prop · H903212 · 2022-04-05 00:00:00 — De företag som väljer att certifiera sig kan tillhandahålla en ny typ av tjänst på marknaden, dvs. tjänsten att bedöma om en projektering av ett bostadshus uppfyller utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven. För de certifierade byggprojekteringsföretag som även agerar byggherre innebär förslagen att byggprocessen blir mer förutsägbar och effektiv eftersom kostnadsdrivande ovisshet och förseningar i byggprocessen i stor utsträckning kan undvikas. De företag som väljer att certifiera sig måste underställa sig kraven för Prop. 2021/22:212 att bli certifierade och för att behålla certifieringen. bli olika stor, och därmed medföra olika stora kostnader, beroende av hur företaget arbetar . I rapporten bedöms förslagen sammantaget ge sådana fördelar som överväger kostnaderna med certifieringen. Flera remissinstanser, bl.a. , instämmer i detta. För certifieringsorganen innebär förslagen att deras verksamhet kan utökas till att omfatta även certifiering för byggprojekteringsföretag. Det förutsätter att certifieringsorganet ackrediteras för ändamålet. Enligt rapporten kan kostnaderna för ackreditering komma att skilja sig mellan certifieringsorgan beroende av om certifieringsorganet redan är ackrediterat enligt det kvalitetsledningssystem som används eller inte. Certifieringsorganens intresse av att ackreditera sig kommer att bero på hur många företag som vill certifiera sig och vilka krav som kommer att ställas på certifieringsorganen genom certifieringsföreskrifter. Förslaget att certifieringsorgan ska pröva frågor om certifiering av byggprojekteringsföretag innebär att organen tilldelas en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning. För enskilda som är byggherrar är konsekvenserna av förslagen desamma som för företag som är byggherrar. Förslagen bedöms leda till mer förutsägbara och effektiva byggprocesser, vilket i sin tur bedöms bidra till fler kostnadseffektiva bostäder. Förutsättningarna för att fler ska kunna efterfråga nyproducerade bostäder framöver bedöms därför öka. Enligt några remissinstanser, bl.a. MSB, , , Förbundet delaktighet och jämlikhet, Lika Unika och , finns det en risk för att förslagen leder till att fler bostäder inte uppfyller krav på t.ex. tillgänglighet och brandsäkerhet. Enligt går det inte att bedöma vilka konsekvenser förslagen får för människors hälsa och jämlikheten i hälsa. Regeringen bedömer, bl.a. mot bakgrund av de skäl som redovisas i avsnitt 6, att förslagen inte kommer att leda till att fler nybyggda bostäder inte uppfyller utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet eller de tekniska egenskapskraven. Det innebär att förslagen inte bedöms få några negativa konsekvenser för t.ex. personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Det bör dock genomföras en utvärdering, bl.a. för att säkerställa att tillgängligheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga inte har påverkats negativt av reformen. Ut- värderingen bör, som redogjorts för ovan i avsnitt 6, genomföras så snart det finns praktiska förutsättningar för detta. 2021/22:212 11.5 Förslagen förväntas leda till ökad förutsägbarhet i byggprocessen i de fall certifierade byggprojekteringsföretag används, vilket bl.a. kan leda till kortare ledtider och därmed lägre produktionskostnader. Förslagen kan även leda till att funktionskraven i byggregler i större utsträckning används på det sätt som de syftar till, dvs. att olika tekniska lösningar och innovationer möjliggörs, och till att ny praxis om på vilka sätt kraven kan uppfyllas skapas. Förslagen förväntas innebära att det blir mer attraktivt att använda sig av projektering och produktion med hög grad av standardiserade och repeterbara inslag vilket kan leda till ökad konkurrens inom byggsektorn och därför till en utveckling där lägre produktionskostnader återspeglas i boendekostnaderna. Regeringen bedömer sammantaget att förslagen kan leda till ökad effektivitet i byggprocessen och till att fler bostäder byggs, framför allt fler bostäder som fler människor kan efterfråga. 11.6EU-rätten och internationella åtaganden i övrigt Förslagen i propositionen bedöms vara förenliga med och internationella åtaganden i övrigt. Förslagen har, som redovisas i avsnitt 9, anmälts enligt tjänstedirektivet. Förslagen innebär ingen ändring av de krav som ska uppfyllas vid nybyggnad av bostäder. Kommunerna kommer även fortsättningsvis att pröva en utformning med hänsyn till bl.a. stads- och landskapsbilden samt utformningskravet på god form-, färg- och materialverkan genom detaljplan, områdesbestämmelser och bygglov. Därtill kommer kommunen fortsättningsvis att pröva byggnadens förenlighet med gällande detaljplan och områdesbestämmelser. Förslagen bedöms därför inte ha någon påverkan på de nationella kulturmiljömålen, det nationella målet för arkitektur, form och design, klimatmål, generationsmålet eller miljökvalitetsmålen, främst God bebyggd miljö. Regeringen bedömer, bl.a. mot bakgrund av de skäl som redovisas i avsnitt 6, att förslagen inte kommer att leda till att fler nybyggda bostäder inte uppfyller kraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet eller de tekniska egenskapskraven. Det innebär att förslagen inte bedöms få några negativa konsekvenser för t.ex. tillgängligheten i bostäder, skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön eller hushållning med vatten och avfall. I den utsträckning förslagen bidrar till att underlätta bostadsbyggandet har förslagen viss betydelse för det folkhälsopolitiska målområdet Boende och närmiljö (se prop. 2017/18:249 s. 75–81). Genomförandet av förslagen har därmed viss betydelse för det övergripande folkhälsopolitiska målet om att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en Prop. 2021/22:212 generation (se samma prop. s. 30). Regeringen instämmer i bedömningen i rapporten att förslagen varken påverkar kontrollansvarigas eller sakkunnigas respektive roller i byggprocessen. bedömer att den kontrollansvariges arbete kommer att underlättas i de fall ett certifierat byggprojekteringsföretag används, bl.a. eftersom ett sådant företag kan förväntas ha kunskap om kraven. 9 kap. Bygglov, rivningslov och marklov m.m. 21 § En ansökan om lov eller förhandsbesked ska vara skriftlig och innehålla de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövningen. En ansökan om lov ska dessutom innehålla 1.byggherrens förslag om vem eller vilka som ska vara kontrollansvariga enligt det som följer av 10 kap. 9 och 10 §§, och 2.de handlingar som krävs för beslut om startbesked enligt 10 kap., om ansökningen avser tillbyggnad eller annan ändring av ett en- eller tvåbostadshus. Om ett certifierat byggprojekteringsföretag som avses i 32 b § har använts för projektering och sökanden önskar att bygglov med stöd av 32 c § ska ges utan att vissa krav ska prövas, ska en ansökan om lov dessutom innehålla en uppgift om vilket företag som har använts. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad en ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla. Paragrafen utformas i allt väsentligt enligt Lagrådets förslag. Enligt tredje stycket, som är nytt, ska en byggherre som har använt ett certifierat byggprojekteringsföretag för projektering, i ansökan om lov uppge vilket företag som har använts för att 32 c § ska bli tillämplig vid prövningen av bygglovet. Eftersom användandet av ett certifierat byggprojekteringsföretag är frivilligt ska en ansökan inte anses ofullständig för att en sådan uppgift saknas, jfr 22 §. definieras i 32 b §. Övervägandena finns i avsnitt 6. Särskilda bestämmelser för det fall ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projektering 32 b § Ett certifierat byggprojekteringsföretag är ett företag som har ett kvalitetsledningssystem samt särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om att bedöma kraven i 8 kap. 1 § 1 och 3 samt 4 § vid nybyggnad av sådana bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 § och som kan styrka detta med ett certifikat. Frågor om certifiering av byggprojekteringsföretag ska prövas av organ som har ackrediterats för ändamålet att certifiera byggprojekteringsföretag enligt och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 och 5 § lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll. 2021/22:212 som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om ett certifierat byggprojekteringsföretag och vem som får pröva frågor om certifiering av sådana företag. Paragrafen utformas med beaktande av Lagrådets förslag och synpunkter. Av första stycket framgår att ett certifierat byggprojekteringsföretag är ett företag som har ett kvalitetsledningssystem samt särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om att bedöma kraven på lämplighet för sitt ändamål (8 kap. 1 § 1), tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 1 § 3) och tekniska egenskaper (8 kap. 4 §) vid nybyggnad av sådana bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag. Företaget ska kunna styrka detta med ett certifikat. Vilket kvalitetsledningssystem som ett certifierat byggprojekteringsföretag ska ha samt vad som krävs för att ett sådant företag ska anses ha särskild sakkunskap och erfarenhet preciseras i föreskrifter som meddelas med stöd av 16 kap. 9 §. Med bostadshus avses en- och tvåbostadshus, flerbostadshus samt komplementbostadshus. Ett bostadshus ska till övervägande del innehålla bostäder (jfr prop. 2019/20:81 s. 34). Det innebär att ett bostadshus kan inrymma utrymmen som är avsedda att användas för andra ändamål än bostäder, exempelvis lokal för restaurang i bottenplan. Vilka bostadshus som omfattas av regleringen preciseras i föreskrifter som meddelas med stöd av 16 kap. 9 §. Enligt andra stycket ska frågor om certifiering av byggprojekteringsföretag prövas av certifieringsorgan som har ackrediterats för ändamålet. Ackrediteringen utfärdas av det svenska ackrediteringsorganet Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll i enligt och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 och 5 § lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll, eller av någon som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Övervägandena finns i avsnitt 7. 32 c § Om ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projektering vid nybyggnad av ett sådant bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 § 4, ska bygglov ges utan prövning av om kraven i 8 kap. 1 § 1 och 3 är uppfyllda. Detta gäller trots vad som föreskrivs i 30 § första stycket 4, 31 § 3 och 31 a § 3. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om omfattningen av prövning inför beslut om bygglov, när ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen vid nybyggnad av bostadshus. Paragrafen utformas i allt väsentligt enligt Lagrådets förslag. Enligt paragrafen ska bygglov, trots 30 § första stycket 4, 31 § 3 och 31 a § 3, ges utan att kraven på att en byggnad ska vara lämplig för sitt ändamål (8 kap. 1 § 1) eller vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 1 § 3) prövas, om ansökan avser nybyggnad av ett sådant bostadshus som framgår av Prop. 2021/22:212 föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag och ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen. För en definition av nybyggnad, se 1 kap. 4 §. Med sådana bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 § 4 avses samma som i 32 b §. ska vid en prövning enligt denna paragraf bedöma om den byggnad som bygglov sökts för är ett sådant bostadshus som avses i de föreskrifter som har meddelats med stöd av bestämmelsen. Eftersom paragrafen är tillämplig endast om ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen behöver , inför prövningen av om bygglov kan ges, kontrollera att företaget var certifierat när det användes. Att byggherren i ansökan om bygglov ska uppge vilket certifierat byggprojekteringsföretag som har använts för projekteringen framgår av 21 §. Följden av att en byggherre inte lämnar någon sådan uppgift blir att prövar åtgärden som om ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts. Övervägandena finns i avsnitt 6. 32 d § Om det är uppenbart för en byggherre att ett certifierat byggprojekteringsföretag vid projekteringen har åsidosatt sina uppgifter enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 §, ska byggherren underrätta om detta. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om att byggherren ska underrätta om ett certifierat byggprojekteringsföretag i den projektering som det använts för inte utför sina uppgifter på ett korrekt sätt. Paragrafen utformas enligt Lagrådets förslag. Enligt paragrafen ska byggherren underrätta om det är uppenbart för honom eller henne att ett certifierat byggprojekteringsföretag vid projekteringen har åsidosatt de uppgifter som följer av lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 §. Att åsidosättandet ska vara uppenbart för byggherren innebär att bristen ska vara tydlig för byggherren för att underrättelseskyldigheten ska gälla. Att underrättelseskyldigheten följer av projekteringen som företaget använts för medför att byggherren ska underrätta i den kommun eller de kommuner där byggherren har angett att det certifierade byggprojekteringsföretaget har använts. Bestämmelser om underrättelseskyldighet till certifieringsorganet finns i 11 kap. 34 a §. Bestämmelser om förutsättningar för certifieringsorganet att återkalla certifieringen finns i 11 kap. 36 §. Övervägandena finns i avsnitt 8. Genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder 18 § Byggherren ska senast vid det tekniska samrådet till lämna 1.ett förslag till en sådan kontrollplan som krävs enligt 6 §, samt 2.de tekniska handlingar som, utöver ansökningshandlingarna enligt 9 kap. 21 §, krävs för att ska kunna pröva frågan om startbesked. 2021/22:212 Om ett certifierat byggprojekteringsföretag som avses i 9 kap. 32 b § har använts för projektering och byggherren önskar att startbesked med stöd av 25 a § ska ges utan att vissa krav ska prövas, ska byggherren senast vid det tekniska samrådet dessutom lämna en uppgift om vilket företag som har använts. Första stycket 1 gäller inte rivningsåtgärder, om i det enskilda fallet har beslutat att det inte behövs någon kontrollplan. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad byggherren ska lämna in till inför prövningen av om startbesked ska ges. Paragrafen utformas i linje med Lagrådets förslag. Enligt bestämmelserna i andra stycket, som är nya, ska en byggherre som har använt ett certifierat byggprojekteringsföretag för projekteringen, senast vid det tekniska samrådet dessutom uppge vilket företag som har använts för att 25 a § ska bli tillämplig vid prövningen av startbeskedet. Om flera tekniska samråd ska hållas lämnas uppgiften lämpligen vid det inledande tekniska samrådet. Om en byggnad ska uppföras i flera etapper kan uppgiften omfatta samtliga etapper eller en specifik etapp. Uppgiften ska lämnas även om en motsvarande uppgift har lämnats i ansökan om bygglov enligt 9 kap. 21 § tredje stycket. Eftersom användandet av ett certifierat byggprojekteringsföretag är frivilligt ska en anmälan inte anses ofullständig för att en sådan uppgift saknas, jfr 9 kap. 46 §. definieras i 9 kap. 32 b §. Bestämmelserna om undantag från kravet på förslag till kontrollplan, som finns i nuvarande andra stycket, finns nu i tredje stycket. Övervägandena finns i avsnitt 6. Särskilda bestämmelser för det fall ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projektering 25 a § Om ett certifierat byggprojekteringsföretag som avses i 9 kap. 32 b § har använts för projektering vid nybyggnad av ett sådant bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 § 4, ska startbesked ges utan prövning av om kraven i 8 kap. 1 § 1 och 3 samt 4 § är uppfyllda. Detta gäller trots vad som föreskrivs i 23 § första stycket 1. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om omfattningen av prövning inför beslut om startbesked, när ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen vid nybyggnad av bostadshus. Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Enligt paragrafen ska startbesked, trots 23 § första stycket 1, ges utan att kraven på att en byggnad ska vara lämplig för sitt ändamål (8 kap. 1 § 1) eller vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 1 § 3) samt de tekniska egenskapskraven (8 kap. 4 §) prövas, om åtgärden avser nybyggnad av ett sådant bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av denna lag och ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen. För en definition av nybyggnad, se 1 kap. 4 §. Med sådana bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 § avses detsamma som i 9 kap. 32 b §. ska vid en prövning enligt denna paragraf bedöma om den byggnad som bygglov sökts för eller anmälan avser är ett sådant bostadshus som avses i de förskrifter som har meddelats med stöd av Prop. 2021/22:212 16 kap. 9 §. Eftersom paragrafen är tillämplig endast om ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen behöver , inför prövningen av om startbesked kan ges, kontrollera att företaget var certifierat när det användes. Att byggherren senast vid det tekniska samrådet ska uppge vilket certifierat byggprojekteringsföretag som har använts för projekteringen framgår av 18 §. Följden av att en byggherre inte lämnar någon sådan uppgift blir att prövar åtgärden som om ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts. Övervägandena finns i avsnitt 6. Tillsyn, tillträde, ingripanden och påföljder 1 § Detta kapitel innehåller bestämmelser om 1.tillsynen allmänt, möjlighet att få ett ingripandebesked samt skyldighet att ge tillträde och lämna upplysningar för tillsynen, 2.tillsynen över kommunala beslut, 3.förelägganden som behövs för att regler, domar och beslut ska följas, 4.genomförande på den försumliges bekostnad och förbud mot fortsatt arbete eller användning av byggnadsverk, 5.ingripanden mot kontrollanter, certifierade byggprojekteringsföretag och kontrollansvariga, 6.att förelägganden och förbud får förenas med vite eller ska genomföras , 8.anteckningar av förelägganden och förbud i fastighetsregistret samt verkan av förelägganden och förbud vid ägarbyte, 10.överlåtelse av egendom efter en överträdelse, 12.avgift vid tillsyn. Paragrafen innehåller en uppräkning av vilka bestämmelser kapitlet innehåller. Punkten 5 ändras genom att certifierade byggprojekteringsföretag läggs till. 34 a § Om bedömer att ett certifierat byggprojekteringsföretag som avses i 9 kap. 32 b § vid projekteringen har gjort en uppenbar felbedömning av kraven i 8 kap. 1 § 1 eller 3 eller 4 §, ska nämnden underrätta den som har certifierat företaget om detta. Detsamma gäller om bedömer att företaget är olämpligt för sin uppgift av något annat skäl. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om underrättelseskyldighet i förhållande till den som har certifierat byggprojekteringsföretaget. Paragrafen utformas i allt väsentligt enligt Lagrådets förslag. Enligt paragrafen ska underrätta den som har certifierat byggprojekteringsföretaget om bedömer att företaget, i den projektering som det har använts för, har gjort en uppenbar felbedömning av kraven på lämplighet för sitt ändamål (8 kap. 1 § 1), 2021/22:212 tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 1 § 3) eller tekniska egenskaper (8 kap. 4 §). underrättelseskyldighet omfattar även den situationen att ett certifierat byggprojekteringsföretag bedöms vara olämpligt för sin uppgift av något annat skäl. En sådan olämplighet kan, utöver om företaget har gjort en uppenbar felbedömning av kraven i 8 kap. 1 § 1 eller 3 eller 8 kap. 4 §, föreligga exempelvis om företaget inte följer de föreskrifter som ligger till grund för certifieringen eller inte utför sitt uppdrag på ett opartiskt sätt. Det kan även avse andra relevanta missförhållanden i verksamheten, t.ex. ekonomiska oegentligheter i företaget. Bristerna eller missförhållandena kan uppmärksamma exempelvis under handläggningen av ett ärende eller via byggherren, se 9 kap. 32 d §. underrättelseskyldighet gäller med de begränsningar som följer av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Det innebär att nämnden inte får förse certifieringsorganet med någon uppgift för vilken det råder sekretess. Eftersom certifieringsorganet är en enskild aktör som inte kan jämställas med en myndighet i offentlighets- och sekretesslagens mening har bestämmelsen inte sekretessbrytande verkan. Bestämmelser om förutsättningar för certifieringsorganet att återkalla certifieringen finns i 36 §. Övervägandena finns i avsnitt 8. 36 § Om en kontrollansvarig har visat sig vara olämplig för sin uppgift, får den som har certifierat den kontrollansvarige återkalla certifieringen. Motsvarande gäller i fråga om ett certifierat byggprojekteringsföretag. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om att ett certifieringsorgan får återkalla en certifiering för en kontrollansvarig, ändras för att omfatta även ett certifierat byggprojekteringsföretag. Paragrafen utformas i allt väsentligt enligt Lagrådets förslag. Ändringen innebär att det organ som har certifierat ett byggprojekteringsföretag får återkalla certifieringen om företaget har visat sig vara olämpligt för sin uppgift. För en närmare redogörelse för när ett certifierat byggprojekteringsföretag skulle kunna anses vara olämpligt för sin uppgift, se 34 a §. Övervägandena finns i avsnitt 8. Föreskrifter om funktionskontrollanter, certifierade byggprojekteringsföretag, kontrollansvariga och sakkunniga 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 1.föreskrifter om funktionskontrollanter enligt 8 kap. 25 §, 2.föreskrifter om vad som i fråga om kunskap, erfarenhet och certifiering krävs av sådana byggprojekteringsföretag, kontrollansvariga och sakkunniga som avses i9 kap. 32 b § och 10 kap., 3.de föreskrifter i övrigt om kontrollansvariga och sakkunniga som behövs utöver bestämmelserna i 10 kap. 9–13 §§, och 4.föreskrifter om vilka bostadshus som ska omfattas av 9 kap. 32 b och 32 c §§ och 10 kap. 25 a §. Paragrafen, som innehåller bestämmelser som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigande att meddela föreskrifter om bl.a. funktionskontrollanter, ändras för att omfatta även byggprojekteringsföretag. Ändringen i punkten 2 innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som i fråga om kunskap, erfarenhet och certifiering krävs enligt 9 kap. 32 b § av byggprojekteringsföretag för att certifieras och redan certifierade byggprojekteringsföretag för att behålla certifieringen. Enligt punkten 4, som är ny, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om vilka bostadshus som ska omfattas av regleringen om certifierade byggprojekteringsföretag i 9 kap. 32 b och 32 c §§ och 10 kap. 25 a §. Övervägandena finns i avsnitt 7. 2021/22:212 Bilaga 1 Sammanfattning av mer förutsägbar byggprocess (rapport 2017:23) Serietillverkare, byggherrar, bygglovshandläggare och byggnadsinspektörer menar att landets kommuner gör olika tolkningar av byggreglerna. Serietillverkare och byggherrar menar att detta försvårar uppförandet av seriebyggda hus.