prop · H903123 · 2022-02-22 00:00:00 — Myndigheten anger också att det är centralt att de praktiska utmaningar som förslaget innebär beaktas. Flera remissinstanser påpekar att förslaget innebär en ökad kostnad för kommunerna, bl.a. för kompetensutveckling. i avsnitt 11. Skälen för regeringens förslag Den inledande kartläggningen är viktig för att individer ska kunna göra Vägledningsinsatser för elever och presumtiva elever fyller en viktig funk- tion, bl.a. för att eleverna ska ges reella möjligheter att utöva inflytande över utbildningen och ta ansvar för sina studieresultat. ska enligt skollagen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksam- het kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning (2 kap. 29 §). Hemkommunen är vidare skyldig att se till att den som avser att påbörja vuxenutbildning på grundläggande nivå eller vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) erbjuds studie- och yrkesvägledning (20 kap. 10 a och 30 §§). Hemkommunen ansvarar också för att det upprättas en individuell studieplan för varje elev inom komvux. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna (20 kap. 8 §). Den individuella studieplanen ska utarbetas i samverkan med eleven och i samband med detta ska eleven erbjudas studie- och yrkesvägledning. I vägledningen ska det ingå information om möjligheter till fortsatta studier, arbetslivets kompetens- och rekryteringsbehov samt studieekonomiska förutsättningar. Planen ska upprättas i nära anslutning till antagningen och ska vid behov revideras, se 2 kap. 16 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Som flera remissinstanser framhåller är det av stor vikt att en inledande kartläggning av individens kunskaper och kompetens genomförs innan individen genomgår en validering eller påbörjar en annan utbildning inom komvux eller genomgår prövning i komvux. Det kan annars vara svårt att leva upp till skollagens regel att utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsättningar (20 kap. 2 §). Det är dock inte alltid som en individuell studieplan tydliggör elevens tidigare förvärvade kunskaper och kompetenser. Skolinspektionen bedömer i sitt remissvar att en inledande kartläggning är en förutsättning för hemkommunens ansvar att upprätta en individuell studieplan av hög kvalitet och erbjuda individanpassad studie- och yrkesvägledning. Den inledande kartläggningen är enligt myndigheten därmed också en central förutsättning för arbetet med validering. En inledande kartläggning inom komvux kan göra det möjligt för den enskilde att överblicka sitt tidigare förvärvade kunnande inför vägvalet att börja studera. Med kunnande avses i detta sammanhang resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter, ansvar och självständighet. Vid kartläggningstillfället kan personen också ges information om möjligheten till validering och därmed även få en förståelse för vad en validering kan innebära. För vissa kan den inledande kartläggningen leda vidare till en validering som innebär att de inte behöver läsa kurser eller delar av kurser vars kunskapsinnehåll de redan tillägnat sig. För andra kan kartläggningen vara viktig för att klargöra att något annat än en validering är den bästa vägen. Föreningen Industriarbetsgivarna framför att en kvalitetssäkrad inledande kartläggning kan bidra till att förbättra genomströmningen i utbildningen och har potential att bidra till ökad effektivitet i utbildningssystemet. Detta är enligt föreningen viktigt ur flera perspektiv då arbetslivet får snabbare tillgång till utbildad arbetskraft, individen får en bättre ställning på arbetsmarknaden och kostnaderna för samhället minskar. Regeringen instämmer i detta och vill understryka att det är en bra princip att individer inte ska behöva läsa det de redan kan. Därmed kan deras utbildning bli mer effektiv. Den minskar också risken att en person som redan har de kunskaper som utbildningen ska ge tar en utbildningsplats från någon som bättre behöver utbildningen. En inledande kartläggning av god kvalitet bör syfta till att säkerställa att individen tar den lämpligaste och mest ändamålsenliga vägen genom utbildningssystemet. En inledande kartläggning kan göra det lättare för individen att göra ett medvetet val när det gäller prövning När det gäller prövning inom komvux anges det i skollagen att den som är bosatt i landet och vill ha betyg från komvux ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på och i komvuxarbete. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen, komvuxarbetet, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete. Den som är elev i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete om eleven har fått minst betyget E på kursen, gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet. Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller komvuxarbete, utbildning inom det kunskapsområde som komvuxarbetet avser. Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner eller ämnesplaner (20 kap. 40 § skollagen). I sammanställning av regionala dialoger om vuxenutbildning framkommer att prövning är en angelägen fråga för många kommuner. Antalet prövningar verkar enligt kommunerna öka, och många som anmäler sig till prövning misslyckas på grund av att de inte är förberedda. Detta minskar effektiviteten och ökar kostnaden för både individ och samhälle (Sammanställning av regionala dialoger om vuxenutbildning ). Det kan vara mycket svårt för den som förvärvat sitt kunnande genom sitt arbete att klara en prövning, då prövningen ofta består av teoretiska test baserade på kursinnehåll. Om dessa personer i stället erbjuds en inledande kartläggning skulle såväl det kunnande som individen har som områden där individen behöver utbildning kunna identifieras i ett tidigt skede. Det kan visa sig att en validering med efterföljande kompletterande utbildning är ett bättre alternativ för individen än en prövning. En inledande kartläggning borde alltså ge individen bättre förutsättningar att göra välavvägda val även när det gäller en eventuell prövning. Det kan för övrigt nämnas att utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (KLIVA-utred- ningen) i sitt betänkande Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66) ställer sig bakom delegationens förslag om att hemkommunen ska vara skyldig att erbjuda en inledande kartläggning. KLIVA-utred- ningen anser att en noggrann kartläggning är en förutsättning för att åstadkomma ett resursperspektiv där de vuxna elevernas erfarenheter och kunskaper synliggörs och därmed kan tas till vara. Den är enligt utredningen också en förutsättning för en korrekt nivåplacering i sfi och korrektheten i nivåplacering behöver enligt utredningen öka. Kartläggningen kan därmed gynna genomströmningen i sfi. Regeringen bedömer att en inledande kartläggning är av vikt för den enskildes fortsatta väg i utbildningssystemet, t.ex. genom en validering, och inför en prövning. En tidig kartläggning kan underlätta för kommunen En inledande kartläggning av tidigare utbildning och yrkeserfarenhet kan bidra till en mer effektiv vuxenutbildning och en ökad genomströmning i utbildningen. En inledande kartläggning ger möjligheter att på ett effektivt sätt erbjuda en utbildning som utgår från elevens förutsättningar och behov samt utbildningens mål. Kartläggningen blir en utgångspunkt för att göra en realistisk studieplanering. Den kan också vara en utgångspunkt för att ge individen vägledning så att felaktiga val kan undvikas. Det kan därför vara lämpligt att den inledande kartläggningen genomförs av studie- och yrkesvägledare. framhåller att studie- och yrkesvägledare behöver få rätt förutsättningar för att kunna genomföra kartläggningen. Regeringen konstaterar att kommunen som huvudman ansvarar för den inledande kartläggningen. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1) föreslagit att medel avsätts till kommunerna för skyldigheten att erbjuda inledande kartläggning. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Den inledande kartläggningen av individens kunnande kan göra det möjligt för kommunerna att organisera utbildningsverksamheten på ett mer effektivt sätt, då kartläggningen kan innebära att eleven får rätt utbildning på rätt nivå redan från början. Den inledande kartläggningen kan också underlätta för kommunen att avgöra om en sökande är behörig att delta i den sökta utbildningen. En vuxen som är bosatt i landet är behörig att delta i komvux på gymnasial nivå endast om han eller hon saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (20 kap. 20 § skollagen). En prövning av de villkoren förutsätter att huvudmannen har kännedom om den sökandes kunnande. Kommunerna bör vara skyldiga att erbjuda en inledande kartläggning Trots de skyldigheter att erbjuda vägledning som redan finns och trots att en tidig kartläggning är viktig både för enskilda och kommuner genomförs kartläggningar i alltför liten utsträckning inom komvux. Regeringen bedömer att en tydlig regel i skollagen om att hemkommunen ska erbjuda en inledande kartläggning behövs för att utbildningen ska bli mer effektiv och likvärdig över landet. Skolinspektionen anser att det bör tydliggöras vem som har rätt till den kartläggning som hemkommunen blir skyldig att erbjuda. Det är enligt myndigheten otydligt om den av delegationen föreslagna bestämmelsen kräver att en person har sökt en utbildning eller uppgett att han eller hon vill genomgå en prövning. Även VIS ser ett behov av att tydliggöra hur långtgående kommunens skyldighet att erbjuda inledande kartläggning och individens rättigheter är. Regeringen bedömer att det är tillräckligt att föreskriva att skyldigheten avser de personer som vill få sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning. Av formuleringen framgår att det inte ska krävas att en person formellt ansökt om att tas emot till en utbildning inom komvux eller uttryckligen förklarat sig vilja genomgå en prövning. Kommunen ska vara skyldig att erbjuda den som uttryckt önskemål om det möjlighet att få sitt kunnande kartlagt. och Skolinspektionen har synpunkter på var bestämmelsen om skyldigheten att erbjuda inledande kartläggning bör placeras. Eftersom kartläggningen ska göras inför utbildning eller prövning inom komvux och är avsedd att vara till hjälp för studieplaneringen anser regeringen att det är lämpligast att en sådan bestämmelse förs in i det kapitel i skollagen som 2021/22:123 handlar om komvux, i anslutning till bestämmelserna om individuella studieplaner. Den inledande kartläggningen bör vara översiktlig Den inledande kartläggningen bör vara av översiktlig karaktär och inte avse ett på förhand avgränsat område. Den bör ge en övergripande bild av elevens kunnande. Den bör vidare bidra till att identifiera områden där individen kan behöva validering eller andra utbildningsinsatser och till att realistiska alternativ kan presenteras. Några remissinstanser, bl.a. och , anser att det bör förtydligas vad den inledande kartläggningen innebär, så att det blir tydligt var gränsen går mellan en inledande och en fördjupad kartläggning. framför att det bör anges vad en inledande kartläggning syftar till samt att det är vid en studie- och yrkesvägledningssituation den ska genomföras. Regeringen anser i likhet med delegationen att den inledande kartläggningen bör vara en översiktligt utredande kartläggning av en persons kunnande i samband med studie- och yrkesvägledning. Den inledande kartläggningen bör således inte inriktas mot en på förhand fastställd kompetensstandard. Den fördjupade kartläggningen bör däremot vara en mer utforskande process där individens tidigare förvärvade kunnande inom ett visst område identifieras och dokumenteras på ett så grundligt sätt att kunnandet kan bedömas inom ramen för en validering. Den fördjupade kartläggningen behandlas i avsnitt 7. anger att det behöver förtydligas om det för kommunen handlar om ett ansvar att informera om möjligheten till inledande kartläggning, eller att aktivt bedriva ett uppsökande arbete. Regeringen anser dock inte att det behöver göras något förtydligande av det som redan följer av skollagen. Av lagen framgår att kommunerna är skyldiga att bedriva ett aktivt uppsökande arbete för att nå de kommuninvånare som har rätt att delta i komvux på grundläggande nivå och sfi och för att motivera dem att delta i utbildningen. Varje kommun ska också informera om möjligheterna till komvux på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning (20 kap. 10, 17 och 29 §§ skollagen). Komvux- och valideringssakkunniga i understryker vikten av stöd och hjälp från . kommun anger att det behövs bättre digitala kartläggningsverktyg för att kvalitetssäkra kartläggningen och åstadkomma nationell likvärdighet. Kommunen anser även att självskattningsverktyg bör utvecklas. Bland andra och Transportföretagen förutsätter att de involveras i arbetet med att ta fram modeller för kartläggningar. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att det ska införas en bestämmelse i skollagen om att hemkommunen ska vara skyldig att se till att den som vill få sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning inom komvux erbjuds en inledande kartläggning. Regeringen bedömer att det kommer att behövas kompletterande bestämmelser om den inledande kartläggningen på lägre nivå än lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför bemyndigas att meddela ytterligare föreskrifter om den inledande kartläggningen. Kommunerna kan behöva samverka både med varandra och med andra Ansvaret för den inledande kartläggningen ska enligt förslaget ligga på Några remissinstanser, bl.a. kommun och , påtalar vikten av regional samverkan när det gäller kartläggningen. befarar att det kan bli en utmaning för kommunerna att hålla en sinsemellan likvärdig nivå på kart- Landets kommuner är olika stora och har olika mycket resur- Kompetensen hos dem som är ansvariga för kartläggningen får också enligt antas skifta medan individen kan tänkas ha en mängd kompetenser på flera olika nivåer, inte minst den som invandrat till (t.ex. brister i svenska språket i kombination med hög utbildningsnivå och lång arbetslivserfarenhet). anger att det kan tänkas att man från vuxenutbildningens sida behöver stöd från t.ex. högskolan i kartlägg- Regeringen anser att regionalt samarbete mellan kommunerna är av stor betydelse för en väl fungerande vuxenutbildning. (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning som i förordningen (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum ställs krav på samarbete mellan kommunerna och på samråd med regional utvecklings- Regeringen stöder fortsatt utvecklingen av regionalt sam- arbete när det gäller utbildning och utbildningens infrastruktur. viktigt att kommunerna samverkar med lärosätena för att de elever som avser att fortsätta sina studier på en högskola eller ett universitet ska få så bra förutsättningar som möjligt för sina högre studier. måste dock utgå från lokala förhållanden. Det är också viktigt att kommunerna samarbetar med andra aktörer när det gäller den inledande kartläggningen. Flera olika aktörer genomför kartläggningar av personers kunnande, t.ex. anser att det behöver förtydligas hur kommunens kartläggning ska förhålla sig till liknande kartläggningar hos andra aktörer för att undvika onödigt anger att samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen kanske kan effektiviseras så att individen inte behö- ver genomgå flera olika kartläggningar. Regeringen förutsätter att kommu- nerna samverkar även med andra viktiga aktörer som t.ex. Arbetsförmed- lingen, för att undvika att individens kunnande kartläggs och för att den inledande kartläggningen ska bli så effektiv som möjligt. att ytterligare bidra till att stärka strukturerna för en effektiv validering har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att medel avsätts för en satsning som syftar till att etablera effektiva regionala strukturer för har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Huvudmannen ska vara skyldig att Regeringens förslag: Huvudmannen ska vara skyldig att se till att en elev i vuxenutbildning erbjuds validering, om eleven behö- ver det och valideringen görs inom ramen för en eller flera kurser eller nivåer som bekostas av elevens hemkommun. Delegationens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Delegationen föreslår att skyldigheten att erbjuda validering ska omfatta de kurser som huvudmannen anordnar. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det, däribland , Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Myndigheten för , , Delegationen mot segregation, , och kommuner, Region , , Region , i (LO), i Samverkan (VIS), , (), Trygghetsfonden TSL och Visita. framför att ökade möjligheter till validering i komvux kan gynna och stärka många individers motivation och på så sätt hjälpa dem att på ett snabbare och ibland mer effektivt sätt nå arbetsmarknaden eller högre studier. anger att förslaget innebär en möjlighet för individen att förkorta sin utbildningstid. Detta ger enligt regionen stora fördelar för samhället i och med att individen snabbare kommer i arbete och ger även stora fördelar för individen då tiden med studiestöd förkortas och tiden med lön förlängs. är dock tveksamt till hur realistisk den förväntade ökade genomströmningen är då det råder stor brist på lärare och studie- och yrkesvägledare. Ett antal remissinstanser, bl.a. Delegationen för unga och nyanlända till arbete (A 2014:06) (DUA) och Kommuner och Regioner (SKR) lyfter fram kommunernas behov av stöd i det fortsatta arbetet med validering. är positiv till förslagets inriktning, men anser att det finns vissa otydligheter i förslaget, bl.a. när det gäller omfattningen av huvudmannens skyldighet att erbjuda validering, och utmaningar när det gäller det praktiska genomförandet. och befarar att en begränsning av skyldigheten att erbjuda validering till de kurser som ingår i huvudmannens kursutbud kan leda till brist på likvärdighet för eleverna i tillgången till validering. SPSM ser därför ett behov av samverkan mellan kommuner och inom och mellan regioner. Några instanser anser att kommunernas skyldighet att erbjuda validering bör begränsas jämfört med delegationens förslag, bl.a. , och Föreningen Industriarbetsgivarna. De framför att det visserligen är bra med en god tillgång till validering, men att validering ska vara en insats som har ett tydligt syfte och mål och därför inte bör vara fritt tillgänglig för alla i alla lägen. De anser att validering endast ska erbjudas om den inledande kartläggningen visar att det är rätt väg för individen. kommun och framför liknande synpunkter. undrar om det är nödvändigt att ålägga huvudmän att genomföra validering i samtliga typer av kurser. Kommunen anser att det för teoretiska kurser är mer lämpligt med prövningar, medan validering främst bör ske inom yrkesinriktade kurser. Flera remissinstanser anser att kostnaderna för skyldigheten att erbjuda Prop. 2021/22:123 validering kan bli högre än delegationen har beräknat. behandlas i avsnitt 11. Skälen för regeringens förslag Validering är viktig för individanpassningen av vuxenutbildningen Det individuella perspektivet är ett centralt tema i komvux. Av skollagen framgår att utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev i komvux ska vara elevens behov och förutsättningar (20 kap. 2 §). Individanpassningen av vuxenutbildningen betonas även i andra styrdokument. Ett exempel är att det i förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen föreskrivs att utbildningen ska sträva efter flexibla lösningar när det gäller organisation, arbetssätt och arbetsformer med utgångspunkt i individens behov och förutsättningar. Flera remissinstanser framhåller valideringens betydelse för individanpassningen av vuxenutbildningen. Exempelvis framför i att validering är en förutsättning för en individualiserad vuxenutbildning som i sin tur är en viktig del i efterlevnaden av skollagen. Individanpassningen av vuxenutbildningen innebär bl.a. att utbildningen bör utgå från det kunnande, dvs. resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter, ansvar och självständighet, som en elev redan har. En elev ska inte behöva delta i utbildning om hon eller han redan har sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge. För att utbildningen ska kunna utgå från elevens kunnande måste dock kunnandet vara känt. Om kunnandet inte finns dokumenterat i form av t.ex. ett betyg, kan det i stället synliggöras och erkännas genom en validering. För eleven kan valideringen innebära en bekräftelse av kunnande och en förkortad tid i utbildningen och därmed en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Huvudmännen bör vara skyldiga att erbjuda validering Även om validering får förekomma inom komvux är användandet av instrumentet inte tillfredsställande. Som framgår av avsnitt 4 finns det tydliga tecken på att det används för sällan och att uppföljningen av användningen brister. Det finns därför en betydande risk att utbildning inte sker på ett effektivt sätt och att arbetskraft inte frigörs med hjälp av validering på det sätt som är avsett. Omfattningen av validering i komvux är mycket begränsad. Enligt delegationen var det 2017 bara av eleverna i komvux som validerades. Delegationen anger dock att statistiken vad avser validering är osäker. Validering används betydligt oftare i länder där det finns en skyldighet att erbjuda validering, t.ex. i våra nordiska grannländer. Regeringen bedömer att en skyldighet att erbjuda validering i kommer att öka användningen av validering även här. Flera remissinstanser anser att en skyldighet att erbjuda validering behöver utgå från såväl individens mål som den inledande kartläggning som föreslås i avsnitt 5. Skolinspektionen anger att professionen bör kunna göra en inledande bedömning av elevens behov av att genomgå en valideringsprocess. Med en alltför generös rätt till validering finns en risk för valide- ringsprocesser som inte har en uppenbar nytta för elevens fortsatta utbild- 2021/22:123 ning eller möjligheter i arbetslivet. Det kan därför, enligt myndigheten, tydliggöras att en validering inte behöver genomföras om det är uppenbart att elevens kunnande inte kan leda till exempelvis en förkortad kurs, intyg eller betyg. Bland andra kommun, Transportföretagen och anser att det bör finnas ett tydligt syfte och mål med en validering. anser att validering endast ska erbjudas om den inledande kartläggningen visar att det är rätt väg för individen. Om den inledande kartläggningen inte visar att validering är rätt väg behöver validering enligt Svensk Näringsliv inte heller vara en skyldighet för huvudmannen. I likhet med remissinstanserna anser regeringen att en skyldighet att erbjuda validering bör utgå från individens mål med utbildningen, som ska framgå av elevens individuella studieplan. Hemkommunen ansvarar för att det för varje elev i komvux upprättas en sådan plan. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna (20 kap. 8 § skollagen). Regeringen föreslår också i avsnitt 5 att en validering inom komvux ska föregås av en inledande kartläggning. Om det efter en sådan kartläggning är oklart vilken nytta eleven kommer att ha av en validering bör utgångspunkten vara att validering erbjuds.