prop · H903158 · 2022-03-22 00:00:00 — Målet för regeringens politik mot segregation är minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:AU1, rskr. 2019/20:114). I re- geringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation anges fem prioriterade områden: boende, utbildning, arbetsmarknad, demokrati och civilsamhälle samt brottslighet. Inom utbildning inriktas arbetet mot skolsegregation och att sambandet mellan elevernas socioekonomiska bakgrund och kunskapsresultat ska minska. Skolsegregation riskerar att försämra den svenska skolans kompen- satoriska förmåga, dvs. skolans arbete med att motverka att elevernas skilda förutsättningar får genomslag i resultaten, vilket drabbar elever med en svagare socioekonomisk bakgrund hårdast. Det är svårare att rekrytera erfarna lärare och rektorer till skolor i områden med socioekonomiska utmaningar och det finns en stor risk för att förväntningarna sänks på elever i dessa skolmiljöer. Det finns också studier som visar att skolor med ett svagare elevunderlag tappar lärare och får en högre personal- omsättning. Som beskrivits i avsnitt 4 har spridningen i skolors kunskapsresultat ökat kraftigt och det råder bred enighet om att dessa ökade skillnader mellan skolor i mycket hög grad kan hänföras till ökad skolsegregation. Elever har blivit allt mer uppdelade mellan olika skolor utifrån socio- ekonomisk bakgrund och migrationsbakgrund. Sammansättningen av elevgrupper, med avseende på elevernas behov och förutsättningar, påverkar skolors förutsättningar att leva upp till skollagens mål om en lik- värdig utbildning av hög kvalitet. Uppföljningar om konsekvenser av pandemin visar att skolans kompensatoriska uppdrag har utmanats och att skillnader när det gäller elevers förutsättningar att uppnå kunskapsresultat har ökat, vilket gör att det är ännu viktigare att stärka förutsättningarna för skolornas kompensatoriska arbete (se t.ex. och Skolinspek- tionens rapporter ). I regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segre- gation lyfts också flera riskfaktorer som kan leda till kriminalitet, t.ex. arbetslöshet, psykisk ohälsa och oavslutad skolgång. Ett tidigt skolmiss- lyckande är en riskfaktor för framtida brottslighet enligt rapporten 2021/22:158 till brott bland unga och metoder att motverka kriminell utveckling (Brå 2009). Med den skolsegregation som råder får skolan svårt att svara mot de ambitioner samhället har med skolan när det gäller en demokratisk delaktighet, samhällsutveckling och social sammanhållning. Förslagen om att huvudmännen aktivt ska verka för en allsidig social sammansättning och förslagen om lagfästa urvalsgrunder syftar till att minska skolsegre- gationen. De urvalsgrunder som föreslås bedöms öka förutsättningarna för mer jämlika chanser att få den önskade skolplaceringen. På så sätt kan incitamenten öka för alla familjer, oavsett socioekonomisk bakgrund, att göra aktiva skolval. Förslagen bedöms sammantaget bidra till att elever med olika socioekonomisk bakgrund i större utsträckning möts i skolan. På så sätt ökar skolans förutsättningar att klara av det kompensatoriska uppdraget och att stödja elevernas utveckling mot de nationella målen. Den stigmatisering av elever som går i skolor med mindre gynnsam socioekonomisk sammansättning bedöms kunna minska. Eftersom för- slagen syftar till att elevsammansättningen vid skolor ska bli mer heterogen bedöms förutsättningarna för skolans demokratiuppdrag förstär- kas. Förslagen kan därigenom få en positiv effekt på den sociala samman- hållningen i samhället. Förslagen bedöms därför främja det segregations- politiska målet för utbildning. Konsekvenser i förhållande till Förslagen berör inte frågor som är reglerade i . 11.2 Förslagen om att förtydliga bestämmelserna vid nyetablering av fristående skolor Vilka berörs av förslagen? Förslaget i avsnitt 8, om att Skolinspektionen vid bedömningen av de negativa följderna av en etablering av en fristående skola särskilt ska beakta att alla elever har rätt till en likvärdig utbildning, berör enskilda som ansöker om godkännande som huvudman för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritids- Därutöver berörs Skolinspektionen och kommunen i fråga. Förslaget att ett yttrande ska inhämtas från den kommun där utbild- ningen ska bedrivas, utom i de fall ansökan avser förskola, och att även närliggande kommuner som kan antas bli berörda av en ansökan som avser en gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska ges tillfälle att yttra sig, berör förutom huvudmännen och Skolinspektionen även de berörda Förslagen berör även elever inom nämnda skolformer. fanns drygt 1 700 000 barn och elever i förskoleenheter och skolenheter med huvudman, drygt 400 000 barn och elever i förskole- enheter och skolenheter med enskild huvudman, 974 elever i skolenheter med staten som huvudman samt knappt 460 000 elever inom komvux, dvs. totalt drygt 2 500 000 barn och elever. Samma läsår fanns det 6 801 förskoleenheter, 2 964 förskoleklass- Prop. 2021/22:158 enheter, 3 683 fritidshemsenheter, 3 957 grundskolenheter, 544 grundsär- skoleenheter, 812 gymnasieskolenheter och 200 gymnasiesärskolenheter med huvudman. Det fanns också 2 788 fristående förskolor som drevs av 2 022 enskilda huvudmän. Vidare fanns drygt 800 aktörer med Skolinspektionens godkännande att driva fristående skolor. Dessa var huvudmän för 822 grundskolor, 35 grundsärskolor, 588 förskoleklasser, 694 fritidshem, 449 gymnasieskolor och 31 gymnasiesärskolor. Konsekvenser för det kommunala självstyret Förslagen om att det ska vara obligatoriskt för lägeskommunen att lämna ett yttrande över en ansökan från en enskild om att etablera en förskola, skola eller fritidshem och att yttrandet ska innehålla en konsekvensbe- skrivning är en ny obligatorisk uppgift för kommunerna, som därmed kan anses ha viss påverkan på den kommunala självstyrelsen. Syftet med för- slaget är dock att säkerställa att alla förhållanden av betydelse för Skol- inspektionens prövning blir belysta och att det i förlängningen inte uppstår några påtagliga negativa följder för eleverna eller för den del av skol- väsendet som anordnas av det allmänna i kommunen. Nuvarande reglering som innebär att kommunerna ska ges möjlighet att yttra sig bedöms inte vara tillräcklig för att uppnå syftet och några andra mindre ingripande åtgärder bedöms inte finnas. Inskränkningen i den kommunala själv- styrelsen får därmed anses vara proportionell i förhållande till syftet med förslagen. Ekonomiska konsekvenser för kommuner, regioner och enskilda huvudmän I propositionen föreslås att det ska vara obligatoriskt för kommuner att yttra sig över en enskilds ansökan om att godkännas som huvudman för en fristående skola, se avsnitt 4.2. Det är ett nytt åtagande för kommunerna och ska ersättas i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Regeringen bedömer att kostnaden för obligatoriskt yttrande uppgår till . Förslagen bedöms inte ha några ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän för fristående skolor. Ekonomiska konsekvenser för staten Förslagen påverkar Skolinspektionens arbete. Prövningen måste utvecklas när det gäller bedömningen av eventuella negativa konsekvenser av en etablering som Skolinspektionens underlag för prövningen be- döms förbättras genom tillgång till kommunernas yttranden. Förslagen bedöms dock inte medföra några ekonomiska konsekvenser för myndig- heten. 2021/22:158 Konsekvenser för barnen och eleverna I denna proposition föreslås att det förtydligas att Skolinspektionen eller kommunen vid prövning av en ansökan om att godkännas som huvudman för en fristående skola särskilt ska beakta intresset av alla barns och elevers rätt till en likvärdig utbildning och att lägeskommunerna ska vara skyldiga att inkomma med yttranden som ska innehålla konsekvensbeskrivningar av nyetableringar av fristående skolor. Förslaget syftar till att tillförsäkra alla barn och elever tillgång till en god och likvärdig utbildning oavsett huvudman och är därför positivt för barnen och eleverna. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män På samma sätt som när det gäller förslagen om allsidig social samman- sättning och lagfästa urvalsgrunder syftar förslagen om förtydligade bestämmelser vid nyetablering av fristående skolor till att öka likvärdig- heten i svensk skola. Förslagen bedöms därmed ha en positiv påverkan på jämställdheten. Konsekvenser i förhållande till Förslaget berör inte frågor som är reglerade i . Förslaget om lag om ändring i skollagen (2010:800) 2 kap. Huvudmän och ansvarsfördelning Kapitlets innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –huvudmän inom skolväsendet (2–8 a §§), –kommuners resursfördelning (8 b §), –huvudmannens ansvar i fråga om allsidig social sammansättning (8 c §), –ledningen av utbildningen (9–12 §§), –lärare och förskollärare (13–24 §§), –elevhälsa (25–28 §§), –studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§), –registerkontroll av personal (31–33 §§), –kompetensutveckling (34 §), och –lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek (35 och 36 §§). I paragrafen beskrivs innehållet i kapitlet. Ändringen är en följd av att en ny paragraf, 8 c §, införs i kapitlet. Övervägandena finns i avsnitt 6. 5 § Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskole- Prop. 2021/22:158 klass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritids- Godkännande ska lämnas om den enskilde 1.genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten, 2.har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verk- samheten, och 3.i övrigt har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Vidare krävs att den enskilde i övrigt bedöms lämplig. I fråga om en juridisk person krävs att samtliga som anges i 5 a § andra stycket bedöms lämpliga. Vid lämplighetsbedömningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. För att godkännande ska lämnas krävs därutöver att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Vid bedömningen av om utbildningen innebär påtagliga negativa följder ska det särskilt beaktas att alla elever har rätt till en likvärdig utbildning. Om ansökan avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser ansökan förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elev- underlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Avser ansökan förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskole- klass, grundskola eller grundsärskola, ska ett yttrande inhämtas från den kommun där utbildningen ska bedrivas. Kommunen ska i ett sådant fall inkomma med ett yttrande. Avser ansökan gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska närliggande kommuner som kan antas bli berörda av ansökan ges tillfälle att yttra sig. En kommun som yttrar sig ska bifoga en bedömning av konsekvenserna av om ansökan skulle bifallas. Konsekvensbeskrivningen ska innehålla en analys av ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska konsekvenser utifrån de aspekter som anges i fjärde stycket. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskole- enhet och, i förekommande fall, att utbildningen har en konfessionell inriktning. Paragrafen innehåller bestämmelser om under vilka förutsättningar en enskild kan godkännas som huvudman för en fristående förskola, en fri- stående skola eller ett fristående fritidshem (jfr 1 kap. 3 §). Paragrafens fjärde stycke ändras genom ett tillägg om att det vid be- dömningen av om en utbildning innebär påtagliga negativa följder ska sär- skilt beaktas alla elevers rätt till en likvärdig utbildning. såväl vid bedömningen av om påtagliga negativa följder på lång sikt kan uppstå för eleverna som vid bedömningen av om sådana följder kan uppstå för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna. begreppet på lång sikt kan generellt sett anses vara en överskådlig period i sammanhanget (prop. 2009/10:157 s. 21). liga negativa följder avses bl.a. att kommunen skulle tvingas lägga ned en befintlig skola och att detta skulle medföra att avståndet till närmaste skola avsevärt skulle öka för elever i kommunen eller att etableringen av en fristående skola annars skulle leda till större kostnadsökningar för kom- munen som kvarstår (prop. 2009/10:165 s. 643 och 1995/96:200 s. 45). Tillägget markerar att etableringen av en ny fri- stående skola eller en ny utbildning vid en fristående skola inte får medföra 2021/22:158 att en kommuns befintliga förskolor, skolor och fritidshem försämras på så sätt att inte alla elever kan garanteras rätt till en likvärdig utbild- ning. Om etableringen av en fristående skola exempelvis riskerar att med- föra att befintliga skolor förlorar elever eller behörig lärarkompetens i en sådan omfattning att de kvarvarande eleverna kan tillförsäkras rätten till likvärdig utbildning så ska detta kunna utgöra grund för att neka tillstånd till etablering av den fristående skolan. Femte stycket är nytt. Genom första meningen införs en skyldighet för den myndighet som prövar en ansökan att inhämta ett yttrande från den kommun där utbildningen ska bedrivas om ansökan avser förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritids- hem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. Det följer av 7 § att det är som prövar sådana ärenden. Av andra meningen framgår att en kommun där utbildningen ska bedrivas ska, till skillnad från , vara skyldig att yttra sig. Det regleras i tredje meningen en skyldighet för Skolinspektionen att erbjuda närliggande kommuner en möjlighet att yttra sig över en ansökan som avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola. Att närliggande kom- muner ska ges en sådan möjlighet har tidigare reglerats på förordnings- nivå. En kommun som yttrar sig ska enligt fjärde meningen bifoga en bedömning av konsekvenserna av om ansökan skulle bifallas. En sådan konsekvensbeskrivning ska enligt femte meningen innehålla en analys av ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska konsekvenser utifrån de aspekter som anges i fjärde stycket. Det innebär att en konsekvensbeskriv- ning ska beskriva de ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska kon- sekvenser som kan uppstå om en fristående skola eller ett fristående fritidshem etablerar sig. Yttrandet ska innehålla en analys av om det utifrån dessa aspekter kan uppstå påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Alla elevers rätt till en lik- värdig utbildning ska särskilt beaktas i analysen. Detta innebär bl.a. att en etablerings eventuella segregerande konsekvenser ska lyftas fram. Om ansökan avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska de ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska konsekvenserna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beskrivas. Övervägandena finns i avsnitt 8. Huvudmannens ansvar i fråga om allsidig social sammansättning 8 c § En huvudman för förskoleklass eller grundskola ska så långt det är möjligt aktivt verka för en allsidig social sammansättning av elever vid sina skolenheter. Om en allsidig social sammansättning är uppnådd ska huvudmannen vidta sådana åtgärder som behövs och är möjliga att vidta för att upprätthålla en sådan sammansättning. Arbetet enligt första stycket ska utföras kontinuerligt och med god framför- hållning i förhållande till huvudmannens beslut om vilka urvalsgrunder som ska tillämpas vid placering eller mottagande vid huvudmannens skolenheter. I arbetet ingår att bedöma om elevsammansättningen på huvudmannens skolenheter är socialt allsidig. Om så inte är fallet eller om det finns en risk för att en allsidig social sammansättning blir mindre allsidig, ska huvudmannen utreda och analy- sera vilka åtgärder som är möjliga att genomföra och som kan väntas bidra till en mer allsidig social elevsammansättning eller till upprätthållande av en sådan Prop. 2021/22:158 sammansättning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om hur huvudmännens arbete enligt första stycket ska bedrivas. Paragrafen är ny och reglerar ansvaret för huvudmän inom vissa skol- former i fråga om elevsammansättningen på skolenheter. Första stycket innehåller en bestämmelse om att huvudmännen för skol- formerna förskoleklass eller grundskola så långt som detta är möjligt aktivt ska verka för en allsidig social sammansättning av elever vid sina skolen- heter. Med allsidig social sammansättning avses att elevsammansättningen är heterogen utifrån elevernas socioekonomiska bakgrund. Socioekono- miska faktorer som påverkar elevernas förutsättningar i skolan är exempel- vis föräldrars utbildningsnivå, deltagande i arbetskraften, arbetslöshet och långvarigt beroende av ekonomiskt bistånd. Huruvida elevsamman- sättningen på en skolenhet är socialt allsidig kan bedömas genom använ- dande av statistiska uppgifter avseende respektive skolenhet, se vidare kommentaren till andra stycket. Formuleringen ”aktivt verka för” innebär att huvudmannen ska kunna visa att denne arbetar systematiskt och framåt- syftande för att uppnå en allsidig social elevsammansättning. Skyldigheten att vidta aktiva åtgärder inträder om en skolenhet i fråga om elevsammansättning skiljer sig påtagligt från hur proportionen mellan socioekonomiskt starka respektive socioekonomiskt svaga grupper i kom- munen ser ut. Skyldigheten att verka för en allsidig social sammansättning gäller så långt detta är möjligt. Skyldigheten avser generella åtgärder och inte åtgärder som avser enskilda invidider, se vidare kommentaren till andra stycket. Vad som är möjligt kan variera beroende på t.ex. lokala för- utsättningar eller antalet skolenheter som huvudmannen ansvarar för. Om en allsidig social sammansättning är uppnådd är huvudmannen skyldig att vidta sådana åtgärder som behövs och är möjliga att vidta för att bibehålla en sådan sammansättning, se vidare kommentaren till andra stycket. I andra stycket anges att arbetet ska utföras kontinuerligt och med god framförhållning i förhållande till huvudmannens beslut om vilka urvals- grunder som ska tillämpas vid placering eller mottagande vid huvudman- nens skolenheter. I arbetet ingår att bedöma om elevsammansättningen på huvudmannens skolenheter är socialt allsidig. För att bedöma skolenheters sammansättning med avseende på elevernas socioekonomiska bakgrund finns det socioekonomiska index på skolenhetsnivå som huvudmännen kan använda sig av som t.ex. är tillgängliga på Statens skolverks webb- plats. Om elevsammansättningen inte är socialt allsidig ska huvudmannen utreda och analysera vilka åtgärder som är möjliga att genomföra och som kan väntas bidra till en mer allsidig social elevsammansättning. Skyldig- heten avser generella åtgärder och inte åtgärder som avser enskilda individer. I arbetet ingår att kartlägga och analysera t.ex. organisatoriska eller planerings- och dimensioneringsmässiga åtgärder eller lösningar, som kan förväntas bidra till en mer heterogen elevsammansättning. Exempelvis kan vissa urvalsgrunder i 9 kap. 15 a eller 18 §, 10 kap. 30 a eller 36 § eller 11 kap. 29 a och 35 §§ utifrån de lokala förhållandena i högre grad kunna antas leda till en heterogen elevsammansättning. kan vidare handla om att utöka antalet platser på en populär skola eller att 2021/22:158 noggrant överväga placeringen av en ny skola. Ett annat exempel på åtgärder är informationsinsatser. Om huvudmannen med hjälp av statis- tiska verktyg bedömer att en skolenhet har en övervikt av elever från socio- ekonomiskt starka bakgrunder kan informationsinsatser t.ex. riktas mot vårdnadshavare i socioekonomiskt svaga områden. Det är t.ex. inte tillåtet att rikta reklam på ett sådant sätt att den kan antas träffa enbart vårdnadshavare i socioekonomiskt starka områden om hälften eller en övervägande del av eleverna redan har en socioekonomiskt stark bak- grund. Om informationsinsatser riktas mot flera grupper bör de samordnas tidsmässigt. Huvudmannen har en skyldighet att omsätta identifierade möjligheter i praktisk verksamhet. Om en huvudman har identifierat en risk för att en socialt allsidig elev- sammansättning blir mindre allsidig ska åtgärder sättas in för att, om möjligt, förhindra att risken förverkligas. Så kan vara fallet vid exempelvis större utflyttningar från ett område eller utbyggnader av områden med en större ökning av befolkningen och därmed ett förändrat befolknings- underlag som följd. I kravet på att arbetet ska bedrivas med god framförhållning i för- hållande till huvudmannens beslut om vilka urvalsgrunder som ska tilläm- pas vid placering eller mottagande vid huvudmannens skolenheter ligger att huvudmannen vid fastställande av urvalsgrunderna ska beakta resul- tatet av det arbete som huvudmannen har att bedriva enligt förevarande paragraf. Tredje stycket innehåller ett bemyndigande som gör det möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om det arbete som avses i första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 6. 15 a § Om det inte finns plats för alla som har uttryckt önskemål om placering vid en viss skolenhet med förskoleklass ska ett urval göras. Vid urval får endast följande urvalsgrunder användas: 1.förtur för elever som har ett syskon som redan går vid skolenheten (syskonförtur), 2.förtur baserat på geografiska mått (geografiskt baserat urval), 3.förtur för elever som är i behov av särskilt stöd eller annars har särskilda 4.slumpmässigt urval till en viss andel av platserna bland elever som inte omfattas av någon annan urvalsgrund (lika möjligheter), och 5.urval som följer av ett beslut som har fattats med stöd av 6 a § (färdighetsprov Lika möjligheter får inte användas som enda urvalsgrund. Om utbildningen vid en viss skolenhet har begränsats till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola) gäller inte första–tredje styckena och 15 § första stycket andra meningen. Om det inte finns plats för alla som har uttryckt önskemål om placering vid en viss resursskola ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Paragrafen är ny och reglerar de urvalsgrunder som får tillämpas för pla- cering av elever vid en skolenhet med förskoleklass när det är fler sökande än det finns platser. Av första stycket följer att ett urval ska göras om det inte finns plats för alla som har uttryckt önskemål om placering vid en viss skolenhet med förskoleklass. Urvalet till kommunala skolenheter ska göras bland de barn vars vård- nadshavare har framfört önskemål om skolplacering i barnets hem- kommun enligt 15 § första stycket. För önskemål om placering vid skol- enhet i en annan kommun än hemkommunen gäller bestämmelserna i 13 §. I andra stycket anges de urvalsgrunder som får användas för placering av elever vid en kommuns skolenhet med förskoleklass är syskonförtur, geografiskt baserat urval, förtur för elever som är i behov av särskilt stöd eller annars har särskilda skäl, lika möjligheter och färdighetsprov i musik. De platser som ska fördelas enligt urvalsgrunderna enligt detta stycke är de som återstår sedan den s.k. närhetsgarantin, dvs.