prop · H903134 · 2022-02-24 00:00:00 — uppehållstillstånd på grund av anknytning till en utlänning med tidsbegränsat uppehållstillstånd för näringsverksamhet i stället för arbete. Som förutsättning för att en familjemedlem inifrån landet ska få ansöka om och beviljas uppehållstillstånd gäller att ansökan ges in inom giltighetstiden för det tidigare tillståndet som familjemedlem och att anknytningspersonen beviljas förlängt tillstånd enligt 8 a eller ett tillstånd på en annan grund enligt 8 b. Om anknytningspersonens ansökan avslås innebär det att alltså att inte heller hans eller hennes familjemedlem får ansöka om och beviljas tillstånd inifrån landet enligt denna bestämmelse. 2021/22:134 Fjärde stycket, som är nytt, innebär att en utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet, inifrån landet får ansöka om och beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna för arbetskraftsinvandring eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Som förutsättning gäller att ansökan ges in inom giltighetstiden för det tidigare tillståndet. Det bör också finnas ett faktiskt behov av att det nya tillståndet kan sökas och beviljas inifrån landet. Att även arbetstillstånd får beviljas i en sådan situation framgår av ändringen i 6 kap. 4 §. 23 § Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för studier eller besök. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Regeringen får meddela föreskrifter om att en ansökan om uppehållstillstånd får bifallas om det följer av en överenskommelse med en främmande stat. Regeringen får meddela föreskrifter om när uppehållstillstånd får ges till en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat och till anhöriga till en sådan utlänning. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för arbete, studier eller näringsverksamhet. Regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för en utlänning som är medborgare i och för familjemedlemmar till en sådan utlänning. I 5 b kap. 28 § finns en bestämmelse om att regeringen får meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd enligt 5 b kap. 3 eller 8 §. Paragrafen innehåller bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 7. Genom det nya andra stycket bemyndigas regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. De grundläggande förutsättningarna för att beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet finns i 10 a §. Vad som närmare avses med kravet att kunna försörja sig i den paragrafen, liksom de närmare förutsättningarna i övrigt för att beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet, kan med stöd av detta bemyndigande meddelas genom föreskrifter av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Tredje–sjunde styckena motsvarar nuvarande andra–sjätte styckena. 25 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försörjningsförmågan enligt 9 § första stycket 2. Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om kravet på försörjningsförmåga i 9 § första stycket 2 för den som ansöker om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. Övervägandena finns i Prop. 2021/22:134 avsnitt 6. Uppehållstillstånd för forskning, studier inom högre utbildning, viss praktik, visst volontärarbete och au pair-arbete När ansökan om uppehållstillstånd ska vara gjord 15 § En utlänning som vill ha ett uppehållstillstånd enligt 1 eller 3–6 §§ ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i . En ansökan får inte bifallas efter inresan. Första stycket gäller inte om utlänningen 1.ansöker om förlängning av ett uppehållstillstånd enligt 1 eller 3 §, 2.har ett uppehållstillstånd enligt 1, 2 eller 4 § eller ett uppehållstillstånd enligt 3 § och antingen slutfört studier som motsvarar 30 högskolepoäng eller fullföljt en termin vid forskarutbildning och på annan grund ansöker om ett uppehållstillstånd enligt 1, 3 eller 4 §, eller 3.har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete som har beviljats enligt 5 kap. 10 § i de fall som avses i 6 kap. 2 § första stycket eller för att bedriva näringsverksamhet enligt 5 kap. 10 a §, och ansöker om ett uppehållstillstånd enligt 1 § eller för studier på forskarnivå enligt 3 § inom giltighetstiden för det tidigare tillståndet och förutsättningarna för det tillståndet varit uppfyllda. Paragrafen reglerar när en ansökan om vissa slags uppehållstillstånd ska vara gjord. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. I andra stycket 3 införs ett nytt undantag från huvudregeln i första stycket om att en ansökan om tillstånd enligt 1 eller 3–6 §§ ska ha beviljats före inresan i och att en sådan ansökan inte får bifallas efter inresan. Tillägget innebär att en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete som har beviljats enligt reglerna för arbetskraftsinvandring eller för att bedriva näringsverksamhet, inifrån landet får ansöka om och beviljas ett uppehållstillstånd för forskning eller studier på forskarnivå. Av de tillstånd som kan beviljas enligt 3 § är det bara studier på forskarnivå som kan beviljas inifrån landet med stöd av denna bestämmelse. Som förutsättning för att utlänningen inifrån landet ska få ansöka om och beviljas uppehållstillstånd gäller att ansökan ges in inom giltighetstiden för det tidigare tillståndet och att förutsättningarna för det tillståndet varit uppfyllda. För att uppehållstillstånd på den sökta grunden ska beviljas krävs givetvis att förutsättningarna för det tillståndet också är uppfyllda. Uppehållstillstånd för familjemedlemmar till forskare 20 § En familjemedlem som avses i 19 § ska ha ansökt om och beviljats ett uppehållstillstånd före inresan i . En ansökan får inte bifallas efter inresan. Första stycket gäller dock inte om 1.ansökan avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats på grund av anknytning till en utlänning som har ansökt om eller har ett uppehållstillstånd enligt 1, 2 eller 7 §, 2021/22:134 2. sökanden har beviljats ett uppehållstillstånd av en annan EU-stat på grund av anknytning till en utlänning som har ansökt om eller har ett uppehållstillstånd enligt 2 §, eller 3.ansökan avser ett uppehållstillstånd som familjemedlem till en utlänning som avses i 15 § andra stycket 3, om ansökan ges in inom giltighetstiden för det tidigare tillståndet som familjemedlem och utlänningen beviljas uppehållstillstånd enligt 1 §. Paragrafen reglerar när en ansökan om vissa slags uppehållstillstånd ska vara gjord. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. I andra stycket 3 införs ett nytt undantag från huvudregeln i första stycket. Tillägget innebär att även en familjemedlem till en utlänning med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete enligt reglerna för arbetskraftsinvandring eller för att bedriva näringsverksamhet och som inifrån landet får ansöka om och beviljas ett uppehållstillstånd för forskning, får beviljas ett uppehållstillstånd på rätt anknytningsgrund inifrån landet, dvs. uppehållstillstånd på grund av anknytning till en utlänning med tidsbegränsat uppehållstillstånd för forskning i stället för näringsverksamhet eller arbete. Som förutsättning för att en familjemedlem inifrån landet ska få ansöka om och beviljas uppehållstillstånd gäller att ansökan ges in inom giltighetstiden för det tidigare tillståndet som familjemedlem och att anknytningspersonen beviljas uppehållstillstånd för forskning. Om anknytningspersonens ansökan avslås innebär det att alltså att inte heller hans eller hennes familjemedlem får ansöka om och beviljas tillstånd inifrån landet enligt denna bestämmelse. Regeringen kan med stöd av bemyndigandet i 28 § meddela motsvarande föreskrifter om uppehållstillstånd för en familjemedlem till en utlänning som inifrån landet beviljas ett uppehållstillstånd för studier på forskarnivå enligt 3 §. 2 § Arbetstillstånd får ges till en utlänning som har ett anställningsavtal, om 1.anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig, och 2.lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Arbetstillstånd enligt första stycket får endast ges om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom Europeiska unionen. Arbetstillstånd får även ges till en utlänning som deltar i ett internationellt utbyte eller om det följer av ett internationellt avtal eller ett avtal med ett annat land. Paragrafen anger de grundläggande förutsättningarna för att bevilja arbetstillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 11. Ändringen i första stycket innebär att kravet på ett anställningserbjudande byts ut mot ett krav på att utlänningen har ett anställningsavtal för att kunna beviljas ett arbetstillstånd. Det kan i praktiken innebära ett krav på att arbetskraftsinvandraren behöver bifoga ett skriftligt anställningsavtal till sin ansökan om arbetstillstånd. Om utlänningen inte kan visa att han eller hon har ett anställningsavtal saknas förutsättningar för att bevilja arbetstillstånd enligt första stycket. I den mån någon av de uppgifter som följer av första stycket första och Prop. 2021/22:134 andra punkterna inte framgår av anställningsavtalet ankommer det på utlänningen att på annat sätt visa att dessa övriga förutsättningar för arbetstillstånd också är uppfyllda. 2 a § Ett arbetstillstånd enligt 2 § första stycket får inte ges än . Det får heller inte avse än anställningstiden. Ett arbetstillstånd enligt 2 § första stycket ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet knytas endast till ett visst slag av arbete. Paragrafen reglerar arbetstillståndets giltighet i tiden samt dess koppling till arbetsgivare och slag av arbete. Överväganden finns i avsnitt 8.3. Genom ändringen tas det nuvarande andra stycket bort. Stycket reglerar att den sammanlagda tillståndstiden för arbetstillstånd enligt 2 § första stycket får vara högst eller, vid särskilda skäl, . Ändringen innebär alltså att det inte längre finns någon begränsning av den sammanlagda tillståndstiden för ett arbetstillstånd enligt 2 § första stycket. När ansökan om arbetstillstånd ska vara gjord 4 § En utlänning som vill ha arbetstillstånd i ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om arbetstillstånd får inte bifallas efter inresan utom i fall som avses i 5 kap. 18 § andra–fjärde styckena, 18 a och 19 §§, vilka bestämmelser tillämpas på motsvarande sätt i fråga om arbetstillstånd. Paragrafen innehåller bestämmelser om när en ansökan om arbetstillstånd ska vara gjord. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen består i att det i andra meningen införs en hänvisning till 5 kap. 18 § fjärde stycket. Genom hänvisningen klargörs att även arbetstillstånd, utöver uppehållstillstånd, får beviljas efter inresan i landet för en utlänning som får en anställning efter att ha haft ett uppehållstillstånd för att söka arbete enligt 9 §. 4 a § Tillståndstiden för ett arbetstillstånd får förlängas om anställningen uppfyller förutsättningarna i 2 § första stycket. Om ansökan avser en ny anställning gäller även det som föreskrivs i 2 § andra stycket. Förlängning av tillståndstiden för ett arbetstillstånd ska vägras om 1.tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt, 2.ett bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något avseende, 3.utlänningen vistas i av andra skäl än de som arbetstillståndet beviljades för, eller 4.det har funnits förutsättningar att återkalla tidigare uppehållstillstånd enligt 7 kap. 7 e § första stycket 1, med beaktande av tredje stycket. Paragrafen, som är ny, behandlar förlängning av tillståndstiden för ett arbetstillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Av första stycket följer att tillståndstiden får förlängas om anställningen vid en framåtsyftande bedömning uppfyller förutsättningarna för ett arbetstillstånd, dvs. att utlänningen har ett anställningsavtal, att 2021/22:134 anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen enligt 2 § första stycket. Det ska göras en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet. Även om första stycket föreskriver en framåtsyftande bedömning av förutsättningarna för arbetstillstånd kan prövningen komma innefatta en bakåtsyftande bedömning av andra förhållanden. nämligen fakultativ, vilket innebär att även omständigheter som talar mot att tillståndstiden förlängs kan beaktas, t.ex. om utlänningen begått brott (jfr även 5 kap. 17 § första stycket). Om ansökan avser en ny anställning ska även, på samma sätt som enligt gällande rätt, unionsföreträdet enligt 2 § andra stycket beaktas. I andra stycket finns en uppräkning av i vilka fall förlängning av tillståndstiden vid en bakåtsyftande bedömning ska vägras. tvingande, dvs. en förlängning av tillståndstiden ska vägras om någon Innebörden av vägransgrunderna i andra stycket 1–3 är densamma som i redan existerande bestämmelser i lagen (se 5 b kap. 17 §, 6 a kap. 6 §, 6 b kap. 11 § och 6 c kap. 10 §). Ytterligare vägledning för den närmare innebörden av dessa vägransgrunder kan därför hämtas från tidigare förarbeten (prop. 2012/13:148, prop. 2017/18:34, prop. 2017/18:108 och 2019/20:9). Enligt andra stycket 1 ska en förlängning vägras om tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt. Det kan t.ex. handla om att det kommit fram att någon av de handlingar som låg till grund för beviljandet av tillståndet var falsk eller på annat sätt oriktig. Av andra stycket 2 framgår att en förlängning av tillståndstiden ska vägras om ett bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något Med ett bevis om tillståndet avses själva tillståndsbeviset, dvs. i första hand uppehållstillståndskortet. Uttrycket förfalskats är inte avsett att begränsa tillämpningsområdet för bestämmelsen till handlingar som är förfalskade i den mening som avses i bestämmelsen om urkundsförfalskning i 14 kap. 1 § . Det räcker att den handling som åberopas på något sätt är oriktig eller inte avspeglar de verkliga Uttrycket ändrats i något avseende tar sikte på ändringar som görs på ett sätt som liknar bedrägeri eller förfalskning. Legitima ändringar, t.ex. rättelser av felaktiga uppgifter, omfattas alltså inte av uttrycket. Enligt andra stycket 3 ska en förlängning av tillståndstiden vägras i det fallet att utlänningen vistas i av andra skäl än de som arbetstillståndet beviljades för. Det kan t.ex. handla om att utlänningen inte fullföljer arbetet enligt de villkor som gäller för tillståndet. vara fråga om andra situationer, t.ex. att utlänningen inte påbörjar en anställning eller har avslutat den . Av andra stycket 4 följer att en förlängning också ska vägras om det kommit fram att tidigare tillstånd skulle ha återkallats enligt 7 kap. 7 e § första stycket 1, dvs. om förutsättningarna för arbetstillståndet enligt 2 § första stycket, av något annat skäl än att anställningen har upphört, inte längre är uppfyllda. Detta gäller dock endast om tillståndet skulle ha återkallats med beaktande av vad som anges i 7 kap. 7 e § tredje stycket. Det innebär alltså att undantagen för ringa fall eller om en återkallelse med Prop. 2021/22:134 hänsyn till omständigheterna annars inte framstår som skälig ska beaktas. bakåtsyftande bedömning av förutsättningarna för arbetstillståndet bör vara indikationsbaserad. Det innebär att om det vid en översiktlig kontroll av tidigare tillståndsperiod inte finns något som tyder på att en djupare utredning är nödvändig, bör ansökan kunna beviljas. Vidare bör som utgångspunkt endast eventuella avvikelser närmast före det sökta tillståndet utredas och beaktas. I vissa undantagsfall kan det emellertid finnas situationer när det tidigare tillståndet endast har varat en mycket begränsad period och tillståndet därför kan behöva beaktas. Bestämmelsen utesluter därför inte en kontroll av tillståndsperioden även före det närmast föregående tillståndet. Hänvisningen till återkallelsebestämmelsen innebär att i de fall finner anledning att utreda föregående tillståndsperiod och avvikelser i förutsättningarna för arbetstillståndet har förekommit, ska dessa bedömas på motsvarande sätt vid en förlängningsansökan som vid en eventuell återkallelse av tillståndet enligt 7 kap. 7 e §. Om bedömningen utmynnar i att tidigare tillstånd inte skulle ha återkallats, exempelvis för att något undantag är för handen, kan förlängningsansökan beviljas förutsatt att övriga förutsättningar är uppfyllda. På samma sätt ska en förlängningsansökan däremot avslås om bedömningen skulle utmynna i att tidigare uppehållstillstånd för arbete skulle ha återkallats. När det väl har bedömts att tidigare tillstånd skulle ha återkallats är alltså även denna grund för att avslå en förlängningsansökan tvingande. Även vid den bakåtsyftande bedömningen av om anställningsvillkoren i 2 § första stycket varit uppfyllda ska en helhetsbedömning av anställningsvillkoren göras. Om förutsättningarna för att förlänga tillståndstiden är uppfyllda beviljas arbetstillståndet enligt 2 § första stycket. Det innebär bl.a. att det förlängda tillståndet ska beviljas i enlighet med vad som anges i 2 a §. Tillstånd för företagsintern förflyttning, ICT 14 § Familjemedlemmar som avses i 5 kap. 3 § första stycket 1–3 till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse, ska beviljas uppehållstillstånd om anknytningspersonen kan försörja sig och familjemedlemmen. Detta gäller dock inte vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Familjemedlemmens uppehållstillstånd ska gälla som anknytningspersonens tillstånd. Undantag från försörjningskravet i första stycket får medges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. För barn som åberopar anknytning till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT- tillstånd för rörlighet för längre vistelse, eller till hans eller hennes make eller sambo, gäller 5 kap. 17 § andra stycket. Uppehållstillstånd får vägras i fall som avses i 5 kap. 17 a och 17 b §§. Paragrafen innehåller bestämmelser om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse. Övervägandena finns i avsnitt 14.1. 2021/22:134 Tillägget i första stycket innebär att det införs ett försörjningskrav för att familjemedlemmar till en utlänning med ett ICT-tillstånd eller ett ICT- tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska få beviljas uppehållstillstånd. Försörjningskravet gäller inte vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Av det nya andra stycket framgår att undantag från försörjningskravet får medges helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. Försörjningskravet och undantaget motsvarar vad som gäller för familjemedlemmar enligt 5 kap. 15 a § tredje och fjärde styckena, se kommentaren till den paragrafen. Vad som närmare avses med kravet att anknytningspersonen kan försörja sig och familjemedlemmen meddelas genom föreskrifter, se 21 §. Tredje och fjärde styckena motsvarar nuvarande andra och tredje styckena. 21 § Regeringen får meddela föreskrifter om försörjningsförmågan enligt 14 §. Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter som preciserar kravet i 14 § på att anknytningspersonen kan försörja sig och familjemedlemmen. Övervägandena finns i avsnitt 14.1. 7 kap. Återkallelse av tillstånd 7 e § Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete för en utlänning som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket ska återkallas om 1.förutsättningarna för arbetstillståndet enligt 6 kap. 2 § första stycket av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda, eller 2.utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag påbörjat arbetet. Om utlänningens anställning har upphört sedan utlänningen underrättats om att en utredning om återkallelse enligt första stycket har inletts, men innan beslut om återkallelse fattats, gäller bestämmelserna om återkallelse i 3 § första stycket 2. Tiden ska då vara i stället för tre. Trots vad som anges i första stycket behöver ett tillstånd inte återkallas i ringa fall eller om en återkallelse med hänsyn till omständigheterna annars inte framstår som skälig. Paragrafen innehåller bestämmelser om återkallelse av tidsbegränsade uppehållstillstånd för arbete som har beviljats en utlänning med anledning av att han eller hon har fått arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. I tredje stycket införs en möjlighet att avstå från att återkalla ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete vid ringa fall eller om en återkallelse med hänsyn till omständigheterna annars inte framstår som skälig. Den ersätter den nuvarande möjligheten att underlåta återkallelse om arbetsgivaren har avhjälpt en brist utan att har vidtagit någon åtgärd. Den nya möjligheten till undantag är alltså tillämplig oavsett om arbetsgivaren har gjort en självrättelse eller om bristerna upptäcks av och tar sikte på avvikelser gällande alla förutsättningar för arbetstillstånd som anges i 6 kap. 2 § första stycket. För att kunna avgöra om brister har förekommit bör det göras en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor. Möjligheten till undantag omfattar även situationen när utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag påbörjat arbetet (första stycket 2). Med ringa fall avses försumbara avvikelser från villkoren för arbetstillstånd. För att bedöma om det är fråga om ett ringa fall bör bristens beskaffenhet och omfattning beaktas. Det är alltså bristen i sig som ska bedömas och inte hur eller varför den har uppkommit, t.ex. om det avser ett mindre belopp, eller en obetydlig avvikelse i sak. fall kan t.ex. handla om att en utlänning har fått lön under kollektivavtalsenlig nivå med några , en lön strax under försörjningskravsnivån eller att någon försäkring har saknats under ett fåtal månader. En bedömning av samtliga omständigheter i det enskilda fallet ska göras för att avgöra om det är fråga om ett ringa fall. Det andra undantaget, att ett tillstånd inte behöver återkallas om en återkallelse med hänsyn till omständigheterna annars inte framstår som skälig, träffar de fall där bristen i sig inte kan bedömas som ringa, men omständigheterna i övrigt kring den uppkomna bristen medför att en återkallelse kan underlåtas efter en skälighetsbedömning. Vid denna bedömning kan det t.ex. beaktas om det lämnas en ursäktlig eller rimlig förklaring till varför det blivit fel som det framstår som klart att förutsättningarna för arbetstillstånd kommer att vara uppfyllda framöver. Till skillnad från undantaget vid ringa fall kan det alltså här beaktas hur eller varför avvikelsen har uppkommit. Det kan t.ex. handla om att avvikelserna hänför sig till en tidigare arbetsgivare, som utlänningen hos den nuvarande arbetsgivaren har villkor som uppfyller kraven för ett arbetstillstånd. Det kan också finnas situationer då det av olika anledningar är förenat med svårigheter att teckna en försäkring , exempelvis om arbetstagaren ännu inte har kunnat få ett personnummer.