prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Andelen män och andelen kvinnor i åldersgruppen respektive av det totala antalet män respektive kvinnor i staten. Åldersgruppen 55–utgjorde av det totala antalet anställda. Andelen män och andelen kvinnor i åldersgruppen respektive av det totala antalet män respektive kvinnor i staten. Åldersgruppen utgjorde av det totala antalet anställda. Andelen män och andelen kvinnor i åldersgruppen respektive av det totala antalet män respektive kvinnor i staten. var i likhet med 2019 medelåldern för statligt månadsavlönade för både kvinnor och män. Genomsnittsåldern för kompetenskategorierna var oförändrade i förhållande till 2019, för ledningskompetens, för kärnkompetens och för stödkompetens. Antalet anställda som hade månadslön och var eller äldre ökade , från drygt 1 900 till knappt 2 400 personer. Fördelningen efter kompetenskategori redovisas i tabell 3.1. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Tabell 3.1 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori ökade antalet anställda som var eller äldre inom samtliga kompetens- kategorier jämfört med . Av det totala antalet anställda som var eller äldre var andelen kvinnor . Staten har en äldre personalstyrka än arbetsmarknaden i övrigt (se diagram 3.1). Att medelåldern för de statsanställda är högre kan till stor del förklaras av att utbildnings- nivån i den statliga sektorn är högre än på arbetsmarknaden i övrigt, vilket innebär att antalet anställda i den yngsta åldersgruppen är få. Diagram 3.1 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2020, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften 15–34 år 35–44 år 45–54 år 55–65 år 66–75 år Anm.: Eftersom arbetskraftsundersökningarna () är en urvalsundersökning är samtliga skattningar behäftade med osäkerhet. Skattningen av utfallet i åldersgruppen 66–uppgår till utifrån en skattning för totalen, då antalet svarande inom staten är få och osäkerheten anses vara hög. nybeviljades 4 165 personer förmånsbestämda ålderspensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Det var 743 färre än 2019 (se diagram 3.2). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Diagram 3.2 Anställda som beviljats ålderspension Antalet nybeviljade ålderspensioner 2020 minskade bland både kvinnor och män. I likhet med 2018 och 2019 var det något fler kvinnor än män som beviljades ålderspen- sion . Att antalet nybeviljade ålderspensioner minskade 2020 beror på ändringar som gen- omförts i det allmänna pensionssystemet och lagen (1982:80) om anställningsskydd. Ändringarna innebär att den lägsta uttagsåldern för allmän pension har höjts från 61 till och att rätten att kvarstå i anställningen har höjts från 67 till . Det var framför allt rätten att kvarstå i anställningen som ledde till att antalet nybeviljade ålderspensioner minskade 2020. Antalet statsanställda som avgick med ålderspension samma månad som de fyllde halverades 2020 i jämförelse med 2019. Vid ingången av 2021 var det ca 700 fler än föregående år som var kvar i sin statliga anställning efter att de fyllt . För anställda som har som pensionsålder enligt det statliga tjänstepensionsavtalet har trenden varit att färre avgår med ålderspension vid den månad då de fyller (65-årsmånaden). I stället har både andelen som tar ut ålderspensionen före 65-årsmånaden och andelen som tar ut den ökat. Jämförelser mot försvåras dock av de regelförändringar som beskrivits, men mönstren är desamma. Kvinnor med anställningar som har som pensionsålder tar i högre utsträckning än män ut ålderspension före 65-årsmånaden. var det bland kvinnorna som påbörjade sitt uttag före 65-årsmånaden och som påbörjade uttaget . Bland männen var motsvarande andelar . Det är relativt stora skillnader mellan de olika COFOG-grupperna när det gäller uttag av pension för personer som haft anställningar med som pensionsålder. Bland statsanställda i gruppen Samhällsskydd och rättskipning valde en stor andel, 48 pro- cent, att påbörja uttaget före 65 årsmånaden . Andelen som påbörjade sitt uttag uppgick till . Bland statsanställda i gruppen Utbildning var mönstret det omvända, påbörjade sitt uttag före 65- årsmånaden och påbörjade uttaget efter denna tidpunkt. För statligt anställda kompenserar tjänstepensionen för det intjänandetak som finns i den allmänna pensionen för inkomster som överstiger 7,5 inkomstbasbelopp. Av de som påbörjade uttag av ålderspension, efter att ha haft en anställning med 65 år 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga som pensionsålder, var det av männen och av kvinnorna som hade ett pensionsunderlag över 7,5 inkomstbasbelopp. Kvinnor med pensionsunder- lag under 7,5 inkomstbasbelopp är den grupp som i högst utsträckning påbörjar uttag före 65-årsmånaden. Både kvinnor och män med pensionsunderlag över 7,5 inkomst- basbelopp väljer i högre utsträckning att påbörja uttag än de med pensionsunderlag under 7,5 inkomstbasbelopp. nybeviljades 1 043 delpensioner enligt avtalet om delpension för arbetstagare hos staten. Det var 99 färre än 2019 (se diagram 3.3). Diagram 3.3 Nybeviljade delpensioner 2011–2020 har det varit fler kvinnor än män som beviljats delpension. De flesta kvinnor och män beviljas delpension . Männen har sedan delpensionsavtalet infördes i högre utsträckning beviljats den högsta omfatt- ningen av delpension, som är . var dock fördelningen nästan densamma bland kvinnor och män. Det är vanligare att anställda inom kompetenskategorin stödkompetens beviljas delpension än anställda inom de övriga två kompetenskategorierna ledningskompetens och kärnkompetens. Av de som beviljades delpension 2020 utgjorde en tredjedel stödkompetens. Inom den kompetenskategorin finns cirka en fjärdedel av de stats- anställda. Totalt erhöll drygt var femte statsanställd i åldern 61–delpension 2020. Andelen kvinnor och män på ledande befattningar Av diagram 3.4 framgår dels den totala fördelningen av kvinnor och män på ledande befattningar 2011–2020, dels fördelningen exklusive ledningskompetens inom Försvarsmakten. Den totala andelen kvinnor på ledande befattningar ökade från 2020. Vid en exkludering av Försvarsmakten uppgick andelen kvinnor till 2020, vilket var en ökning jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Diagram 3.4 Fördelningen av kvinnor och män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 2011–2020. Anm.: Visar även fördelningen exkl. Försvarsmakten. Av cheferna var drygt 8 200 kvinnor och knappt 8 300 män. Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som anställs av regeringen anställde regeringen totalt 27 myndighetschefer, varav 5 () var kvinnor och 22 () var män, se tabell 3.2 var andelen kvinnor bland myndighetscheferna , vilket var marginellt lägre än 2020. Förändringar i myndighetsstrukturen kan påverka det totala antalet myndighetschefer som regeringen anställer. Tabell 3.2 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer anställs av regeringen 1Regeringen anställer rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2Här ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsman, direktörer, ordförande samt rikspolischef, riksåklagare etc. 3Inklusive vikarierande myndighetschefer. Av diagram 3.5 framgår fördelningen av kvinnor och män bland de myndighetschefer som anställs av regeringen –2021. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Diagram 3.5 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som anställs av regeringen –2021 3.1.6Anställda med utländsk bakgrund Av diagram 3.6 framgår att andelen anställda med utländsk bakgrund i staten fortsätter att öka och att den uppgick till , vilket var en ökning med 0,5 pro- centenheter jämfört med . Bland anställda med ledningskompetens ökade andelen med utländsk bakgrund och bland anställda med kärnkom- petens , medan andelen minskade bland anställda med stödkompetens. Bland de nyanställda i staten hade utländsk bakgrund 2020, vilket var en ökning jämfört med . Statistiken omfattar inte anställda vid . Diagram 3.6 Andel med utländsk bakgrund för staten totalt, nyanställda, förvärvsarbetande 20–samt för befolkningen i arbetsför ålder 2011–2020 Förvärvsarbetande 20–64 år Befolkningen 20–64 år Anm.: Staten totalt avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar i , exklusive . Timavlönade m.fl. ingår inte. Som nyanställda räknas individer som inte varit anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. I statistiken för förvärvsarbetande 20–, ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . Statistik avseende förvärvsarbetande 20–är ännu inte tillgänglig. Källor: och . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Andelen av de anställda kvinnorna i statsförvaltningen med utländsk bakgrund uppgick . Bland männen uppgick motsvarande andel till Det innebar en ökning för kvinnor och för män jämfört med . Var och inom vilka kompetenskategorier respektive områden finns de anställda med utländsk bakgrund i staten? Tabell 3.3 Andelen kvinnor resp. män med utländsk bakgrund inom staten totalt och per kompetenskategori 2020 jämfört med resp. 2015 samt förändringen jämfört med -0,4 -0,3 Anm.: Staten totalt avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar i , exkl. Timavlönade m.fl. ingår inte. Andelen anställda med utländsk bakgrund varierar mellan olika delar av statsförvalt- ningen, bl.a. beroende på verksamhetens karaktär och krav på svenskt medborgarskap som följer av viss lagstiftning, t.ex. lagen (1994:260) om offentlig anställning (se tabell 3.3). I tabell 3.4 redovisas andelen anställda med utländsk bakgrund fördelad på COFOG-grupper. Tabell 3.4 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG-grupper 2020 jämfört med Fritidsverksamhet, kultur och religion Anm.: Uppgifterna i tabellen baseras på alla anställda med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar, exkl. Timavlönade m.fl. ingår inte. Den högsta andelen anställda med utländsk bakgrund finns inom gruppen Utbildning (33,). Det är också denna grupp som har flest antal anställda. Universitetens och högskolornas verksamhet karakteriseras av internationellt samarbete inom både forskning och utbildning, och rekryteringar sker ofta internationellt. Det förklarar den relativt höga andelen anställda med utländsk bakgrund inom gruppen. Gruppen Socialt skydd m.m. har den näst högsta andelen anställda med utländsk bak- grund (). Övriga fem grupper har andelar under genomsnittet på 21,6 pro- cent. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Andelen anställda med utländsk bakgrund ökade inom alla COFOG-grupper , förutom inom gruppen Allmän offentlig förvaltning, där andelen var oförändrad, och gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion, där andelen minskade. Den största ökningen skedde inom gruppen Försvar, där andelen ökade med 2,9 pro- centenheter. Denna grupp har dock den lägsta andelen anställda med utländsk bak- grund. Inom grupperna Försvar och Näringslivsfrågor m.m., där affärsverken finns, samt inom gruppen Samhällsskydd och rättskipning, finns befattningar som förutsätter svenskt medborgarskap. Detta krav kan antas sänka andelen anställda med utländsk bakgrund inom dessa grupper. Mellan uppgick personalrörligheten i staten till . Det innebär att rörligheten minskade jämfört med perioden –. Med personalrörlighet avses här nyanställ- ningar och avgångar vid myndigheterna, oavsett om det skett inom staten eller i för- hållande till andra arbetsmarknadssektorer. Diagram 3.7 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier, ålder och kön 35–44 år 45–54 år I likhet var rörligheten 2020 totalt sett högre bland anställda under , för att sedan avta med stigande ålder (se diagram 3.7). Personalrörligheten var också högre inom kompetenskategorierna kärn- och stödkompetens än inom katego- rin ledningskompetens, framför allt i den yngsta åldersgruppen. Skillnaderna i perso- nalrörligheten mellan kvinnor och män var små, med en något högre rörlighet bland kvinnor. Den högsta personalrörligheten, , fanns i COFOG-gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion. Den lägsta, , fanns i gruppen Samhällsskydd och rättskipning. anmäldes 2 300 personer till , vilket var 1 700 färre än 2019. Minskningen förklaras främst av att stiftelsen tog emot 1 600 per- soner från Arbetsförmedlingen. Det var något fler kvinnor än män som anmäldes till 2020. Andelen kvinnor uppgick till 2020, vilket kan jämföras 2019. uppgick andelen kvinnor till . Snittåldern på de som anmäldes till stiftelsen 2020 minskade med jämfört med 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga 2019 och låg . var det återigen universiteten och högskolorna som anmälde flest medarbetare till . ;av de anmälda kom från denna sektor. lämnade 2 850 personer . Det var 950 färre än 2019. Av de som lämnade stiftelsen 2020 hade fått ett nytt arbete, vilket ska jämföras 2019. Anledningen till det fortsatt goda resultatet är att majoriteten av de anmälda önskar fortsätta arbeta inom statsförvaltningen och att spridningen av covid-19 inte har påverkat verksamheten inom staten som verk- samheten inom det privata näringslivet. Majoriteten () av de som lämnade var tidigare anställda av ett universitet eller en högskola. 3.3Sjukfrånvaro m.m. i staten 3.3.1Sjukfrånvaron vid statliga myndigheter Statskontoret har ett årligt uppdrag att göra en sammanställning av sjukfrånvaron i staten utifrån myndigheternas årsredovisningar. Enligt Statskontorets sammanställning ökade sjukfrånvaron i staten med 0,1 procent- enhet 2020 jämfört med föregående år. Ökningen bryter trenden av svagt minskande sjukfrånvaro de tre föregående åren (se diagram 3.8). Sjukfrånvaron uppgick till av den ordinarie arbetstiden . Diagram 3.8 Sjukfrånvaron totalt uppdelat på kön 2011–2020 Källa: Statskontoret. Sjukfrånvaron för kvinnor var ungefär dubbelt så hög som sjuk- frånvaron för män. minskade skillnaden något till följd av att sjukfrån- varon för män ökade , som sjukfrånvaron för kvinnor minskade jämfört med . Sjukfrånvaron uppgick för kvinnor och för män. Sjukfrånvaron för anställda i åldersgruppen var av gruppens sammanlagda ordinarie arbetstid. I gruppen 30–var sjukfrånvaron och i gruppen var sjukfrånvaron . För de i gruppen innebar det en minskning jämfört med . För de yngre grupperna innebar detta i stället en ökning . I tabell 3.5 redovisas sjukfrånvaron inom de olika COFOG-grupperna. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Sjukfrånvaron inom olika COFOG-grupper Näringsliv, miljö, bostad och Fritidsverksamhet, kultur och Socialt skydd inklusive hälso- Källa: Statskontoret. Sjukfrånvaron var oförändrad inom verksamhetsområdet , och minskade inom de fyra verksamhetsområdena Allmän offentlig förvaltning, Näringslivsfrågor, miljöskydd, bostadsförsörjning och samhällsutveckling, Fritidsverksamhet, kultur och religion samt Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. Sjukfrånvaron ökade inom verksamhetsområdena Försvar samt Samhällsskydd och rättsskipning. Myndigheter inom gruppen Utbildning uppvisade den lägsta totala sjukfrånvaron. I den gruppen uppgick andelen kvinnor till . Myndigheterna inom gruppen Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård uppvisade den högsta sjukfrån- varon. I den gruppen uppgick andelen kvinnor till . I gruppen Utbildning var sjukfrånvaron lägst såväl för kvinnor (3,) som för män (1,). Den grupp som uppvisade högst sjukfrånvaro bland kvinnor var Samhällsskydd och rättsskipning (6,), medan den grupp som uppvisade högst sjukfrånvaro bland män var Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård (4,). Av de statliga myndigheterna hade en lägre sjukfrånvaro 2020 än 2019, medan låg på samma nivå och hade en högre sjukfrånvaro 2020 än 2019. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Diagram 3.9 Förändring i sjukfrånvaron vid myndigheterna < 50 årsarb. Anm.: Enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska uppgift om sjukfrånvaro inte lämnas om antalet anställda är färre än tio. Källa: Statskontoret. Bland myndigheter med färre än 50 årsarbetskrafter hade 13 av 33 en ökad sjukfrån- varo. Sjukfrånvaron ökade i 38 av 130 myndigheter med minst 50 men färre än 1 000 årsarbetskrafter. Bland myndigheterna med 1 000 årsarbetskrafter eller fler hade 12 av 38 en ökad sjukfrånvaro. 3.3.2Sjukfrånvaron i staten jämfört med andra sektorer I SCB:s arbetskraftsundersökningar () jämförs sjukfrånvaron i olika arbets- marknadssektorer. Definitioner och mätmetoder skiljer sig mellan och sjukfrån- varouppgifterna i myndigheternas årsredovisningar, som Statskontoret sammanställer. Av den anledningen är uppgifterna enligt inte jämförbara med Statskontorets redovisning. I diagram 3.10 redovisas den genomsnittliga sjukfrånvaron i , privat och statlig sektor enligt uppdelad på kvinnor och män. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Diagram 3.10 Sjukfrånvaro enligt Anm.: är en urvalsundersökning och det så kallade osäkerhetstalet påverkas av urvalens storlek. Staten är den minsta sektorn på arbetsmarknaden och har därmed störst osäkerhetstal, . Källa: utifrån underlag från arbetskraftsundersökningar. visar att den genomsnittliga sjukfrånvaron –2020 inom de olika arbetsmarknadssektorerna har varit högre för kvinnor än män. Trenderna i hur sjukfrånvaron har ökat och minskat mellan åren följer respektive sektor snarare än kön. Exempelvis minskade den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten 2020 för både kvinnor och män, medan den i den kommunala och privata sektorn ökade för både kvinnor och män. Statligt anställda män är den grupp som haft lägst genomsnittlig sjukfrånvaro enligt . Gruppen statligt anställda kvinnor har haft lägre genomsnittlig sjukfrånvaro än kvinnor anställda i och privat sektor samtliga år utom , då sjuk- frånvaron var densamma som i den privata sektorn, och 2019, då sjukfrånvaron var högre än i den privata sektorn. Med minskningen i sjukfrånvaron 2020 var statligt anställda kvinnor den grupp som hade näst lägst genomsnittlig sjuk- frånvaro. har det antingen varit män anställda i eller statlig sektor som haft den näst lägsta genomsnittliga sjukfrånvaron. Att statligt anställda i genomsnitt är mindre sjuka än andra hänger samman med att staten har en större andel anställda med tjänstemannayrken än de andra arbetsmark- nadssektorerna. Om enbart tjänstemannagrupper inom de olika sektorerna skulle jämföras med varandra skulle skillnaderna sannolikt bli mindre. nybeviljades 101 sjukpensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Det var 7 färre än 2019, och det näst lägsta antalet (se diagram 3.11). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Diagram 3.11 Anställda som har nybeviljats sjukpension 2011–2020 Det finns en tydlig skillnad mellan könen beträffande antalet nybeviljade sjuk- pensioner. beviljades 74 kvinnor sjukpension, vilket var 5 färre än 2019. Antalet män som beviljades sjukpension minskade med 2 till totalt 27. Sjukpension är en förmån enligt det statliga tjänstepensionsavtalet som kan beviljas om har beslutat om sjukersättning eller aktivitetsersättning med omfattningen 25–. beviljades av de nya sjukpensio- nerna på heltid. Det var en minskning jämfört med , då andelen uppgick till Av de män som 2020 beviljades sjukpension beviljades sjuk- pension på heltid. Motsvarande andel för kvinnorna uppgick till . Att männen beviljas sjukpension på heltid i större utsträckning än vad kvinnorna gör är ett mönster som noterats alla år , bortsett , då andelen var lika stor för kvinnor och för män. Kvinnor har under alla år haft en lägre medianålder vid beviljad sjukpension än män. sjönk medianåldern för kvinnor med till och För män höjdes medianåldern till . Det innebär att skillnaden i medianåldern mellan kvinnor och män ökade jämfört med föregående år. 3.3.4Anmälningar enligt det statliga personskadeavtalet Antalet anmälningar enligt det statliga personskadeavtalet (PSA) minskade 2020, efter att ha legat på en stabil nivå de närmast föregående åren (se diagram 3.12). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Diagram 3.12 Anmälningar enligt PSA 2013–2020 Majoriteten av anmälningarna enligt PSA avser män. Andelen anmälningar som avser män ökade , vilket kan jämföras med att andelen – uppgick till mellan . träffar som arbetsgivarpart avtal på statens vägnar med de fackliga parterna förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna (OFR/S,P,O), Akademikers Central- organisation (Saco-S) samt , service- och kommunikationsfacket (). Nuvarande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet (RALS) gäller tills vidare med Saco-S. Med OFR/S,P,O och med är avtalen tidsbegränsade och gäller fram t.o.m. . 3.4.2Utvecklingen av genomsnittliga löner Löneutvecklingstakten inom det statliga området har förhållandevis väl följt utveck- lingen på arbetsmarknaden i stort, enligt jämförande statistik från tiden efter ram- anslagsreformen (se diagram 3.13). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Diagram 3.13 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden –2020 Anm.: Uppgifter avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. uppgick löneutvecklingen inom den landstingskommunala sektorn till , inom den statliga sektorn till , inom den privata sektorn till och inom den kommunala sektorn till . För tjänstemän inom den privata sektorn uppgick löneutvecklingen till och för arbetare till . 3.4.3Löneskillnaderna mellan kvinnor och män Beräknat på månadslön eller faktisk lön hade män inom staten i genomsnitt högre lön än kvinnor. Det innebar en minskning av den genomsnittliga löneskillnaden mellan kvinnor och män jämfört med . har analyserat de sakliga och mätbara faktorer som den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten består av (, Utveck- lingen av löneskillnader mellan statsanställda kvinnor och män 1980–2020). Denna analys utgår inte från månadslön, utan en omräkning har skett till heltidslön. Löne- skillnaden mellan kvinnor och män i staten uppgick enligt denna analys till . Analysen visar att faktorer som har haft betydelse, såsom arbetstidsomfattning, chefskap och arbetsområde, inte längre påverkar löneskillnaden. Den faktor som har störst påverkan på den totala löneskillnaden är att kvinnor och män inom samma arbetsområde arbetar på olika nivåer i myndigheterna. När hänsyn tas till dessa mätbara faktorer kvarstår en skillnad som inte kan förklaras av tillgänglig information i statistiken, den s.k. oförklarade löneskillnaden. Denna skillnad uppgick till , vilket är oförändrat jämfört med (se vidare utg.omr. 14 avsnitt 5 för en beskrivning av kvinnors och mäns löner enligt lönestrukturstatistiken). I regressionsanalysen i den partsgemensamma lönestatistiken, som syftar till att analysera vilka faktorer som kan förklara löneskillnaderna mellan män och kvinnor, ingår alla myndigheter under regeringen, förutom . Arbets- givarverkets frivilliga medlemmar eller myndigheter som sorterar under ingår inte i det statistiska materialet. Materialet omfattar samtliga anställda som har 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga månadslön eller en faktisk lön med en arbetstidsomfattning . Myndighetschefer, vars löner beslutas av regeringen, har dock uteslutits. Den genomsnittliga månadslönen för kvinnor uppgick enligt den partsgemensamma lönestatistiken 2020 till ca och för män till ca . Störst påverkan på den totala löneskillnaden hade att kvinnor och män i olika omfattning arbetade med olika arbetsuppgifter och på olika nivåer i myndigheterna. Att kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män, samt att kvinnor och män har olika inriktning och nivå på sin utbildning, påverkade också löneskillnaden. Nästan alla av medlemmar hade vid mättillfället genomfört den tredje lönerevisionen enligt RALS 2017–2020 och slutfört den årliga lönerevisionen i Saco-S tillsvidareavtal. De flesta medlemmar hade en 12 månaders revisionsperiod, och den genomsnittliga revisionsperioden för hela staten blev . För statsanställda, exklusive chefer, var den genomsnittliga löneutvecklingen i årstakt för identiska individer, dvs. individer som varit anställda vid samma myndighet vid båda mättillfällena, för kvinnor och för män.