prop · H903236 · 2022-06-08 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:236 Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen ges en samlad redovisning av utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet genom multilaterala organisationer. En översikt ges först av det multilaterala systemet och det svenska stödets styrning, omfattning och inriktning. Resultat redovisas därefter gentemot mål och prioriteringar, för vart och ett av de tematiska områdena i regeringens policyramverk för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Tidsmässigt ligger fokus och 2020. Sammanfattning och slutsatser.......................................................... Bakgrund till skrivelsen ................................................... Fokus, avgränsningar och genomförande......................... 3 Multilateralt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd – Det internationella multilaterala systemet ........................ De multilaterala organisationerna i genomförande av Agenda 2030....................... Skärningspunkter mellan utveckling, fred och humanitärt bistånd .................................... Reform och effektivisering.............................. Mål, styrning och uppföljning ......................... Dialog och påverkansarbete ............................ Svenskar inom det multilaterala systemet ....... Motverkande av oegentligheter ....................... Upphandling och svensk export ...................... 5 Resultat inom tematiska områden ................................................... Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens mål och prioriteringar ....................... Verksamhet och resultat .................................. mål och prioriteringar ....................... Verksamhet och resultat .................................. Miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart nyttjande av naturresurser ................................... mål och prioriteringar ....................... Verksamhet och resultat .................................. Fredliga och inkluderande samhällen............................... mål och prioriteringar ....................... Verksamhet och resultat .................................. Inkluderande ekonomisk utveckling................................. Verksamhet och resultat .................................. Migration och utveckling ................................................ Verksamhet och resultat ................................. Jämlik hälsa inklusive SRHR .......................................... Svenska mål och prioriteringar....................... Verksamhet och resultat ................................. Utbildning och forskning................................................. mål och prioriteringar ...................... Verksamhet och resultat ................................. mål och prioriteringar ...................... Verksamhet och resultat ................................. mål och prioriteringar ...................... Verksamhet och resultat ................................. Volymer multilateralt kärnstöd och multi-bi-stöd ........... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2021/22:236 1 Regeringens skrivelse redogör samlat för resultaten av det multilaterala utvecklingssamarbetet och humanitära biståndet med fokus och 2020. Regeringen bedömer att stöd genom multilaterala organisationer har bidragit till det övergripande målet för utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet och i en värld med stora utmaningar överlag gett goda resultat inom de prioriterade områden som slås fast i skrivelsen för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60). Det finansiella stödet har omsatts i projekt och program som skapat bättre levnadsförhållanden för människor i fattigdom och förtryck, även i länder dit det svenska bilaterala biståndet inte når. har även genom ett strategiskt engagemang fått genomslag för svenska politiska prioriteringar och därmed ännu större utväxling för biståndsmedlen. Perioden som denna skrivelse täcker har till stor del präglats av covid- Pandemin fick stora effekter både på behov och på förutsättningar för genomförande av verksamhet. Viss verksamhet försenades och annan fick ställas in. fick de multilaterala organisationerna nya viktiga uppgifter för att hantera den omedelbara hälsosituationen, de socio-ekonomiska utmaningarna och de ökande humanitära behoven. De multilaterala organisationerna hanterade generellt sett denna omställning väl och uppvisade viktiga resultat i en svår situation. En orolig omvärld får direkta effekter på global säkerhet, trygghet och välfärd. Detsamma gäller effekterna av klimatkrisen. Bistånd genom multilaterala organisationer som arbetar för hållbar utveckling, fredliga samhällen, mänskliga rättigheter, jämställdhet och demokrati blir därför både bidrag till den gemensamt överenskomna Agenda 2030, som påverkar alla länder, och en satsning på egen utveckling och framtid. Det multilaterala biståndet är en investering i den regelbaserade världsordningen och det multilaterala systemet, i då det utmanas och undermineras. Det multilaterala systemet behöver skärpas och fortsätta att förbättras och anpassas så att det blir mer effektivt och relevant för de globala utmaningarna. Det svenska stödet ger en god möjlighet och ett särskilt ansvar för att bidra till detta reformarbete. Det multilaterala utvecklingssamarbetet och humanitära biståndet är centralt för att möta globala utmaningar Det multilaterala systemet är centralt för att hantera klimatkrisen, förebygga och lösa väpnade konflikter, försvara mänskliga rättigheter och främja jämlika och jämställda samhällen. organisationerna genomför insatser för att möta människors behov, adressera underliggande orsaker till kriser och konflikter och stärka De bidrar till att utveckla och upprätthålla gemensamma internationella normer på områden såsom handel, migration, konfliktlösning, jämställdhet och mänskliga rättigheter. organisationerna som mötesplatser och plattformar för dialog, och de Skr. 2021/22:236 skapar förutsättningar för det internationella samarbetet. De multilaterala organisationerna har ofta resurser, kompetens och kapacitet som andra biståndsaktörer saknar och spelar därför en central roll i att hantera frågor som t.ex. hälsa, klimat och humanitära kriser. De har också omfattande närvaro i många länder, inklusive i svåra och konfliktdrabbade miljöer, och de kan därmed agera i långt fler länder än vad kan genom sitt bilaterala bistånd. Det multilaterala systemet är under press och den internationella regelbaserade världsordningen utmanas av vissa länder. Ökade omvärldsbehov har inte mötts av motsvarande ökade resurser till det multilaterala systemet. Covid-19-pandemin vände en tidigare positiv global utveckling På flera av de samhällsområden där det länge varit en positiv global trend, såsom mödrars och barns hälsa, jämställdhet och fattigdomsminskning, har det under pandemin skett en tillbakagång. Covid-19 har, bortom den omedelbara och omfattande hälsokrisen, fått stora och långtgående humanitära och socioekonomiska konsekvenser. ökade andelen av jordens befolkning som levde i extrem fattigdom, från 2020. Antalet människor i behov av humanitära insatser för att överleva eller leva under drägliga omständigheter har ökat dramatiskt. Som ofta är fallet i större globala kriser har pandemin slagit hårdast mot de mest utsatta i samhället. Ojämlikheterna har ökat såväl inom som mellan länder. Restriktioner och isolering har ökat kvinnors och barns utsatthet för våld i hemmet. Psykisk ohälsa har ökat. Småföretagare och personer med osäkra anställningar har varit särskilt utsatta för ekonomisk osäkerhet. Hundratals miljoner barn och ungdomar har kommit efter i sitt lärande på grund av skolstängningar. Den globala demokratiska tillbakagången har fördjupats. Antalet människor i fattigdom och förtryck har ökat. stöd har gjort skillnad inom prioriterade sakområden utvecklingssamarbete och humanitära bistånd har bidragit till att motverka de negativa trender som beskrevs ovan och till att stärka positiva krafter för förändring. Resultat inom de tematiska områdena som anges i regeringens policyramverk har skapat ökade förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck genom stärkt kapacitet hos människor och organisationer, normativ förändring och stöd till enskilda individer. 2021/22:236 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer Arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer samt regeringens demokratisatsning har varit än mer angeläget mot bakgrund av den globala demokratiska tillbakagången. Riktat stöd genom multilaterala organisationer har bidragit till stärkt försvar av mänskliga rättigheter, mer demokratiska samhällen, stärkt ansvarsutkrävande och rättssäkerhet samt till förbättrade rättigheter i arbetslivet. Svenskt stöd och påverkansarbete bidrog även till ett stärkt rättighetsperspektiv i de multilaterala organisationerna, till att demokrati och mänskliga rättigheter i högre utsträckning integrerades i FN:s åtgärder med anledning av pandemin och till att pandemins effekter på demokratin och rättsstatens principer har uppmärksammats och kunnat följas upp. Svenskt multilateralt stöd har stärkt kvinnors och flickors inflytande och åtnjutande av mänskliga rättigheter. Det har även bidragit till att minska förekomsten av könsrelaterat våld. påverkansarbete, med utgångspunkt i den feministiska utrikespolitiken, har varit en viktig motvikt till de växande krafter som har velat vrida jämställdhetsarbetet tillbaka. har genom deltagande i styrelsearbete och genom politiska initiativ spelat en nyckelroll i arbetet för att de multilaterala organisationerna ska integrera jämställdhet i sina verksamheter. har också bidragit till att lyfta fram och inkludera ett jämställdhetsperspektiv i de multilaterala organisationernas hantering av pandemin och dess effekter. Miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart nyttjande av naturresurser Regeringen har konsekvent verkat för att miljö och klimat måste beaktas i den globala återhämtningen efter pandemin och i de multilaterala organisationernas verksamhet. har tillhandahållit finansiering för låg- och medelinkomstländers klimatomställning, och till investeringar i förnybar energi, minskade miljö- och hälsoeffekter av kemikalier och avfall samt skydd av biologisk mångfald och områden. Fredliga och inkluderande samhällen har gett stöd till verksamhet som har adresserat grundorsakerna till konflikt vilket har bidragit till att konflikter har kunnat förebyggas. har bidragit till dialog och medling och till att fredsprocesser blivit mer inkluderande, särskilt avseende kvinnors deltagande, samt till att klimatrelaterade säkerhetsrisker har uppmärksammats i allt högre utsträckning. Inkluderande ekonomisk utvecklingSkr. Pandemin har haft en historiskt negativ effekt på ekonomisk utveckling och sysselsättningen i låg- och medelinkomstländer. Svenskt bistånd har bidragit till produktiv sysselsättning med fokus på anständiga arbetsvillkor samt ökad tillgång till sociala trygghetssystem och tryggad livsmedelsförsörjning. Det har också stärkt länders kapacitet att delta i, och dra nytta av, regional och global handel. Covid-19-pandemin förändrade förutsättningarna för migration och rörlighet och påverkade därmed särskilt flyktingar och migranter. Det svenska stödet har gett skydd och assistans till flyktingar och migranter samt bidragit till att säkerställa deras åtnjutande av sina mänskliga rättigheter. har också verkat för att stärka migrationens bidrag till utveckling bl.a. genom att främja remitteringar och ekonomisk inkludering av migranter och flyktingar i låg- och medelinkomstländer. har också bidragit till stärkta förutsättningar för säker, ordnad och reglerad migration och till stärkta rättigheter för arbetskraftsmigranter. Jämlik hälsa inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) har bidragit till ett kraftfullt internationellt svar på pandemin och dess konsekvenser, inte minst genom arbetet för jämlik vaccintillgång. är ett av de länder som prioriterat mest bistånd till detta sett till vår befolkningsmängd och svenskt bistånd har bidragit till att etablera effektiva mekanismer för delning av vaccinöverskott från EU. har verkat förebyggande mot hälsohot och kriser, exempelvis genom arbetet mot antimikrobiell resistens (AMR) samt bidragit till stärkta nationella hälsosystem och samhällen. Ett fortsatt engagemang för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) har varit viktigt för att motverka det allt hårdare internationella politiska klimatet för dessa frågor. Svenskt stöd har förhindrat mödradödlighet, oönskade graviditeter och osäkra aborter samt ökat tillgången till sexuell och reproduktiv hälsoservice, sexualundervisning och moderna preventivmedel. Svenskt stöd har bidragit till stärkta och hållbara utbildningssystem och till att elever getts bättre förutsättningar att fullgöra sin skolgång och tillgodogöra sig kunskap. Det har lindrat konsekvenserna av de globala skolnedstängningarna genom bl.a. stöd till distansutbildning. Ett långsiktigt arbete och stöd för jämställdhetsintegrering har gett resultat i fråga om flickors och kvinnors rätt till utbildning. Svenskt bistånd har även gett förbättrad tillgång till rent vatten, sanitet och hygien i skolor. stöd till forskning har resulterat i forskningsresultat inom utvecklingsrelevanta områden, till stärkt forskningskapacitet och ökat 2021/22:236 genomslag av forskningsresultat, liksom till att universitet i låg- och medelinkomstländer kunnat erbjuda mer avancerad utbildning. Genom humanitära organisationer har kunnat bidra till att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet för människor i krisområden som , , , och . bidrog tidigt till FN:s humanitära responsplan med anledning av covid-19-pandemin. har också medverkat till en ökad kapacitet och effektivitet i det humanitära systemet som sådant. Kärnstöden har bidragit till att de multilaterala aktörerna kunnat agera flexibelt och skyndsamt för att möta behoven hos de allra mest sårbara och utsatta. Den svenska finansieringen har ökat men förblivit fokuserad Den svenska finansiella bidragen till multilaterala organisationer, inklusive till Europeiska unionens (EU) institutioner och fonder, uppgick () och dess utvecklings biståndskommitté (DAC) 2019 till cirka 29 miljarder kronor, vilket var i nivå med året innan. Andelen multilateralt bistånd av det totala svenska biståndet ökade därmed från 2020. stora ökningen 2020 berodde främst på att ingick ett flerårigt avtal om för stöd till Gröna klimatfonden (GCF) som i sin helhet inkluderas i statistiken . utfallet kommer därmed sannolikt att bli lägre än det . De faktiska utbetalningarna , exklusive utbetalningar till EU:s institutioner och fonder, ökade från 24,4 miljarder till 26 miljarder kronor 2019 och 2020. dels s.k. kärnstöd som går till organisationernas budget för genomförande av dess verksamhet och mål, dels s.k. multi-bi-stöd vilket är bilateralt bistånd som kanaliseras genom en multilateral organisation för ett specifikt syfte, t.ex. en insats i ett särskilt land eller inom en specifik uppgick kärnstödsutbetalningarna till 14,8 miljarder kronor och multi-bi-stöds-utbetalningarna till (exklusive utbetalningar till EU). Cirka två tredjedelar (kärnstöd och multi-bi-stöd sammantaget) av utbetalningarna gick till de tio största mottagarna och cirka hälften av utbetalningarna till de fem största (Världsbanksgruppen, UNDP, , WFP och UNFP) vilket visar att stödet i hög grad är fokuserat. blir också ofta bland de största givarna i dessa organisationer. mångåriga engagemang i dessa organisationer har därtill skapat långsiktighet och möjliggjort ett starkt och strategiskt svenskt inflytande. Därutöver finns ett förhållandevis stort antal organisationer som var mottagare av mer begränsad finansiering från , såsom Förenta nationernas (FN) mindre fackorgan och andra organisationer där det har funnits anledning för att ha ett engagemang. Kärnstöden har stärkt det multilaterala systemet Kärnstöden är fundamentet i finansieringen av det multilaterala systemet. Det stärker det systemet som sådant och leder till ökad effektivitet genom att ge organisationerna möjligheter att använda resurserna där de behövs bäst. Transaktionskostnaderna blir lägre. Kärnstödets värde och nytta blev särskilt tydliga när pandemin bröt ut. Flexibiliteten i kärnstöden var helt avgörande för att organisationerna skulle kunna agera snabbt och styra om verksamheten för att möta nya, ofta akuta, behov. Kärnstöden möjliggjorde snabbare åtgärder för att hantera hälsoproblemen och de humanitära problemen, liksom problem på andra samhällsområden genom t.ex. stöd för distansundervisning, förstärkning av sociala trygghetssystem och uppföljning av pandemins effekter på demokrati och jämställdhet. Det är också vanligen kärnstöd som gör det möjligt för organisationer att ha beredskap och omgående kunna genomföra åtgärder vid kris, utan att vänta på nya utfästelser och utbetalningar. Kärnstöden är verktyg för att nå svenska utrikes- och biståndspolitiska målsättningar. Genom att bidra till organisationens sammantagna verksamhet och bygga upp ett nära partnerskap får en starkare röst och större genomslag för prioriterade frågor. Genom multi-bi-stödet har dragit nytta av de multilaterala organisationernas kapacitetför genomförande av det bilaterala biståndet och gett de multilaterala organisationerna möjlighet att utveckla verksamheten och uppnå utvecklingsresultat. Det svenska engagemanget med organisationerna i samarbetsländer bidrar i sin tur till arbetet på, t.ex. genom att information om hur organisationen fungerar i fält kan användas i styrelsearbetet. Kärnstödet och multi-bi-stödet fortsätter således att vara kompletterande och ömsesidigt förstärkande. Svenskt påverkansarbete har gett resultat Genom påverkansarbete har verkat för att svenska politiska prioriteringar på områden som demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, jämställdhet och SRHR, samt miljö, klimat och biologisk mångfald, ska få genomslag i multilaterala sammanhang. Det har skett genom dialog på såväl politisk nivå som på tjänstemannanivå med organisationerna och deras medlemsländer. Att ställa svenskar till förfogande för organisationerna är en del i detta strategiska påverkansarbete. Genom påverkansarbetet har bidragit till stärkta rättighets- och jämställdhetsperspektiv i organisationernas verksamhet och strategiska planer. Inom de multilaterala utvecklingsbankerna har det, i kombination med finansiellt stöd, bidragit till att skynda på utfasningen av fossil energi i bankernas investeringar. 2021/22:236 har varit drivande för effektivisering av det multilaterala systemet har ett omfattande reformarbete genomförts inom FN:s utvecklingssystem. FN:s förmåga att genomföra samordnade insatser på i länder där man har verksamhet har förbättrats med en ny central roll för FN:s landchefer (). Covid-19-pandemin har påskyndat och fungerat som ett lackmustest för reformarbetet och förbättrad intern samordning inom FN-systemet. har varit pådrivande för FN:s reformarbete. Reformen av utvecklingssystemet har också omfattat etableringen av en överenskommelse mellan medlemsstaterna och FN-systemet för att öka förutsägbar, flexibel och tillräcklig finansiering. I denna överenskommelse har FN-systemet åtagit sig att arbeta för ökad effektivitet, transparens och ansvarsutkrävande. har visat ledarskap genom att ingå fleråriga avtal om kärnstöd till ett antal större FN-aktörer, som en del i arbetet med att förbättra kvalitet och förutsägbarhet i finansieringen. Även inom de multilaterala utvecklingsbankerna har ett reform- och effektiviseringsarbete pågått, både med avseende på de enskilda institutionernas effektivitet och för att höja effektiviteten i det samlade systemet av utvecklingsbanker. Covid-19-pandemin innebar förändrade arbetssätt för alla multilaterala organisationer. Dessa drar nu lärdom av erfarenheterna från pandemin för att öka sin effektivitet. har prioriterat att förebygga oegentligheter samt sexuella utnyttjanden, övergrepp och trakasserier ställer tuffa och tydliga krav på god kontroll och åtgärder mot korruption i de multilaterala organisationerna och på att de multilaterala organisationerna ska ha egna starka system för att upptäcka och hantera oegentligheter, inklusive revision, inspektion och utredningsfunktioner. (Sida) har stärkt sin verksamhet på anti-korruptionsområdet med ökade resurser för detta. kräver nolltolerans mot sexuella utnyttjanden, övergrepp och sexuella trakasserier (SEAH) inom alla samarbetsorganisationer, inklusive inom FN-systemet, andra humanitära aktörer och utvecklingsaktörer. har, både i det löpande styrelsearbetet och genom dialog, bevakat och drivit på för att det multilaterala systemet ska bli bättre på att förebygga, hantera och följa upp fall av SEAH och ge stöd till offer för SEAH. I de fleråriga kärnstödsavtal som ingick med FN- organisationer lades särskild vikt vid skrivningar om att organisationerna aktivt ska förebygga och hantera oegentligheter, inklusive förekomsten av SEAH. De multilaterala organisationerna inom det internationella utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet är centrala aktörer som genomförare av program och insatser, för att skapa och upprätthålla normer, som kunskapsorganisationer och som forum för dialog. kanaliserades genom multilaterala organisationer, vilket motsvarade av det totala svenska biståndet. Regeringens skrivelse är utformad utifrån de åtta tematiska områdena i skrivelsen för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60): •mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, •miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart utnyttjande av naturresurser, •fredliga och inkluderande samhällen, •inkluderande ekonomisk utveckling, •migration och utveckling, •jämlik hälsa, och •utbildning och forskning. Till detta kommer det multilaterala humanitära biståndet. Utifrån regeringens mål och prioriteringar på respektive tematiskt område redovisas verksamhet och resultat. I bilaga 1 återfinns en lista med förkortningar, i bilaga 2 uppgifter om utbetalade volymer per organisation och i bilaga 3 en kort sammanfattning av de viktigaste organisationernas mål, bedömning av relevans och effektivitet samt svenska prioriteringar i arbetet med respektive organisation. uttalade i sitt betänkande om om bistånd genom internationella organisationer (bet. 2015/16:UU7) att det vore önskvärt med en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna. Efter att frågan hade behandlats tillkännagav att regeringen bör utveckla redovisningen till om verksamheten i (), Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna, så att fortsättningsvis får en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna (bet. 2016/17:UU7 punkt 1, rskr. 2016/17:48). Regeringen lämnade 2018 skrivelsen Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer (skr. 2017/18:188). I skrivelsen tydliggjorde regeringen sin avsikt att återkomma med en samlad resultatanalys av arbetet i de 2021/22:236 multilaterala organisationerna . Därmed ansåg regeringen att tillkännagivandet hade tillgodosetts och var slutbehandlat. Regeringen lämnade en andra resultatskrivelse till , Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer (skr. 2019/20:91), vilken gav en samlad redovisning av utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet genom multilaterala organisationer för perioden –2018. Denna skrivelse, som huvudsakligen redovisar resultat –2020, är den tredje i ordningen. 2.2Fokus, avgränsningar och genomförande