny paragraf, 18 §, införs i lagen om den officiella statistiken. I bestämmelsen ska det uttryckligen anges att det är till som den myndighet som regeringen bestämmer ska lämna ut uppgifter. Uppgiftsskyldigheter mellan namngivna aktörer är frekvent förekommande i författningar. Enligt regeringens bedömning finns det inga hinder mot en sådan utformning av bestämmelsen i detta fall heller, särskilt då uppgiftsskyldigheten kommer att gälla för ett obestämt antal utlämnanden. 2021/22:92 6.3 En sekretessbrytande bestämmelse införs Regeringens förslag: Statistiksekretessen ska inte hindra att en uppgift lämnas till organisationen . Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast SCB har närmare berört frågan om en Myndigheten har betonat statistiksekretessens betydelse, och därutöver framhållit att en sekretessbrytande bestämmelse endast bör införas om det finns mycket starka skäl och om riskerna för integritetsskyddet bedöms som obefintliga. Skälen för regeringens förslag Uppgiftsskyldighet räcker inte för att uppnå sekretessbrytande verkan De uppgifter som regeringen föreslår ska lämnas ut omfattas enligt vad som anförts i avsnitt 4.3 av sekretess enligt 24 kap. 8 § OSL hos den statistikansvariga myndigheten. Sekretess hindrar inte att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 § första stycket OSL). Eftersom inte är någon svensk myndighet är det dock inte tillräckligt att införa en skyldighet för den statistikansvariga myndigheten att lämna ut de nu aktuella uppgifterna till för att en sekretessbrytande verkan ska uppnås. I fråga om utländska myndigheter och mellanfolkliga organisationer finns det en särskild bestämmelse i OSL som i vissa fall medger att uppgifter som omfattas av sekretess ändå kan lämnas ut (8 kap. 3 § OSL). Eftersom varken är en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation är dock denna reglering inte tillämplig på det nu aktuella utlämnandet. Från huvudregeln om att det råder absolut sekretess för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i en särskild statistikframställande verksamhet hos en myndighet finns det vissa undantag i 24 kap. 8 § tredje stycket OSL. Undantag har införts bl.a. för att uppgifter som behövs för statistik- eller forskningsändamål ska kunna lämnas ut. En förutsättning för utlämnande i dessa fall är att det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men, ett s.k. omvänt skaderekvisit. Det råder alltså en presumtion för sekretess. Lämnas uppgifter till en myndighet i dess forskningsverksamhet överförs sekretessen dit, om uppgifterna inte omfattas av en annan sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse hos den mottagande myndigheten (jfr 11 kap. 3 och 8 §§ OSL). Undantaget som möjliggör utlämnande av uppgifter för forsknings- eller statistikändamål infördes genom en lagändring i den dåvarande sekretesslagen (1980:100), se prop. 1994/95:200, s. 25–29 och 38. I förarbetena uttalas att undantaget främst kommer att aktualiseras beträffande uppgifter i mindre känsliga register, för vilka möjligheter till uppgiftsutbyte bör skapas, utan att varje register regleras i lag eller för- Undantaget bör dock, såsom varit fallet i fråga om utlämnande för forskningsändamål, tillämpas restriktivt och i realiteten endast komma i fråga för mottagare som själva tillämpar statistiksekretess. Då blir skyddet för de uppgifter som lämnas ut lika gott som hos den utlämnande myndigheten (prop. 1994/95:200 s. 28 och 38). En menprövning enligt det omvända skaderekvisitet torde normalt leda till att utlämnande av uppgifter till en annan myndighet som tillämpar statistiksekretess kan ske. Omvänt torde ett utlämnade som innebär att uppgifterna inte längre omfattas av statistiksekretess ofta medföra en skaderisk. I enlighet med vad som anförts i avsnitt 4.3 har SCB ansett sig förhindrad att lämna ut uppgifter till med stöd av undantaget i 24 kap. 8 § tredje stycket OSL, eftersom det enligt myndigheten inte går att bedöma om det står klart att uppgifterna kan lämnas ut utan att någon enskild lider skada eller men. I vissa fall kan det förekomma att uppgifter som omfattas av statistiksekretess ändå lämnas ut till en viss fysisk person med ett särskilt förbehåll som inskränker mottagarens rätt att lämna uppgifterna vidare eller utnyttja dem (se 10 kap. 14 § OSL). Brott mot ett sådant förbehåll är straffsanktionerat i 20 kap. 3 § . Det är dock inte realistiskt att lämna ut uppgifterna till med förbehåll. För det första är det förenat med betydande svårigheter att beivra brott mot tystnadsplikten utomlands. För det andra har ett behov av att registrera uppgifterna i en databas, som ska användas av ett stort antal användare. Det bedöms därför inte vara möjligt att uppställa ett förbehåll av det aktuella slaget i samband med utlämnandet till . Det finns behov av en ny sekretessbrytande bestämmelse Som SCB framhållit är statistiksekretessen av mycket stor vikt för att statistik av hög kvalitet ska kunna framställas. Tilliten till statistikmyndigheternas hantering av data är avgörande för viljan att delta i olika undersökningar och för förtroendet för den officiella statistiken. Det innebär att stor restriktivitet är påkallad vid överväganden om att införa en bestämmelse som bryter den sekretessen Som redovisats i avsnitt 6.1 finns det mycket starka skäl för att också ska bidra med uppgifter till LIS:s databaser. Enligt regeringen står det klart att mikrodata i allmänhet kan lämnas ut till utan att någon enskild lider skada eller men. Uppgifterna bör dock kunna lämnas till utan att en menprövning behöver göras i samband med utlämnandet. Regeringen har i avsnitt 6.2, i likhet med utredningen, gjort bedömningen att behovet av att data från ingår i LIS:s databaser väger tyngre än det intrång i de enskildas personliga integritet som utlämnandet innebär. De uppgifter som kommer att lämnas ut till kommer inte att vara direkt hänförliga till någon enskild. Uppgifterna kommer vidare att omfattas av ett starkt skydd hos . Med tanke på dessa omständigheter gör regeringen bedömningen att förtroendet för statistikframställningen i inte heller riskeras om uppgifterna lämnas ut. En sekretessbrytande bestämmelse som möjliggör utlämnande av uppgifter till bör därför införas. Enligt regeringens mening bör den nya bestämmelsen utformas efter förebild av de sekretessbrytande bestämmelser som redan finns i OSL och med beaktande av bestämmelsen i 24 kap. 8 a § OSL (prop. 2020/21:141). 2021/22:92 Regeringen bedömer sammanfattningsvis att en ny bestämmelse bör införas i OSL och att dess innebörd ska vara att sekretessen enligt 24 kap. 8 § OSL inte ska hindra att en uppgift lämnas till enligt den nya bestämmelse som föreslås i lagen om den officiella statistiken. Genom att undantaget från statistiksekretessen knyts till statistikregleringen begränsas det bl.a. på så sätt att uppgifter inte ska kunna hänföras direkt till någon enskild person. Det bör framhållas att det är fråga om ett av särskilda skäl betingat undantag från den stränga regleringen av statistiksekretessen. När uppgifterna lämnas ut till aktualiseras – utöver vad följer av bestämmelsen om statistiksekretess – en bedömning av om uppgifterna omfattas av sekretess enligt 21 kap. 7 § 1 eller 2 OSL. I bestämmelsen anges att sekretess gäller för personuppgift, om det kan antas att ett utlämnande skulle medföra att uppgiften behandlas i strid med EU:s dataskyddsförordning eller dataskyddslagen. Den utlämnande myndigheten måste således pröva om det kan antas att uppgifterna efter ett utlämnande kommer att behandlas i strid med förordningen eller lagen. Om myndigheten bedömer att så är fallet innebär bestämmelsen i 21 kap. 7 § OSL en skyldighet för den statistikansvariga myndigheten att avstå från att lämna ut uppgifter till organisationen. Om en prövning enligt 21 kap. 7 § OSL resulterar i att uppgifterna omfattas av sekretess ska denna bestämmelse enligt 7 kap. 3 § OSL ha företräde framför den nu föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen. Det kan här nämnas att SCB har anfört att myndigheten är förhindrad att lämna ut registeruppgifter till om myndigheten vid en utlämnandeprövning i enlighet med 21 kap. 7 § OSL skulle göra bedömningen att ett utlämnande till en forskningsdatabas står i strid med principen om ändamålsbegränsning i dataskyddsförordningen. Regeringens förslag syftar dock till att SCB ska lämna uppgifter till under vissa förutsättningar som anges i lag, och förslaget har tagits fram med beaktande av att uppgifterna ska användas för forskning eller statistik. Förslaget bör genomföras genom att en ny paragraf, 24 kap. 8 b §, införs i OSL. I den nya bestämmelsen bör det uttryckligen anges att statistiksekretessen i 24 kap. 8 § OSL inte hindrar att uppgifter lämnas till (jfr med vad som i avsnitt 6.2 anförts om utformningen av bestämmelsen i lagen om den officiella statistiken). Regeringens förslag: De nya bestämmelserna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några övergångsbestämmelser behövs inte. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer med delvis med regeringens.