prop · H903181 · 2022-03-22 00:00:00 — beskattning och ökade lönekostnader för företagen. Enligt NSD bör i stället reformer och insatser som säkrar jobb och företagande prioriteras, något som är särskilt angeläget då ekonomin lär vara inne i en återhämtningsfas efter coronapandemin. , () och () påpekar att fler åldersgränser än de som omnämns i promemorian, bör höjas, bl.a. för jobbskatteavdrag och skattereduktion för fastighetsavgift. Förvaltningsrätten i framför att även ålders- gränserna i 12 kap. 36 § inkomstskattelagen och 3 kap. 18 § socialavgifts- lagen bör höjas. ESV framför att förslaget om höjd åldersgräns för förhöjt grundavdrag innebär att skatten skulle komma att beräknas på olika sätt bero- ende på om personen i fråga är , , eller . Det innebär en ökad komplexitet i skattesystemet som enligt ESV inte är befogad. KI anser att förslaget innebär att skattesystemet blir mindre trans- parent och framför vidare att om inte jobbskatteavdraget justeras för rikt- åldern så ökar komplexiteten i skattesystemet och individer får inte tydliga incitament att handla efter. beklagar att promemorian inte innehåller någon redogörelse för hur förslagen förhåller sig till internationella åta- ganden enligt ratificerade . Skälen för regeringens förslag: Medellivslängden ökar och för att pensionsnivåerna och välfärden ska kunna bibehållas behöver arbetslivet förlängas. Som har redogjorts för har åldersgränsen för när det som tidigast är möjligt att ta ut den allmänna inkomstgrundade pensionen höjts från 61 till . I samband med det har även åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställning, den s.k. las-åldern, höjts från 67 till . I denna proposition föreslås att dessa åldersgränser, i enlighet med pensionsöver- enskommelsen, ska justeras ytterligare 2023 och 2026 (se avsnitt 5.1.1). Det föreslås vidare i denna proposition att åldersgränsen för när garanti- pension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd tidigast kan lämnas ska höjas från 65 till 2023. När åldersgränsen för garantipension justeras är det nödvändigt att angränsande trygghetssystem hänger med, varför det föreslås att även åldersgränsen för hur länge bl.a. sjukersättning och arbetslöshetsersättning kan lämnas ska höjas från 65 till 2023 (se avsnitt 5.3 och 5.4). knyts samtliga åldersgränser till riktåldern (se avsnitt 5.3 och 5.4). När nuvarande åldersgränser i pensionssystemet höjs för att bryta den rådande pensioneringsnormen vid bör också vissa åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet höjas för att understödja övergången till ett förlängt arbetsliv. En sådan höjning bör enligt regeringens mening följa de stegvisa justeringarna av 65-årsgränsen i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem. anser att det kan finnas skäl att avvakta och i stället höja skattereglerna till först när riktåldern för att därigenom få fler arbetstagare att känna av skattesänkningen innan arbetstagaren tar beslut om att avsluta arbetslivet. Enligt skulle det sannolikt medföra att fler skjuter fram sitt utträde ur arbetslivet. Regeringen anser dock att höjningen av åldersgränserna i skatte- och socialavgiftssystemet tidsmässigt bör följa de stegvisa justeringarna i pensionssystemet och i angränsade trygghets- system. Region avstyrker förslaget och framför att det är viktigt att fler personer deltar i arbetskraften, till exempel genom att fler personer jobbar 2021/22:181 längre. Detta är viktigt för ett växande skatteunderlag som det bidrar till att hantera bristen på arbetskraft. Enligt regionen innebär försla- get minskade incitament för att personer ska arbeta längre. anser dock att de föreslagna ändringarna är nödvändiga om pensions- gruppens överenskommelse ska kunna genomföras. och Försäkring framfört anser regeringen att det är viktigt att arbetslivet förlängs för att klara framtida kompetensförsörjning. Några remissinstanser, bl.a. LO, pensionärsförbunden och Independent , avstyrker förslaget om höjd åldersgräns när det gäller det LO framför att all förvärvsinkomst, det vill säga lön, näringsinkomst, pension, sjukpenning, arbetslöshetsersättning och andra ersättningar ska beskattas på samma sätt och att det förhöjda grund- avdraget gör att skatten blir mer lik den för löntagare för dem som har fyllt och tar ut pension. LO ser det som en stor brist att det förhöjda grund- avdraget innebär att de som tar ut pension före det år de fyller 66 får betala högre skatt på pensionen än vad de skulle fått betala på en lika stor lön. Även pensionärsförbunden för fram att beskattning av lön och pension av princip bör vara lika oavsett ålder. Dessa förbund är av uppfattningen att en höjning av åldersgränsen för förhöjt grundavdrag bör övervägas först när alla kan arbeta och ta del av trygghetssystem till minst Enligt deras uppfattning borde den gällande ålders- gränsen för det förhöjda grundavdraget i stället sänkas till dess att alla på ett realistiskt sätt kan påbörja sitt pensionsuttag vid eller . anser att regleringen av skattenivåerna behö- ver ses över i sin helhet så att det inte är skillnad mellan skatt på arbete Regeringen konstaterar att de synpunkter som förs fram till viss del handlar om själva konstruktionen av ett förhöjt grundavdrag och hur ett sådant bör utformas. Denna proposition behandlar emellertid enbart anpassningarna av åldersgränserna utifrån de justeringar som görs i de Frågan faller därför utanför arbetet med denna proposition. Som framförs ovan är regeringen vidare av uppfattningen att höjningen i skatte- och socialavgiftssystemet tidsmässigt bör följa justeringarna i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem. I avsnitt 5.1.1. behandlas frågan om att det inom vissa yrkesgrupper finns arbetstagare som har svårt att orka arbeta fram till den lägsta pensions- Utgångspunkten för förslaget är således att höjningen av åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet ska göras som de stegvisa justeringarna av 65-årsgränsen i pensionssystemet och i angränsande Åldersgränsen för att omfattas av bestämmelserna om förhöjt grundavdrag i inkomstskattelagen (1999:1229) bör därför höjas från 65 till 2023. bör åldersgränsen höjas till , som är riktåldern för pension 2026. NSD har kritiserat förslaget om ändrad åldersgräns för arbetsgivar- avgiften och framfört att det i praktiken innebär höjd arbetsbeskattning och ökade lönekostnader för företagen. Regeringen kan dock konstatera att när det gäller socialavgiftssystemet och hur stora socialavgifter som ska beta- las, så är en höjning av åldersgränsen direkt föranledd av systemets upp- byggnad, eftersom socialförsäkringssystemet främst finansieras av social- När de pensionsrelaterade åldersgränserna för bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning och sjukersättning ändras och rätten att ta del av dessa trygghetssystem förlängs med , måste också reglerna för finan- siering av trygghetssystemen ändras. Regeringen anser därför att ålders- gränserna ska höjas även i fråga om socialavgifter. Höjningen innebär att ska bara ålderspensionsavgift betalas på avgiftspliktig ersättning enligt socialavgiftslagen till personer som vid årets ingång har fyllt . gäller detta på avgiftspliktig ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt . Som beskrivits ovan i avsnitt 4.3 är den allmänna löneavgiften nära kopplad till betalning av socialavgifter. Någon ändring av detta samband bör inte göras. Allmän löneavgift bör därför även fortsättningsvis beräknas på det underlag som gäller för arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Det innebär att när en höjning av åldersgränsen för arbetsgivaravgifter respek- tive egenavgifter genomförs så kommer höjningen att återspeglas i hur länge allmän löneavgift ska betalas. Några remissinstanser, bl.a. ESV och KI, har fört fram att det även finns andra åldersgränser som bör ändras, exempelvis åldersgränsen i jobb- skatteavdraget. En höjning av 65-årsgränsen för jobbskatteavdraget ligger dock utanför detta lagstiftningsprojekt. Förvaltningsrätten i påpekar att en följdändring av åldersgränser också bör göras dels i bestäm- melserna om avdrag för debiterade egenavgifter i 12 kap. 36 § inkomst- skattelagen, dels i bestämmelserna om avdrag vid beräkning av egenav- gifter i 3 kap. 18 § socialavgiftslagen. Regeringen instämmer i att dessa åldersgränser gäller för situationer som är likartade dem för vilka en höj- ning föreslagits i inkomstskattelagen respektive socialavgiftslagen i den remitterade promemorian. Åldersgränserna i nämnda bestämmelser bör således höjas på motsvarande sätt 2023 och 2026. och Region har lämnat synpunkter som rör sysselsättningseffekterna av förslaget om höjda åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet. Dessa behandlas i avsnitt 8.2.5. beklagar att promemorian inte innehåller någon redogörelse för hur förslagen förhåller sig till internationella åtaganden enligt ratificerade . En redogörelse för hur förslagen om höjda åldersgränser i pensionssystemet förhåller sig till internationella åtaganden enligt ratificerade finns i avsnitt 8.1.7. Förslaget medför ändringar i 12 kap. 36 § och 63 kap. 3 a § inkomst- skattelagen samt i 2 kap. 27 § och 3 kap. 15 och 18 §§ socialavgiftslagen. Regeringens förslag: Lagändringarna avseende 2023 ska träda i kraft och tillämpas första gången för förmåner som index i den nya lydelsen ska tillämpas första gången vid beräkning av det inkomstindex som ska gälla . föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har uppnått respektive Äldre föreskrifter om försäkrings- tid för rätt till garantiersättning gäller fortfarande för försäkringsfall som fastställs till tid före . efterlevandepensionens beräkningsunderlag ska fortfarande gälla om dödsfallsåret inträffat före . Lagändringarna avseende 2026 ska träda i kraft och tillämpas första gången för förmåner som avser tid från och med Bestämmelsen om inkomstindex i den nya lydelsen ska tillämpas första gången vid beräkning av det inkomstindex som ska Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har uppnått respektive åldersgräns före Äldre föreskrifter om försäkringstid för rätt till garantiersättning ska fortfarande gälla för försäkringsfall som fastställs till tid före den Äldre föreskrifter om efterlevandepensionens beräk- ningsunderlag ska fortfarande gälla om dödsfallet har inträffat före den Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. I promemorian föreslogs att 35 kap. 4, 12, 13 och 15 §§ avseende lagändringen 2026 skulle träda i kraft . Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte lämnat några särskilda synpunkter på förslaget. PTK anser att tiden för genomförande inte är tillräcklig och föreslår att införandefasen förlängs. åldersgränserna inte knyts till riktåldern 2026 utan . Skälen för regeringens förslag: Pensionsöverenskommelsen anger att de pensionsrelaterade åldersgränserna i socialförsäkringsbalken ska höjas 2020, 2023 och 2026. Höjningen 2020 har genomförts (prop. 2018/19:133, 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). Regeringen föreslår nu att reste- rande lagändringar i SFB ska införas i två omgångar, 2023 och 2026. PTK invänder mot att åldersgränserna knyts till riktåldern . Regeringen vill framhålla att tidsplanen för förslagens utformning och genomförande har kommunicerats sedan pensionsöverenskommelsen i mitten av och således har varit känd . och har i vissa fall, särskilt vid månadsersättningar, behov av att kunna fatta beslut om ersättning en tid före den period ersättningen avser. Exempelvis fattas beslut om ersättning för januari månad vanligen redan under föregående månad, det vill säga Med hänsyn till detta bör de föreslagna lagändringarna i socialförsäkringsbalken träda i kraft och tillämpas för förmåner som avser tid respektive träda i kraft och tillämpas för förmåner som avser tid . Iavsnitt 5.1.4 föreslås att den nuvarande 64-årsgränsen vid beräkning av inkomstindex ska höjas till 2023 och därefter knytas till riktåldern för pension 2026. På grund av att medelinkomsten är lägre i högre åldrar innebär en sådan ändring att inkomstindex sänks tillfälligt i samband med att åldersgränsen för inkomstindex höjs. Risken för en tillfällig sänkning minskar dock om en ny högre åldersgräns för inkomstindex tillämpas med eftersläpning. Regeringen föreslår därför att det i lagförslag 2.1 och 2.2 ska införas övergångsbestämmelser som innebär att bestämmelsen om inkomstindex i 58 kap. 11 § SFB ska tillämpas första gången vid beräkning av det inkomstindex som ska gälla respektive . I propositionen föreslås att de pensionsrelaterade åldersgränserna ska höjas 2023 och knytas till riktåldern för pension 2026. När de pensions- relaterade åldersgränserna höjs finns behov av övergångsbestämmelser. Den som är född kan enligt nuvarande åldersregler beviljas inkomst- grundad ålderspension från och med den månad då han eller hon fyller . Utan övergångsregler skulle de av dessa personer som inte börjar ta ut sin pension fråntas möjligheten till pension när åldersgränsen höjs till . De skulle då bli tvungna att vänta tills den månad när de fyller . För att undvika en sådan situation anser regeringen att lagstiftningen bör innefatta en över- gångsreglering med innebörden att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för den som uppnår respektive åldersgräns före . Motsvarande övergångsreglering bör även införas för den som uppnår respektive åldersgräns före . Med respektive åldersgräns avses de åldersgränser som föreslås ändras i lagförslag 2.1 respektive i lagförslag 2.2, dvs åldersgränser för rätten till en ersättning men även andra åldersgränser t.ex. för beräkningsunderlag. För framtida ändringar av riktåldern finns en bestämmelse i 2 kap. 10 c § SFB som anger att när en gällande riktålder för pension ändras ska en åldersgräns som är knuten till den riktålder som gällde före ändringen fort- sätta att gälla för en försäkrad som före ändringen har uppnått en sådan åldersgräns. I avsnitt 5.3.2 föreslås att bestämmelserna om försäkringstid vid rätt till sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning ska höjas med 2023 och sedan knytas till riktåldern 2026. Riktåldern för pension ska fastställas , den första riktålder som har fastställts avser 2026. En fastställd riktålder saknas således för tid . När sjuk- ersättning beviljas fastställer tidpunkten för försäk- ringsfallet. För att hantera ärenden som kan uppstå efter 2026 men där för- säkringsfallet ska fastställas till tid samt för att undvika att ersättning behöver räknas om när åldersgränsen höjs 2023 och knyts till riktåldern 2026 föreslås övergångsbestämmelser med innebörden att äldre föreskrifter ska gälla för tid respektive 2026. I avsnitt 5.3.4 föreslås att de pensionsrelaterade åldersgränserna angående efterlevandepensionens beräkningsunderlag ska höjas med 2023 och därefter knytas till riktåldern 2026. Ändringarna innebär att beräkningen av pensionsunderlaget förändras även för redan beslutade 2021/22:181 efterlevandepensioner. Regeringen anser emellertid att pensionsun- derlaget inte ska behöva beräknas om med anledning av de föreslagna änd- ringarna om dödsfallet har inträffat före . Regeringen föreslår därför att det i lagförslag 2.1 och 2.2 ska införas en övergångs- bestämmelse med sådan innebörd. 7.2Ändringarna i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Regeringens förslag: Lagändringarna avseende 2023 ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har fyllt före . Lagändringarna avseende 2026 ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har fyllt före . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5.3.6 föreslås att den nuva- rande åldersgränsen för personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade först ska höjas med och därefter knytas till riktåldern för pension. Regeringen anser att ändringarna ska ske som åldersgränserna för pensionssystemets grundskydd föreslås ändras. Det innebär att den föreslagna ändringen av åldersgränsen för assistansersättningen från 65 till ska träda i kraft och att åldersgränsens anknytning till riktåldern för pension i social- försäkringsbalken ska träda i kraft . Regeringen anser att det finns behov av en särskild övergångsreglering. Behovet illustreras enklast med ett exempel. Personer födda kommer 2022 ha rätt till ersättning eller motsvarande fram till . Utan övergångsreglering skulle dessa individer fråntas rätten till ersättning i de fall de fyller , för att därefter på nytt vara berättigade till ersättning när åldersgränsen höjs till 2023. Regeringen föreslår därför att det i den lagstiftning som träder i kraft och införs övergångsbestämmelser som innebär att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för den som har uppnått respektive åldersgräns före lagens ikraftträdande. Det innebär exempelvis att den som fyller och därmed har uppnått den rådande 65-årsgränsen ska fortsätta att omfattas av denna även efter det att ålders- gränsen har höjts till 2023. Ändringarna i lagen (1997:238) om Regeringens förslag: Lagändringarna avseende 2023 ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har fyllt före . Lagändringarna avseende 2026 ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har fyllt före . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5.4.2 föreslås att den nuva- rande åldersgränsen för rätten till dagpenning först ska höjas från 65 till och därefter knytas till riktåldern för pension. Regeringen anser att ändringarna ska ske som åldersgränserna för pensionssystemets grundskydd föreslås ändras. Det innebär att de föreslagna ändringarna av åldersgränserna i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring från 65 till ska träda i kraft och att åldersgränsens anknytning till riktåldern för pension ska träda i kraft . Regeringen anser att det finns behov av en särskild övergångsreglering. Behovet illustreras enklast med ett exempel. Personer födda kommer 2022 ha rätt till arbetslöshetsersättning fram till . Utan över- gångsreglering skulle dessa individer fråntas rätten till arbetslöshets- ersättning i de fall de fyller , för att därefter på nytt vara berättigade till ersättning när åldersgränsen höjs till 2023. Regeringen föreslår därför att det i den lagstiftning som träder i kraft och införs övergångsbe- stämmelser som innebär att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för den som har uppnått respektive åldersgräns före lagens ikraftträdande. Det innebär exempelvis att den som fyller och därmed har uppnått den rådande 65-årsgränsen ska fortsätta att omfattas av denna även efter det att åldersgränsen har höjts till 2023. 7.4Ändringarna i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor Regeringens förslag: Lagändringarna avseende 2023 ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har fyllt före . Lagändringarna avseende 2026 ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har fyllt före . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt 2021/22:181 Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5.4.2 föreslås att de nuvarande åldersgränserna angående rätten att bli medlem i arbetslöshetskassa och när sådant medlemskap upphör utan uppsägning först ska höjas från 65 till och därefter knytas till riktåldern för pension. Regeringen anser att ändringarna ska ske som åldersgränserna för pensionssystemets grundskydd föreslås ändras. Det innebär att de föreslagna höjningarna av åldersgränserna i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor från 65 till ska träda i kraft och att åldersgränsernas anknytning till riktåldern för pension ska träda i kraft . Regeringen anser att det finns behov av en särskild övergångsreglering. Behovet illustreras enklast med ett exempel. Personer födda kommer 2022 ha rätt till medlemskap i en arbetslöshetskassa fram till . Utan övergångsreglering skulle dessa individer fråntas denna rätt i de fall de fyller , för att därefter på nytt vara berättigade till med- lemskap när åldersgränsen höjs till 2023. Regeringen föreslår därför att det i den lagstiftning som träder i kraft och införs övergångsbestämmelser som innebär att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för den som har uppnått respektive åldersgräns före lagens ikraftträdande. Det innebär exempelvis att den som fyller och därmed har uppnått den rådande 65-årsgränsen ska fortsätta att omfattas av denna även efter det att ålders- gränsen har höjts till 2023. Ändringarna i skatte- och avgiftslagstiftningen Regeringens förslag: Ändringarna i inkomstskattelagen och social- avgiftslagen ska träda i kraft respektive Ändringarna i inkomstskattelagen ska tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter respektive den Ändringarna i socialavgiftslagen ska tillämpas första gången för ersättning som betalas ut eller uppbärs efter Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. Den ändring som rör ålders- gränsen för nedsatta egenavgifter ska tillämpas första gången på beskattningsår som påbörjas efter . Förslagen i promemoria överensstämmer med Remissinstanserna: , OFR till- styrker i och för sig de förslag till ändringar i skatte- och socialavgifts- systemet som lämnas i promemorian, men anser att ändringarna ska beslutas först när riktåldersreformen och de därmed sammanhängande ändringarna av de så kallade pensionsrelaterade åldrarna genomförd i lagstiftningen. Även tillstyrkandet från akademikers centralorganisation, gäller under förutsättning att höjningarna av Prop. 2021/22:181 åldersgränserna i trygghetssystemen sker . , gemenskap, och Senio- rerna anser att åldersgränserna för förmåner från trygghetssystemen omgående bör höjas till och att inbetalningar av socialavgifter och allmän löneavgift kan höjas i motsvarande mån när detta har skett. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5 föreslås att åldersgränserna i pensions- och socialförsäkringssystemen ska höjas 2023 respektive 2026. Regeringen anser i likhet med , men till skillnad från pensionärs- organisationerna att ändringarna i inkomstskattelagen och socialavgifts- lagen bör träda i kraft vid samma tillfälle, dvs. Dessa tidpunkter för ikraftträdande får också anses överensstämma med vad OFR framfört, eftersom denna proposition även omfattar ändringar av de pensionsrelaterade åldersgränserna. Ändringarna i inkomstskattelagen bör tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter respektive . Ändringarna i socialavgiftslagen bör tillämpas första gången för ersätt- ning som betalas ut eller uppbärs efter respektive . I fråga om egenavgifter sammanfaller normalt beskattningsåret med kalenderåret. Det kan dock förekomma att beskattningsåret av någon anledning, exempelvis vid nystartade verksamheter, omfattar delar av två kalenderår. En särskild övergångslösning behövs därför för det fall beskattningsåret omfattar tid före ikraftträdandet. I dessa fall ska så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter den respektive som svarar mot för- hållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 7.6Ändringarna i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter Regeringens förslag: Lagändringen om höjning av åldersgränsen för de kommunala servicetjänsterna från 68 till ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har fyllt före . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt