prop · H903100 · 2022-04-19 00:00:00 — Den offentligfinansiella nettoeffekten beräknas dock uppgå till 2023 i det slutliga förslaget. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att nedsättningen av koldioxidskatt för diesel i arbetsmaskiner och skepp samt vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet ska utökas –. För dessa användningsområden ska det även medges en nedsättning av energiskatten. Förslaget bedöms minska skatteintäkterna med 2022 och 2023. Regeringen kommer denna dag att besluta om propositionen Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk (prop. 2021/22:228) med förslag om att det nuvarande avdraget för arbetsresor avskaffas och ersätts av en avståndsbaserad och färdmedelsneutral skattereduktion. Sammantaget bedöms reformen bli offentligfinansiellt neutral, sett till hela den offentliga sektorn. Däremot påverkas olika delar av den offentliga sektorn av förslaget. Avskaffandet av reseavdraget beräknas öka de kommunala skatteintäkterna med . I enlighet med praxis avser regeringen att i budgetpropositionen justera ned det generella statsbidraget till kommunsektorn med motsvarande belopp, för att förslaget ska förbli offentligfinansiellt neutralt. Offentligfinansiella effekter av samtliga ändrade skatte- och avgiftsregler De beräknade effekterna av samtliga regeländringar på skatteområdet 2022–2025 redovisas i tabell 5.2. Tabellen visar alla regeländringar sammantaget som beslutats i tidigare propositioner och i propositionen Vårändringsbudget samt i övriga propositioner med förslag till ändringar i statens budget som har beslutats och aviserats . Regeländringarna visas i förhållande till föregående år. Sammantaget bedöms regeländringar, exklusive utdebitering, minska skatteintäkterna med 2022 för att därefter öka skatteintäkterna med 2023 samt med ytterligare 2024. Tabell 5.2 Offentligfinansiella effekter av samtliga ändrade skatte- och avgiftsregler Miljarder kronor i förhållande till föregående år -42,3 -16,5 -1,3 -2,6 -4,4 -0,2 -0,8 varav vissa höjda åldersgränser i skatte- och varav avskaffande av nuvarande avdrag för varav sänkt skatt för personer , ändring av -4,3 -2,4 -3,9 -4,3 varav övrigt, skatt -0,3 -0,1 -6,2 -0,1 varav avskaffad övre skiktgräns för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) -6,1 varav övrigt, statlig skatt -0,1 -0,1 -0,7 -13,9 -11,4 -1,6 -5,5 varav skattereduktion för förvärvsinkomst -8,5 varav skattereduktion för a-kasseavgift -0,8 -0,8 varav förstärkt skattereduktion för sjuk- och -2,6 varav skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin -5,0 -0,2 -0,3 -8,0 -0,3 -0,5 -0,2 -34,0 -0,6 varav vissa höjda åldersgränser i skatte- och varav utvidgad nedsättning för den först anställde -0,2 -0,1 varav tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter för -12,2 -0,1 varav justerade förmånsvärden för personbilar varav nedsättning för den först anställda -0,2 -0,3 varav särskild löneskatt för äldre -1,4 varav tillfälligt nedsatta socialavgifter m.m. -32,5 -0,3 -7,8 -5,5 -5,4 varav nya skatteregler företagssektorn -6,6 varav skattereduktion för investeringar -5,5 varav övriga inkomstskatter, företag -1,0 Övriga skatter på kapital -1,0 -2,3 varav riskskatt för kreditinstitut varav avskaffad schablonintäkt på uppskovsbelopp -1,7 varav övrigt, övriga skatter på kapital -1,0 -0,6 -2,5 -0,2 -0,1 -0,3 -2,4 varav skatt på alkohol och tobak -0,5 -0,7 -3,3 -1,3 varav skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. Restförda och övriga skatter -4,6 -42,9 -2,4 -17,6 Totala skatteintäkter, exkl. -45,1 -2,2 -16,8 Källa: Egna beräkningar. De totala skatteintäkterna, dvs. offentliga sektorns skatteintäkter och de skatteintäkter som tillfaller EU, ökade enligt preliminära utfall 2021 (se diagram 5.1). Den starka återhämtningen i ekonomin efter nedgången 2020 medförde att viktiga skattebaser såsom lönesumman och hushållens konsumtion växte mycket 2021 i förhållande till ett historiskt genomsnitt. Preliminära utfall indikerar därutöver en stark utveckling för företagens vinster och mycket stora kapitalinkomster för hushållen 2021. Utfall 2000–2021, prognos 2022–2025 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. förutspås en mer genomsnittlig tillväxt i svensk ekonomi och skatteintäkterna väntas öka . De viktiga skattebaserna lönesumma och investeringar väntas öka långsammare än 2021, men snabbare än genomsnittet 2010–2020. Kapitalskatterna ökar dock endast marginellt års nivå vilket bidrar till att tillväxttakten för de totala skatteintäkterna dämpas jämfört med (se tabell 5.3). Perioden –2025 väntas skatteintäkterna öka i något lägre takt än 2022, i genomsnitt , vilket är i linje med det historiska genomsnittet för perioden –2020. Intäkterna bedöms öka snabbare än BNP 2023 till följd av att tillfälliga nedsättningar på skatt på arbete slopas. Efterföljande år beräknas skatt på arbete och konsumtion öka ungefär i paritet med tillväxten i ekonomin som helhet medan skatt på kapital beräknas öka betydligt långsammare i enlighet med antagandet om att intäkterna återvänder till ett historiskt genomsnitt av BNP. Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget Utfall 2020 och 2021, prognos 2022–2025 -128,1 -131,9 -144,4 -152,9 -157,3 -162,4 -16,8 -19,1 -20,6 -21,7 -22,8 -23,9 -2,8 -17,3 -21,1 -22,9 -23,1 -23,1 -34,9 -14,3 -18,7 -8,4 -7,0 -7,2 varav skatt på tjänstegruppliv varav avgifter till premiepensionssystemet -41,3 -43,2 -45,4 -47,7 -49,3 -51,0 varav skatt på kapital, hushåll varav skatt på företagsvinster varav fastighetsskatt och fastighetsavgift Skatt på konsumtion och insatsvaror varav skatt på tobak varav skatt på etylalkohol varav skatt på vin m.m. varav skatt på öl varav övriga skatter på energi och miljö varav skatt på vägtrafik Restförda och övriga skatter -4,9 -10,0 -16,1 -9,8 -8,1 -7,6 -6,9 Avgående poster, EU-skatter -6,2 -7,3 -8,2 -8,5 -8,8 -9,0 Avgående poster till andra sektorer -785,4 -824,9 -859,9 -898,9 -929,9 -962,6 varav avgifter till ålderspensionssystemet -269,1 -284,4 -297,6 -311,4 -321,9 -333,4 -42,9 -13,6 -11,1 -17,3 -41,3 -27,1 -17,5 varav kommuner och landsting -7,2 -20,2 -7,1 -1,1 -1,6 -0,7 -8,7 -3,7 -5,0 -19,8 -19,9 -19,9 -0,4 -0,6 -1,0 -29,7 -0,5 -38,8 -43,8 -7,0 -43,9 -49,7 -58,5 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till -116,9 -120,5 -128,3 -130,6 -133,5 -136,8 Utgifter som ges som krediteringar på Anm.: Samtliga år är redovisade enligt den struktur som gäller för statens budget och framåt. Beräkningarna är baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . Av redovisningstekniska skäl skiljer sig VÅP22 och ÅRS21 åt avseende på posten övriga skatter under skatt på konsumtion och insatsvaror, samt de summeringar där dessa ingår. Det kan också vara mindre avrundningsfel då utfallet till ÅRS summeras i kronor och utfallet i VÅP i . Källor: , och egna beräkningar. Skattekvoten visar de totala skatteintäkterna som andel av BNP. Skattekvoten påverkas vanligtvis i huvudsak av regeländringar i skattesystemet. väntas skattekvoten sjunka (se tabell 5.4) främst på grund av att intäkterna från skatt på arbete minskar som andel av BNP. Detta är främst en följd av regeringens åtgärd i form av möjlighet till korttidsarbete som gjorde att lönesumman hölls uppe trots att BNP minskade under pandemins mest intensiva fas. Det medför att rekylen för lönesumman, och därmed intäkterna från skatt på arbete, blir mindre än rekylen för BNP i den ekonomiska återhämtningen. Därtill införs nya och förstärkta skattereduktioner som håller tillbaka ökningen av skatteintäkterna. förväntas skattekvoten stiga när den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga som infördes upphör. Efterföljande år väntas skattekvoten sjunka något när lägre beräknade kapitalinkomster för hushållen gör att kapitalskatterna successivt minskar som andel av BNP. Dessa år väntas skattekvoten uppgå till av BNP. Procent av BNP. Utfall 2020 och 2021, prognos 2022–2025 varav skatt på arbete varav skatt på kapital varav skatt på konsumtion -0,1 Källor: , och egna beräkningar. Skatterna på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna på arbete består i huvudsak av och statlig inkomstskatt. Skatteuttaget minskas av ett antal skattereduktioner. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete uppgår till av de totala skatteintäkterna 2021 och till av BNP (se tabell 5.5). Tabell 5.5 Skatt på arbete Procent av BNP. Utfall 2020 och 2021, prognos 2021–2025 -5,6 -5,7 -5,8 -5,9 -5,8 -5,8 Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från skatt på arbete 2021 är ett preliminärt utfall. Det slutliga utfallet fastställs i den årliga beskattningen som är klar i december året efter inkomståret. inkomstskatt som andel av BNP beräknas minska från 2022. Detta beror främst på att BNP utvecklas starkare än lönesumman både 2021 och 2022 då BNP vänder upp efter en negativ utveckling . Lönesumman hölls uppe tack vare olika stöd, framför allt korttidsarbete, och har därför inte samma starka ökning 2021 och 2022. Med oförändrade kommunalskattesatser beräknas intäkterna sedan öka något som andel av BNP, men är de fortsatt på en nivå strax (se tabell 5.5). Det kommunala skatteunderlaget, som främst består av löner och pensioner, har ökat starkt , men 2020 var utvecklingen betydligt svagare än eftersom lönesumman utvecklades svagt till följd av konjunkturnedgången. För att stötta ekonomin infördes stödet för korttidsarbete som innebar att arbetstagare kunde gå ned i arbetstid med i stort sett bibehållen lön. Detta resulterade i att antalet arbetade timmar utvecklades betydligt mer negativt än vad sysselsättningen gjorde. Åtgärden innebar därmed att såväl lönesumman som den genomsnittliga timlönen hölls uppe mer än vad den annars hade gjort. återhämtar sig tillväxttakten av lönesumman. drivs detta både av arbetade timmar och genomsnittlig timlön. därefter ökar utvecklingstakten för timmarna betydligt långsammare men är fortsatt positiv, medan timlönen ökar något starkare framöver, se diagram 5.2. Diagram 5.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma Utfall 2000–2021, prognos 2022–2025 Årlig procentuell förändring Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas principer. Källor: och egna beräkningar. Skatteunderlaget för inkomstbeskattning påverkas också av regeländringar. Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget visar utvecklingen justerad för regeländringar. Att den faktiska utvecklingen var svagare än den underliggande utvecklingen och 2021 (se tabell 5.6.) beror till största delen på att skatten för personer har sänkts i flera steg. Skattesänkningen för personer har åstadkommits genom en ytterligare höjning av det förhöjda grundavdraget, vilket påverkar kommuners och regioners skatteunderlag. Kommunsektorns skattebortfall till följd av regeländringarna kompenseras via ett höjt generellt statsbidrag. Förslaget om vissa ändrade åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet medför att den faktiska utvecklingen av kommunsektorns skatteunderlag 2023 väntas öka starkare än den underliggande utvecklingen. Regeringen kommer denna dag att besluta om propositionen Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk med förslag om att nuvarande reseavdrag ska ersättas med en skattereduktion för arbetsresor. Detta medför att den faktiska utvecklingen av kommunsektorns skatteunderlag väntas öka starkare än den underliggande utvecklingen . I enlighet med praxis avser regeringen att i budgetpropositionen justera ned det generella statsbidraget till kommunsektorn med motsvarande belopp, för att förslaget ska bli offentligfinansiellt neutralt för både den statliga och kommunala sektorn. Tabell 5.6 Faktisk och underliggande utveckling av kommunsektorns skatteunderlag Årlig procentuell förändring. Utfall 2020 och 2021, prognos 2022–2025 Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas sjunka något som andel av BNP (se tabell 5.5). I avsaknad av nya förslag eller ändrade regler är detta vanligt då skiktgränserna för statlig inkomstskatt räknas upp med KPI plus För att statlig inkomstskatt som andel av BNP ska öka behöver därför lönesumman öka starkare än BNP och inflationen plus tillsammans, vilket inte är fallet. Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka (se tabell 5.7), dels till följd av att skatteunderlaget ökar, dels till följd av att nya skattereduktioner införts och kommer att införas. Dessa inkluderar skattereduktion för förvärvsinkomster, en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin, skattereduktion för installation av grön teknik, skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa samt en förstärkt skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning. Vidare kommer regeringen denna dag att besluta om propositionen Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk med förslag om att reseavdraget ska ersättas med en skattereduktion. Denna ingår i övriga skattereduktioner i tabell 5.7. Utfall 2020 och 2021, prognos 2022–2025 Skattereduktion för boende i vissa glest Skattereduktion för installation av grön teknik Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa Skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning Anm.: I övriga skattereduktioner ingår bl.a. skattereduktion för installation av grön teknik med 2021 och därefter med . Den föreslagna skattereduktionen för arbetsresor ökar övriga skattereduktioner med . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från de indirekta skatterna på arbete, huvudsakligen bestående av arbetsgivaravgifter och egenavgifter, ökade med 2021. Den stora ökningen beror både på att lönesumman ökade starkt och på att nedsättningarna var mindre än 2020. bedöms intäkterna öka något svagare än lönesumman, främst till följd av att nedsättningarna blir något större än 2021. beräknas skatteintäkterna från indirekt skatt på arbete öka mer än , både till följd av att lönesumman växer snabbare än ett historiskt genomsnitt och att den nedsättning för unga som gällt slutar att gälla . Efterföljande år bedöms de indirekta skatterna på arbete växa med i genomsnitt i frånvaro av nya regeländringar. Sammantaget beräknas de indirekta skatterna utgöra av de totala skatteintäkterna , vilket motsvarar av BNP. Skatt på kapital består främst av hushållens kapitalskatter och skatt på företagens vinster, men inkluderar även bl.a. stämpelskatt, avkastningsskatt på pensioner samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. Intäkterna från skatt på kapital uppgår till av de totala skatteintäkterna 2021 och till av BNP (se tabell 5.4). Skatt på hushållens kapitalinkomster Underlaget för hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. De största posterna utgörs av skatt på realiserade kapitalvinster, utdelningsinkomster, schablonintäkter och avdrag för hushållens ränteutgifter. Enligt preliminärt utfall var inkomster från hushållens realiserade kapitalvinster bland de högsta någonsin 2021 och väntas bli höga även 2022, respektive av BNP (se diagram 5.3). 2000–2020 är . Utvecklingen av realiserade kapitalvinster påverkas i stor utsträckning av tillgångspriser på finansiella och reala tillgångar, samt på omsättningen av sålda hus och bostadsrätter. Tillgångspriserna för de finansiella tillgångarna minskade kraftigt när pandemin bröt ut, men återhämtade sig därefter relativt snabbt och både börsen och bostadsmarknaden utvecklades väldigt starkt . Även omsättningen av småhus ökade 2021. innebär regeringens prognosmetod att hushållens kapitalvinster antas motsvara genomsnittet för perioden –2020, alltså av BNP. Denna andel justeras för eventuella regeländringar. justeras kapitalvinsterna ned till följd av avskaffad ränta på uppskovsbelopp vid realiserad bostadsförsäljning, höjt tak för uppskov samt ett ökat sparande på investeringssparkonton. av BNP 2025 i diagram 5.3. Diagram 5.3 Hushållens kapitalvinster Utfall 1990–2021, prognos 2022–2025 Källor: och egna beräkningar. Preliminär statistik indikerar att utdelningarna ökade starkt 2021, efter att ha sjunkit 2020, och att de nu ligger över nivån före pandemin. Att utdelningarna sjönk 2020 berodde på att flera företag reviderade ned sina utdelningar till följd av de restriktioner som kopplades till statliga företagsstöd, såsom korttidsarbete och omsättningsstöd. som tagit del av dessa stödpaket behövde då avstå från att göra utdelningar till aktieägare. Delvis antas den starka utvecklingen vara en tillfällig effekt av nedgången 2020 och utdelningarna sjunker därför något i nivå 2022. Därefter väntas utdelningarna successivt öka något . Ränteinkomsterna och ränteutgifterna följer normalt ränteutvecklingen och eftersom det allmänna ränteläget väntas stiga förväntas både ränteinkomsterna och ränteutgifterna öka. Även schablonintäkterna följer ränteutvecklingen, då de baseras på statslåneräntan, och stiger kraftigt . Den procentsats som avgör hur mycket av kapitalunderlaget som ska beskattas behöver överstiga ett golv. Golvet är och räntenivån beräknas ligga över detta golv hela prognosperioden. Sammantaget stiger intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster kraftigt och nettot från kapitalinkomsterna växer till rekordnivå. förväntas nettot från hushållens kapitalinkomster att sjunka, men fortsatt ligga kvar på en hög nivå under hela prognosperioden (se tabell 5.3). Företagens vinster utvecklades starkt 2021 efter att ha minskat något . Företagens vinster bedöms fortsatt öka relativt snabbt även 2022 för att därefter dämpas 2023. Många branscher möter en stark efterfrågan, och utsikterna för företag inom framför allt detaljhandeln och tillverkningsindustrin är betydligt starkare än normalt. Konjunkturindikatorer, såsom konjunkturbarometern, är på höga nivåer men tyder på att svensk ekonomi är på väg in i en lugnare tillväxtfas. Intäkterna från skatt på företagsvinster ökade 2021, efter att ha minskat . Den begränsade nedgången förklaras bl.a. av genomförda åtgärder för att lindra konsekvenserna av pandemin för företagen, såsom omställningsstöd, omsättningsstöd, evenemangsstöd och anstånd med skatteinbetalningar. De företag som drabbades i betydande omfattning av pandemin, som företag inom kultur- och tjänstebranscherna, står även för en relativt liten del av den totala skattebasen. , som för skatt på företagsvinster är ett preliminärt utfall, baseras beräkningen främst på vinstutveckling enligt företagens årsredovisningar och inbetalad preliminärskatt. Det slutliga utfallet fastställs i samband med beskattningsutfallet i december året efter inkomståret. Skatt på företagens vinster väntas öka i en långsammare takt 2022 och 2023 jämfört med det föregående året. beräknas skatt på företagsvinster öka med och uppgå till (se tabell 5.3), vilket motsvarar av BNP. Den svagare utvecklingen beror delvis på regeländringar, framför allt en tillfällig skattereduktion för investeringar, vilket dämpar ökningstakten 2022 och 2023. antas skatt på företagsvinster i enlighet med regeringens prognosmetod successivt återgå till ett historiskt genomsnitt som andel av BNP, vilket motsvarar för perioden –2020 (se diagram 5.4). Utfall 1990–2021, prognos 2022–2025 Källor: och egna beräkningar. började den nya lagen (2021:1256) om riskskatt för kreditinstitut att gälla. Det innebär att kreditinstitut ska betala riskskatt till staten om summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång överstiger ett gränsvärde. Gränsvärdet för beskattningsår som påbörjas är , därefter ska gränsvärdet indexeras. Intäkterna från riskskatten bedöms uppgå till 2022 och . Intäkter från avkastningsskatt, som tas ut på sparande i pensions- och kapital- försäkringar, påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Den långa perioden med låga räntenivåer har medfört att intäkterna från avkastningsskatten varit på en mycket låg nivå (se tabell 5.3). Som ett resultat av att statslåneräntan bedöms stiga framför allt , väntas intäkterna från avkastningsskatt öka betydligt . Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter och utgör av de totala skatteintäkterna, motsvarande av BNP. Preliminärt utfall visar att mervärdesskatteintäkterna ökade med , att jämföra med ökningen på 2020 (se tabell 5.3). Hushållens konsumtion ökade betydligt snabbare än 2020 och stod för största delen av intäktsökningen, men även investeringar tog fart och bidrog i stor utsträckning (se diagram 5.5). Tillväxttakten i investeringar väntas avta 2022 och tillväxttakten i hushållens konsumtion väntas avta 2023. I och med detta bedöms även intäktsökningarna avta. Diagram 5.5 Hushållens konsumtion, fasta bruttoinvesteringar och intäkter från mervärdesskatt Utfall 2000–2021, prognos 2022–2025 Årlig procentuell förändring i löpande priser Källor: , , och egna beräkningar. ökade intäkterna från punktskatterna, enligt preliminära utfall, med beräknas intäkterna från punktskatterna vara i stort sett oförändrade jämfört med . Utvecklingen hålls tillbaka av att intäkterna från energiskatterna förväntas minska. Detta beror på att energianvändningen bedöms minska. Det är även en följd av de skattesänkningar på drivmedel som beslutats av efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63) och i den av beslutade budgeten samt som har aviserats. Under framför allt 2023, men även efterföljande år, bedöms intäkterna från punktskatterna sammantaget att öka. väntas intäkter från energiskatt öka igen då effekterna av de ändrade drivmedelsskatterna avtar som energianvändningen på nytt bedöms öka. Dessutom bidrar även skatt på tobak och alkohol till ökningen 2023 till följd av den höjning av skattesatserna för tobak och alkohol som aviserats i budgetpropositionen . Därefter bedöms intäkterna från punktskatterna öka i en avtagande takt. Restförda och övriga skatter Restförda och övriga skatter består främst av uppbördsförluster, omprövningar och anstånd från hushåll och företag, avgifter till public service samt intäkter som förs till fonder. Intäkterna från restförda och övriga skatter var ovanligt låga 2021 till följd av tillfälligt stora uppbördsförluster. beräknas skatteintäkterna uppgå till för att därefter stiga till 2025 (se tabell 5.3). Inkomsterna i statens budget består av statens skatteinkomster och övriga inkomster. Skatteintäkter och skatteinkomster har olika påverkan på de offentliga finanserna. Skatteintäkterna påverkar det finansiella sparandet medan periodiseringsposter som kapitalplaceringar på skattekontot endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo. Motsvarande skillnad finns för övriga inkomster. Vissa inkomster av statens verksamhet, såsom utdelningar från statens aktieinnehav, påverkar statens finansiella sparande medan försäljningsinkomster och återbetalningar av lån endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo. Statens skatteinkomster påverkas av de förändringar av möjligheterna att ansöka om anstånd med att betala skatt som genomförts . Det handlar om utökade möjligheter att ansöka om anstånd och förlängd anståndstid. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under posten övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 5.3. Bland dessa inkomster ingår avräkningar, som främst avser kompensation för statlig och mervärdesskatt. Inkomster av statens verksamhet består främst av utdelningar från statens aktie- innehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter.