prop · H903212 · 2022-04-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:212 – en mer förutsägbar byggprocess Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag till ändringar i (2010:900) som innebär att det införs en ny aktör i lagen: certifierat byggprojekteringsföretag. Ett certifierat byggprojekteringsföretag ska ha särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om att bedöma utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt tekniska egenskapskrav vid nybyggnad av sådana bostadshus som kommer att framgå av myndighetsföreskrifter. Företaget ska kunna styrka detta med ett certifikat som har utfärdats av ett organ som har ackrediterats för detta ändamål. Förslagen innebär vidare att en byggherre kan använda ett certifierat byggprojekteringsföretag för projekteringen vid nybyggnad av sådana bostadshus som kommer att framgå av myndighetsföreskrifter. Om ett sådant företag används ska inte pröva sådana krav som omfattas av certifieringen, varken inför beslut om bygglov eller startbesked. Det ska vara frivilligt för en byggherre att använda ett sådant företag. Förslagen påverkar inte möjlighet till kontroll under byggskedet eller tillsyn i efterhand. Förslagen påverkar inte heller bedömning av frågor om lämplig utformning och placering i förhållande till stads- och landskapsbild eller om en byggnad har en god form-, färg- och materialverkan. Förslagen syftar till att öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen för de byggherrar som använder ett certifierat byggprojekteringsföretag och att underlätta repeterbara processer. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i (2010:900).......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Lov- och byggprocessen enligt ........................ Krav på byggnader och kontrollen av dessa..................... Bostadsbehovet är fortsatt stort ........................................ 5.2Olika tolkningar av byggregler minskar effektiviteten i bostadsbyggandet ..................................... Byggherren får möjlighet att ta ett större ansvar för kontrollen av kravuppfyllelsen vid nybyggnad av vissa bostadshus ................ Ett certifierat byggprojekteringsföretag införs som ny aktör i Tillsyn över de certifierade byggprojekteringsföretagen ................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för kommuner ........................................... Konsekvenser för företag ................................................. Konsekvenser för enskilda ............................................... Konsekvenser för bostadsbyggandet ................................ och internationella åtaganden i övrigt.............. förutsägbar byggprocess (rapport 2017:23)...................... Förteckning över remissinstanser ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2021/22:212 2 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (2010:900) Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900) dels att 9 kap. 21 §, 10 kap. 18 §, 11 kap. 1 och 36 §§, 16 kap. 9 § och rubriken närmast före 16 kap. 9 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 11 kap. 34 § ska lyda ”Byte av och ingripanden mot funktionskontrollant, certifierat byggprojekteringsföretag eller kontrollansvarig”, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 9 kap. 32 b–32 d §§, 10 kap. 25 a § och 11 kap. 34 a §, och närmast före 9 kap. 32 b § och 10 kap. 25 a § nya rubriker av följande lydelse. En ansökan om lov eller förhandsbesked ska vara skriftlig och innehålla de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövningen. En ansökan om lov ska dessutom innehålla 1.byggherrens förslag om vem eller vilka som ska vara kontrollansvariga enligt det som följer av 10 kap. 9 och 10 §§, och 2.de handlingar som krävs för beslut om startbesked enligt 10 kap., om ansökningen avser tillbyggnad eller annan ändring av ett en- eller tvåbostadshus. Om ett certifierat byggprojekteringsföretag som avses i 32 b § har använts för projektering och sökanden önskar att bygglov med stöd av 32 c § ska ges utan att vissa krav ska prövas, ska en ansökan om lov dessutom innehålla en uppgift om vilket företag som har använts. Särskilda bestämmelser för det fall ett certifierat byggprojekterings- företag har använts för projektering Ett certifierat byggprojekteringsföretag är ett företag som har ett kvalitetsledningssystem samt särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om att bedöma kraven i 8 kap. 1 § 1 och 3 samt 4 § vid nybyggnad av sådana bostadshus som framgår av föreskrifter som Prop. 2021/22:212 har meddelats med stöd av 16 kap. 9 § och som kan styrka detta med ett certifikat. Frågor om certifiering av byggprojekteringsföretag ska prövas av organ som har ackrediterats för ändamålet att certifiera bygg- projekteringsföretag enligt och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 och 5 § lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll. Detsamma gäller organ som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Om ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projektering vid nybyggnad av ett sådant bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 § 4, ska bygglov ges utan prövning av om kraven i 8 kap. 1 § 1 och 3 är uppfyllda. Detta gäller trots vad som föreskrivs i 30 § första stycket 4, 31 § 3 och 31 a § 3. Om det är uppenbart för en byggherre att ett certifierat byggprojekteringsföretag vid projekteringen har åsidosatt sina uppgifter enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 §, ska byggherren underrätta om detta. Byggherren ska senast vid det tekniska samrådet till 1.ett förslag till en sådan kontrollplan som krävs enligt 6 §, samt 2.de tekniska handlingar som, utöver ansökningshandlingarna enligt 9 kap. 21 §, krävs för att ska kunna pröva frågan om startbesked. Om ett certifierat byggprojekteringsföretag som avses i 9 kap. 32 b § har använts för projektering och byggherren önskar att startbesked med stöd av 25 a § ska ges utan att vissa krav ska prövas, ska byggherren senast vid det tekniska samrådet dessutom lämna en uppgift om vilket företag som har använts. Första stycket 1 gäller inte rivningsåtgärder, om i det enskilda fallet har beslutat att det inte behövs någon kontrollplan. Särskilda bestämmelser för det fall ett certifierat byggprojekterings- företag har använts för projektering Om ett certifierat byggprojekteringsföretag som avses i 9 kap. 32 b § har använts för projektering vid nybyggnad av ett sådant bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 9 § 4, ska startbesked ges utan prövning av om kraven i 8 kap. 1 § 1 och 3 samt 4 § är uppfyllda. Detta gäller trots vad som föreskrivs i 23 § första stycket 1. Detta kapitel innehåller bestämmelser om 1.tillsynen allmänt, möjlighet att få ett ingripandebesked samt skyldighet att ge tillträde och lämna upplysningar för tillsynen, 2.tillsynen över kommunala beslut, 3.förelägganden som behövs för att regler, domar och beslut ska följas, 4.genomförande på den försumliges bekostnad och förbud mot fortsatt arbete eller användning av byggnadsverk, 5. ingripanden mot kontrollanter 5. ingripanden mot kontrollanter, företag och kontrollansvariga, 1Senaste lydelse 2018:1732. Om en kontrollansvarig har visat sig vara olämplig för sin uppgift, får den som har certifierat denkontrollansvarige återkalla certifieringen. Motsvarande gäller i fråga om ett certifierat byggprojekteringsföretag. 6.att förelägganden och förbud får förenas med vite eller ska Prop. 2021/22:212 genomföras , 8.anteckningar av förelägganden och förbud i fastighetsregistret samt verkan av förelägganden och förbud vid ägarbyte, 10.överlåtelse av egendom efter en överträdelse, 12.avgift vid tillsyn. Om bedömer att ett certifierat byggprojekteringsföretag som avses i 9 kap. 32 b § vid projekteringen har gjort en uppenbar felbedömning av kraven i 8 kap. 1 § 1 eller 3 eller 4 §, ska nämnden underrätta den som har certifierat företaget om detta. Detsamma gäller om bedömer att företaget är olämpligt för sin uppgift av något annat skäl. Om en kontrollansvarig har visat sig vara olämplig för sin uppgift, får den som har certifierat den kontrollansvarige återkalla certifieringen. Föreskrifter om funktions- Föreskrifter om funktionskontrollanter, kontrollansvariga kontrollanter, certifierade bygg- och sakkunnigaprojekteringsföretag, kontrollansvariga och sakkunniga Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 1. föreskrifter om funktionskontrollanter enligt 8 kap. 25 §, 2. föreskrifter om vad som i fråga 2. föreskrifter om vad som i fråga certifiering krävs av sådana bygg- som avses i 10 kap., och avses i 9 kap. 3. de föreskrifter i 3. de föreskrifter i 2021/22:212 som behövs utöver bestämmelserna som behövs utöver bestämmelserna i 10 kap. 9–13 §§. i 10 kap. 9–13 §§, och 4. föreskrifter om vilka bostads- hus som ska omfattas av 9 kap. 32 b och 32 c §§ och 10 kap. 25 a §. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge i uppdrag att, efter samråd med Kommuner och Regioner (SKR) och företrädare för byggherrar och entreprenörer, lämna förslag som innebär att byggnadsverk som i allt väsentligt är likadant utformade bedöms på samma sätt vid tillämpning av vissa krav i (2010:900) (N2016/05609). redovisade uppdraget i rapporten mer förutsägbar byggprocess (rapport 2017:23). I propositionen behandlas rapportens förslag om certifierade byggprojekteringsföretag. En sammanfattning av rapportens förslag om certifierade byggprojekteringsföretag finns i bilaga 1. Rapportens lagförslag finns i bilaga 2. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2019/01134). Förslagen anmäldes till Europeiska kommissionen i enlighet med och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden (Fi2022/00867). Förslaget i 9 kap. 32 b § andra stycket innebär att förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning får överlåtas till ett utländskt organ. Förslaget bör därför beslutas i den ordning som föreskrivs i 10 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets förslag på ändringar av lagtexten har i allt väsentligt följts. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6–8 samt i författningskommentaren (avsnitt 12). I förhållande till lagrådsremissen har även vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4Lov- och byggprocessen enligt Samhällets prövning av det som byggs sker genom krav på bygglov och anmälan. Bygglov krävs bl.a. för nybyggnad, dvs. för uppförande av en ny byggnad eller flyttning av en tidigare uppförd byggnad till en ny plats (se 9 kap. 2 § och definitionen av nybyggnad i 1 kap. 4 § [2010:900], förkortad PBL). Från kravet på bygglov finns det ett antal undantag, bl.a. för att uppföra s.k. komplementbostadshus (9 kap. 4 a § PBL). För sådana komplementbostadshus krävs i stället en anmälan (6 kap. 5 § första stycket 9 plan- och byggförordningen [2011:338], förkortad PBF). 2021/22:212 För att bygglov ska få ges måste ett antal förutsättningar vara uppfyllda, bl.a. att åtgärden inte strider mot den detaljplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området samt att åtgärden uppfyller de utformningskrav som enligt 8 kap. 1 § gäller för åtgärden (se bl.a. 9 kap. 30 och 31 §§). Det är som prövar om den åtgärd som lov sökts för uppfyller alla förutsättningar som krävs. Till grund för prövningen ligger de uppgifter, ritningar och andra handlingar som byggherren har lämnat in i samband med ansökan (9 kap. 21 § PBL). Efter att bygglov har getts övergår lovprocessen i byggprocessen, som innehåller ett antal moment och resulterar i beslut om startbesked och slutbesked från . Med ett startbesked ska godkänna att en lov- eller anmälningspliktig åtgärd får påbörjas om den bl.a. kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen (10 kap. 3 och 23 §§). För att ska kunna ta ställning till om åtgärden antas uppfylla kraven ska byggherren lämna in förslag till kontrollplan och de tekniska handlingar som, utöver ansökningshandlingarna, krävs (10 kap. 18 § PBL). Åtgärder som omfattas av krav på startbesked får, som huvudregel, inte tas i bruk när de är slutförda förrän har gett ett slutbesked. har dock en möjlighet att i startbeskedet besluta att ett byggnadsverk helt eller delvis får tas i bruk utan slutbesked eller ge ett tillfälligt, interimistiskt, slutbesked (10 kap. 4 § PBL). Med ett slutbesked godkänner att åtgärden anses slutförd om byggherren har visat att alla krav som gäller för åtgärden enligt bl.a. lovet och startbeskedet eller beslut om kompletterande villkor är uppfyllda och inte anser att det finns skäl att ingripa med tillsyn (10 kap. 34 § PBL). Om det i ett senare skede framkommer att det som har byggts inte överensstämmer med krav och villkor i plan- och bygglagstiftningen eller att olika beslut inte har följts kan ingripa med tillsyn eller besluta om olika påföljder (se 11 kap. 5 §). En byggnadsnämnd ska besluta om s.k. byggsanktionsavgift bl.a. om någon påbörjar en lov- eller anmälningspliktig nybyggnad innan har gett startbesked (11 kap. 51 § PBL och 9 kap. 6 § PBF). kan även ingripa genom att besluta om olika typer av förelägganden för att åstadkomma rättelse eller genomförande av en åtgärd, om det har skett en överträdelse av bestämmelser, domar eller beslut som omfattas av tillsyn (se bl.a. 11 kap. 19 och 20 §§ PBL). Nämnden kan vidare besluta om förbud mot fortsatt arbete, åtgärd eller användning, exempelvis om det är uppenbart att ett byggnads-, rivnings- eller markarbete eller en annan åtgärd strider mot eller en föreskrift eller ett beslut som har meddelats med stöd av lagen (se 11 kap. 30–33 §§). Enligt är en byggherre den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten (1 kap. 4 §). En byggherre kan vara en fysisk person eller en juridisk Prop. 2021/22:212 person, t.ex. ett företag, en bostadsrättsförening, en kommun, en region eller en statlig myndighet. Det offentligrättsliga ansvaret för byggherren är långtgående. Byggherren ska se till att varje bygg-, rivnings- och markåtgärd som denne utför eller låter utföra genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden enligt eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen. Om en åtgärd är lov- eller anmälningspliktig ska byggherren se till att den kontrolleras enligt den kontrollplan som fastställer i startbeskedet (10 kap. 5 § PBL). Ofta har byggherren även civilrättsliga åtaganden, exempelvis i egenskap av beställare, när avtal ingås med en tredje part om utförande av de åtgärder som byggherren har det offentligrättsliga ansvaret för. Om det uppstår ett fel i en utförd byggåtgärd under byggprocessen ansvarar byggherren för att felet blir avhjälpt, oavsett om byggherren är vållande till felet eller inte. Däremot kan kostnaden för att åtgärda felet lösas civilrättsligt mellan byggherren och utföraren. En byggherre kan även ha skyldigheter enligt andra författningar än , exempelvis i fråga om skatte- och arbetsmiljöregler. 4.2Krav på byggnader och kontrollen av dessa De krav som en byggnad ska uppfylla delas in i s.k. utformningskrav och tekniska egenskapskrav. Utformningskraven innebär att en byggnad ska 1.vara lämplig för sitt ändamål, 2. ha en god form-, färg- och materialverkan, samt 3. vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 1 § PBL). De tekniska egenskapskraven innebär att en byggnad ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om 1. bärförmåga, stadga och beständighet, 2. säkerhet i händelse av brand, 3. skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön, 4.säkerhet vid användning, 5. skydd mot buller, 6. energihushållning och värmeisolering, 7. lämplighet för det avsedda ändamålet, 8. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, 9. hushållning med vatten och avfall, 10. bredbandsanslutning, och 11. laddning av elfordon (8 kap. 4 § PBL). Vid nybyggnad ska utformningskraven som huvudregel vara uppfyllda för hela byggnaden (8 kap. 2 § PBL). Detsamma gäller för de tekniska egenskapskraven. Det är de egenskapskrav som gäller för uppförandet som ska uppfyllas (8 kap. 5 § PBL). Det finns möjlighet att göra undantag och avsteg från utformningskraven och de tekniska egenskapskraven, exempelvis i fråga om kraven på tillgänglighet till en- och tvåbostadshus om det inte är rimligt att uppfylla kraven med hänsyn till terrängen samt vid flyttning av en byggnad med hänsyn till bl.a. flyttningens syfte och byggnadens förutsättningar (8 kap. 6 och 7 §§ PBL). Kraven i är allmänt hållna, men preciseras i plan- och byggförordningen, och framför allt i byggregler (2011:6) – föreskrifter och allmänna råd, förkortade BBR, och i konstruktionsregler, förkortade . Utformningskravet att en byggnad ska vara lämplig för sitt ändamål preciseras endast för bostäder (3 kap. 1 § PBF och 2021/22:212 avsnitt 3.2 BBR). byggregler innehåller krav som är utformade Enligt innebär funktionskrav att föreskrifterna anger den funktion som ska uppnås men inte på vilket sätt det ska ske. Avsikten med funktionskrav är att främja innovation och teknisk utveckling och i förlängningen ett mer kostnadseffektivt Till funktionskraven finns ofta allmänna råd som anger en god- tagbar nivå eller exempel på hur kravet kan uppfyllas. Utformningskraven prövas av inför beslut om bygg- lov, medan de tekniska egenskapskraven bedöms inför beslut om start- Kraven på lämplighet för sitt ändamål (fortsättningsvis förkortat ändamålsenlighet) samt tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (fortsättningsvis förkortat tillgänglighet) utgör både utformningskrav och tekniska egenskapskrav. Anledningen till det är att olika delar av kraven prövas i lovprocessen framgår att vissa krav i fråga om ändamålsenlighet och tillgänglighet bör prövas redan i samband med bygglovsprövningen eftersom det ökar sannolikheten för att felaktigheter kan observeras i ett tidigt skede (prop. 2009/10:170 Del 1, s. 256–258). lämpligen bör beaktas redan i bygglovet och vilka aspekter som kan vänta till startbeskedet beskrivs inte närmare i förarbetena, men har preciserats i Exempelvis ska utrymmesfrågor enligt huvud- ritningarna prövas redan inför bygglovet, t.ex. hur hisskravet avses bli tillgodosett och att rullstolsburna kan nå alla bostadsfunktionerna. För att bygglov ska få ges måste utformningskraven vara uppfyllda (se hänvisningarna till 8 kap. 1 § i 9 kap. 30, 31 och 31 a §§ PBL). om bygglov är ett gynnande förvaltningsbeslut som vinner negativ rättskraft, vilket innebär att bedömningen av om kraven är uppfyllda inte kan ändras efter att beslutet har fått laga kraft. Efter att bygglov har getts övergår lovprocessen i byggprocessen. byggprocessen tar ställning till om ett startbesked respektive ett slutbesked kan lämnas. Inför ett startbesked ska en kontrollplan tas fram, om en sådan krävs, en kontrollansvarig utses och ett tekniskt samråd hållas. Kontrollplanens syfte är bl.a. att säkerställa att de tekniska egenskapskraven uppfylls. Av kontrollplanen ska det bl.a. framgå vilka kontroller som ska göras, vad kontrollerna ska avse och om kontrollerna ska ske inom ramen för byggherrens dokumenterade egenkontroll eller av en certifierad sakkunnig (10 kap. 6–8 §§ PBL). kontrollansvarige ska bistå byggherren med att upprätta förslag till kontrollplan samt bl.a. se till att gällande bestämmelser och villkor för åtgärderna följs och att nödvändiga kontroller utförs. ansvarige ska även närvara vid det tekniska samrådet, besiktningar och andra kontroller samt vid arbetsplatsbesök (10 kap. 11 § PBL). Vid det tekniska samrådet, som enbart krävs i vissa ärenden, ska man bl.a. gå igenom hur arbetet ska planeras och organiseras, förslaget till kontrollplan och handlingarna i övrigt som byggherren har gett in (10 kap. 19 § PBL). Tekniskt samråd behövs inte om det inte behövs någon kontrollansvarig (10 kap. 14 § PBL). Den bedömning som en byggnadsnämnd ska göra inför ett startbesked innebär ingen granskningsplikt för utan syftar till att nämnden i ett tidigt skede, innan ”olagliga” åtgärder har genomförts, ska kunna ingripa och ta fram ett anpassat kontrolldokument. I normalfallet finns det ingen anledning för nämnden att misstro den byggherre som redovisar att ett byggprojekt kommer att uppfylla de tekniska egenskapskraven. Förutom att ska bedöma om de krav som gäller enligt eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen kan antas komma att uppfyllas, ska nämnden i startbeskedet bl.a. fastställa den kontrollplan som ska gälla för åtgärderna, bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna om sådana villkor behövs, och bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslutet om slutbesked. Är projektet så bristfälligt redovisat att inte har möjlighet att bedöma det, behövs en bättre redovisning innan ett startbesked kan ges. Byggherren kan begära ett startbesked trots att bedömer att förutsättningarna för det inte är uppfyllda. kan då fatta ett beslut om vägrat startbesked. Sökanden har möjlighet att överklaga ett sådant beslut (prop. 2009/10:170 Del 1, s. 316–318). Även ett beslut om startbesked, där prövningen endast avser om åtgärden ”kan antas” uppfylla kraven, är enligt rättspraxis ett gynnande förvaltningsbeslut och vinner negativ rättskraft (jfr MÖD 2018:22). Efter ett startbesked ska , om det inte är obehövligt, vid minst ett tillfälle under arbetets gång besöka den plats där åtgärderna utförs, ett s.k. arbetsplatsbesök (10 kap. 27 § PBL). Behovet av att gör arbetsplatsbesök ska gås igenom vid det tekniska samrådet. När byggåtgärder som har omfattats av tekniskt samråd avslutas ska ett slutsamråd hållas, innan slutbesked utfärdas, om det inte är uppenbart obehövligt (10 kap. 30 § PBL). Slutsamrådet ska normalt hållas på den plats där byggåtgärderna har genomförts och syftar till att gå igenom bl.a. hur kontrollplanen, andra villkor i startbeskedet och kompletterande villkor har följts, eventuella avvikelser från de krav som gäller för åtgärderna och förutsättningarna för ett slutbesked (10 kap. 32 § PBL). För att få slutbesked krävs att byggherren visar att alla krav som gäller för åtgärden enligt lovet, kontrollplanen, startbeskedet eller beslut om kompletterande villkor är uppfyllda och att inte anser att det finns skäl att ingripa med tillsyn (10 kap. 34 § PBL). Om kraven för slutbesked inte uppfylls får under vissa förutsättningar ge ett interimistiskt slutbesked i avvaktan på ett slutligt slutbesked (10 kap. 36 § PBL). De krav som ställs på byggnader kan även bli föremål för tillsyn av efter att lov- och byggprocessen är avslutad. Nämnden ska pröva förutsättningarna för och behovet av att ingripa eller besluta om en påföljd så snart det finns anledning att anta att någon inte har följt en bestämmelse i , i föreskrifter, domar eller andra beslut som har meddelats med stöd av lagen eller i EU-förordningar som rör frågor inom lagens tillämpningsområde (11 kap. 5 § PBL). 2021/22:212 5 5.1Bostadsbehovet är fortsatt stort Trots att antalet nybyggda bostäder har ökat är underskottet av bostäder stort. Bostadsbyggandet i behöver därför ligga kvar på nuvarande nivåer .