prop · H903144 · 2022-03-02 00:00:00 — En övergripande bedömningsgrund är budgetlagens (2011:203) bestämmelser om att hög effektivitet och god hushållning ska iakttas i statens verksamhet.17 Av förarbetena till lagen framgår att med hög effektivitet avses att statlig verksamhet bedrivs så att de mål satt upp uppnås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser. Verksamheten kan då sägas vara ändamålsenligt utformad.18 När det gäller Sida ansvarar myndighetens ledning för att verksamheten bedrivs effektivt.19 Regeringens proposition politik för global utveckling (PGU)20 är också en utgångspunkt i granskningen, liksom för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd21 (härefter refererat till som regeringens policyramverk). Av dessa dokument framgår hur och 14Anslagspost 33 omfattades däremot av , Statliga stöd med delat myndighetsansvar – Effektivitet och förenklingar, 2020. 15Strategin för multilateral utvecklingspolitik fastslår att EU inte är en multilateral organisation och därför omfattas inte det svenska utvecklingssamarbetet inom EU av strategin, se bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN. 16UD och Sida har efter granskningsperioden genomfört utvecklingsarbete när det gäller stöd genom multilaterala organisationer. Delar av detta utvecklingsarbete har vi tagit hänsyn till när vi dragit våra slutsatser. 171 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 1995/96:220 s. 20, bet. 1996/97:KU3, prot. 1996/97:25. 19Se 3 § myndighetsförordningen (2007:515). 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112. 2016/17:60, bet. 2016/17:UU11, rskr. 2016/17:235. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N regeringen anser att arbetet med bistånd bör gå till för att vara ändamålsenligt utformat. Regeringen betonar i PGU att det multilaterala och bilaterala utvecklingssamarbetet ska ses i ett samlat perspektiv, samt att arbetet ska vara ändamålsenligt, målorienterat och kostnadseffektivt.22 Av regeringens policyramverk framgår att utvecklingssamarbetet ska vara transparent och effektivt.23 utrikesutskott (UU) betonar i sitt ställningstagande till regeringens policyramverk att biståndets fortsatta utformning i hög grad bör utgå från en analys av de resultat som har uppnåtts och att det måste vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser, resultat och regeringens anslagsförslag i biståndet.24 Regeringen, UD och Sida ska genomföra flera moment i hanteringen av kärnstöd respektive multi-bi-stöd. För att vi ska bedöma att hanteringen är ändamålsenligt utformad bör momenten genomföras så att det finns en koppling mellan mål, insatser, resultat och regeringens anslagsförslag i biståndet. En utgångpunkt i granskningen är därför att regeringen, UD och Sida ska genomföra de olika momenten som delar av en resultatkedja. Ett väl genomtänkt bistånd där olika moment kopplas samman genom ett resultatorienterat synsätt bidrar, enligt , till att skapa förutsättningar för ett effektivt multilateralt bistånd. I rutan nedan sammanfattar vi våra övergripande bedömningsgrunder. För att vi ska bedöma att regeringens, UD:s och Sidas hantering av stöd till multilaterala organisationer är ändamålsenligt bör regeringen, UD och Sida: •arbeta transparent och effektivt •arbeta resultatorienterat, så att det är möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser och resultat •skapa förutsättningar för ett samstämmigt agerande. 2002/03:122, s. 61, 67 ff och 71, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112. Se även t.ex. bet. 2013/14:UU20, s. 30, där utskottet välkomnar regeringens principer för ett effektivt och resultatinriktat bistånd. Begreppen förekommer även i andra sammanhang, t.ex. i regeringens strategi för multilateral utvecklingspolitik som anger att kostnadseffektivitet avser att resurser används effektivt och att kostnaderna är rimliga i förhållande till nyttan, se bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 8. 2016/17:60, s. 49–52, bet. 2016/17:UU11, rskr. 2016/17:235. Att biståndet ska präglas av transparens och insyn framgår också av den transparensgaranti som regeringen lanserade 2010 och av de internationella överenskommelser som ingått. 2016/17:UU11, s. 8, rskr. 2016/17:235. I betänkandet hänvisar utskottet till liknande uttalanden i budgetbetänkandena bet. 2014/15:UU2, bet. 2015/16:UU2 och bet. 2016/17:UU2. Utskottet menar att detta är nödvändigt för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och för att göra uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R 1.3.2Specifika och operationaliserade bedömningsgrunder för delfrågorna För att besvara våra revisionsfrågor har vi specificerat och operationaliserat bedömningsgrunderna. Vi använder samma bedömningsgrunder för att besvara delfråga 1a och 2a, som rör beslut och tillhörande underlag, respektive delfråga 1b och 2b, som rör uppföljningar. Delfråga 1a och 2a: Bedömning av huruvida regeringens och Sidas beslut om stöd till multilaterala organisationer, och tillhörande underlag, är väl underbyggda har betonat att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser och resultat i svenskt bistånd, att biståndet bör utformas med utgångspunkt i uppnådda resultat25 samt vikten av att det finns gedigna system för riskanalys och riskhantering.26 Förordningen om intern styrning och kontroll ställer krav på Sidas riskanalys och riskhantering.27 och regeringen har även betonat vikten av transparens i biståndet.28 Mot bakgrund av utrikesutskottets uttalanden om resultatkedja och transparens i biståndet anser vi att det utifrån beslut med tillhörande underlag bör framgå vilken organisation som får stöd, varför de får stöd och hur de med hjälp av stödet förväntas bidra till svenska biståndsmål.29 När det gäller Sida ställer förvaltningslagen krav på utredning av ärenden och motivering av beslut.30 Av dessa bestämmelser framgår bland annat att ett ärende – exempelvis en multi-bi- insats – ska utredas i den omfattning som dess beskaffenhet kräver. 2016/17:UU11, s. 8, rskr. 2016/17:235. 2019/20:UU2, s. 10, rskr. 2019/20:104. 27Kravet på riskanalys ställs även på en mer aggregerad nivå för Sidas verksamhet, i 3–6 §§ förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. 2016/17:60, s. 49–52, bet. 2016/17:UU11, rskr. 2016/17:235. Att biståndet ska präglas av transparens och insyn framgår också av den transparensgaranti som regeringen lanserade 2010 och av internationella överenskommelser som ingått, se bet. 2012/13:UU2, s. 25, 31 och 56–57; bet. 2013/14:UU2, s. 28–29; bet. 2014/15:UU2, s. 20–21; bet. 2017/18:UU22, s. 11–12. 2016/17:UU11, s. 8, rskr. 2016/17:235. 30Se 23 och 32 §§ förvaltningslagen (2017:900). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I rutan nedan presenterar vi våra operationaliserade bedömningsgrunder för delfråga 1a och 2a: En motivering till stödet och valet av organisation med hänvisning till effektivitet och relevans bör inkluderas: Beslut om stöd, eller tillhörande underlag, bör inkludera en analys av stödets effektivitet och relevans. För att vi ska bedöma ett beslut som väl underbyggt bör det framgå hur stödet relaterar till mål och resultat, med hänvisning till en eller flera relevanta strategier. * När det gäller val av organisation bör det också finnas en bedömning av organisationens effektivitet och relevans. En riskanalys bör göras: För att identifiera avgörande omständigheter för ärendet bör UD och Sida även göra en riskanalys i beslut eller tillhörande underlag. Om riskanalysen visar att det finns risker som kan påverka förväntade resultat, eller andra omständigheter som är avgörande för svenskt stöd, anser vi att det bör framgå hur risken ska hanteras. Med en riskanalys avser vi här en uppföljningsbar beskrivning av eventuella risker, konsekvenserna om händelsen inträffar och hur sannolikt det är att händelsen inträffar. En beskrivning av övriga avgörande omständigheter för ärendet bör finnas: Det bör framgå av regeringens och Sidas beslut, eller tillhörande underlag, vilka omständigheter som har varit avgörande för beslutet, utöver de som framgår av de operationaliserade bedömningsgrunderna ovan. Vi anser till exempel att det bör framgå hur regeringen och Sida inför beslut beaktar organisationsspecifika omständigheter samt lärdomar från olika former av uppföljning av eventuella tidigare stöd, eller tidigare perioder av stöd, till den multilaterala organisationen. *Regeringen styr biståndet genom olika slags strategier. Kärnstödet styrs genom organisationsstrategier, medan Sidas arbete styrs av geografiska och tematiska strategier, se bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU. Regeringens styrning genom strategier beskrivs i kapitel 2. **I regeringens Strategi för multilateral utvecklingspolitik beskriver regeringen att medelsfördelning av kärnstöd ska baseras på bedömningar av relevans och effektivitet, se bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 4. Se även UD, vägledning för bidrag, 2016, s. 7. Delfråga 1b och 2b: Bedömning av huruvida UD och Sida följer upp stödet till multilaterala organisationer på ett ändamålsenligt sätt Uppföljning avser här utvärdering, analys, erfarenhetsutbyte samt kontinuerliga muntliga uppföljningar och avstämningar.31 Som nämndes ovan bör biståndets utformning, enligt , i hög grad utgå från en analys av uppnådda resultat.32 Regeringen har även uppgett att det är genom uppföljning, utvärdering, analys, erfarenhetsutbyte och kontinuerligt lärande som biståndet kan bedrivas på bästa sätt.33 2019/20:1 UO 7, s. 49, bet. 2019/20:UU2, s. 9, rskr. 2019/20:104. 2019/20:UU2, s. 10, rskr. 2019/20:104. Se även bet. 2016/17:UU11, s. 8, rskr. 2016/17:235. I betänkandet hänvisar utskottet till bet. 2014/15:UU2, bet. 2015/16:UU2 och bet. 2016/17:UU2. 2019/20:1 UO 7, s. 49, bet. 2019/20:UU2, s. 9, rskr. 2019/20:104. Se även skr. 2016/17:60, s. 47, bet. 2016/17:UU11, rskr. 2016/17:235, och bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 8. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Regeringen har redovisningsskyldigheter inför riksdagen.34 För att fullgöra dessa skyldigheter behöver regeringen dokumenterade uppföljningar av stödet till multilaterala organisationer gjorda av UD och Sida. När Sida ingår avtal med organisationer som ska genomföra biståndsinsatser ska avtalen bland annat reglera uppföljning, utvärdering och revision. Det framgår av Sidas instruktion.35 Det multilaterala biståndet präglas av svårigheter att härleda resultat och effekter till svenska medel. Det gäller särskilt kärnstöd där medlen går in i organisationens gemensamma budget. Vår operationalisering av bedömningsgrunderna är gjord med hänsyn till detta. Enligt internationella överenskommelser ska givare därutöver anpassa sina krav på uppföljning till samarbetspartnern och koordinera sig med andra givare i så stor utsträckning som möjligt.36 I rutan nedan presenterar vi våra operationaliserade bedömningsgrunder för delfråga 1b och 2b: UD och Sida bör planera uppföljning i samband med beslut om stöd: För att säkerställa en ändamålsenlig uppföljning menar vi att det är rimligt att UD och Sida planerar uppföljningen i samband med beslut om kärnstöd respektive multi-bi-insatser. Det kan exempelvis röra sig om att beskriva och dokumentera den förväntade resultatrapporteringen i underlagen till beslut. UD och Sida bör löpande och kontinuerligt följa upp, samt dokumentera uppföljningen av, stöden: UD och Sida bör löpande samla in och dokumentera information från uppföljningar som organisationerna har genomfört. UD och Sida bör också följa upp enskilda kärnstöd och multi-bi-stöd. Vi anser att detta är en förutsättning för att regeringen ska kunna fullgöra sina redovisningsskyldigheter inför . UD och Sida bör dokumentera sin uppföljning, bland annat för att de ska kunna använda informationen i nya underlag till beslut och för att underlätta överlämning mellan handläggare. 34Regeringen är enligt 10 kap. 1 och 3 §§ budgetlagen (2011:203) redovisningsskyldig inför för de tillgångar som regeringen förvaltar och förfogar över. Vidare ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. har uttalat att redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområden och utformad som ett underlag för beslut. Resultatredovisningar kan även lämnas i andra sammanhang, exempelvis i skrivelser (se bet. 2017/18:UU2). Regeringen ställer motsvarande krav på förvaltningsmyndigheter, som enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska upprätta en årsredovisning som ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. 354 § första stycket 7 förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida). 36Sverige har varit drivande i frågan om harmonisering mellan givare, se t.ex. , Development co-operation peer reviews: , 2019, s. 117. Det innebär att enskilda givare i större utsträckning harmoniserar sitt arbete, till exempel genom gemensam planering och uppföljning av biståndsinsatser, se , The , 2005, s. 6. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Delfråga 3: Bedömning av huruvida det finns förutsättningar för samstämmigt agerande i regeringens och Sidas arbete med stöd genom multilaterala organisationer Med samstämmigt agerande avser vi här att det finns en gemensam helhetssyn, där kärnstödet och multi-bi-stödet ses i ett samlat perspektiv.37 Olika delar av utvecklingssamarbete bör hänga samman i en samlad politik med samma mål och huvuddrag. Detta kräver, enligt PGU, ett integrerat arbetssätt och en gemensam helhetssyn.38 Enligt regeringens strategi för multilateral utvecklingspolitik (härefter refererad till som ”multistrategin”), ska UD och Sida genom dialog säkerställa att hänsyn tas till det totala svenska engagemanget i multilaterala organisationer och utforma stödet så att sänder tydliga signaler till organisationen i fråga.39 Det innebär att de prioriteringskriterier och principer som framgår av multistrategin ska gälla för UD och Sida så att det svenska agerandet blir samstämmigt. Multistrategin är dock styrande för UD och vägledande för Sida.40 Regeringen har också preciserat att dialogen mellan UD och Sida ska vara konstruktiv och strategisk, samt ske löpande genom formell och informell dialog.41 I rutan nedan presenterar vi våra operationaliserade bedömningsgrunder för delfråga 3: UD och Sida bör ha en löpande dialog som främjar ett samstämmigt agerande: För att skapa förutsättningar för ett samstämmigt agerande bör UD och Sida ha en löpande formell, liksom informell, dialog. För att främja ett samstämmigt agerande bör UD och Sida i sin dialog bör ta hänsyn till det totala svenska multilaterala engagemanget. Det bör finnas ömsesidighet mellan UD och Sida: Vi menar att för att dialogen mellan UD och Sida ska präglas av en gemensam helhetssyn krävs ömsesidighet. Det vill säga att både UD och Sida tar initiativ till dialog och informerar om frågor som är av betydelse för planering och hantering av stöd till multilaterala organisationer. 2002/03:122, s. 61, 67 ff och 71, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112. 2002/03:122, s. 61–63, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112. med bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 3–6. 40Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 1 och 3–5. 41Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 3, 6–7 och 9–10. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R 1.4 Urval och metod Vi har gjort dokumentanalyser och intervjuer för att genomföra granskningen. Innan vi mer i detalj beskriver vilka metoder vi använt, och hur vi genomfört granskningen, presenterar vi hur vi har gjort vårt urval. Det svenska stödet genom multilaterala organisationer är omfattande och inkluderar många aktörer. För att kunna göra djupare analyser av stödet har vi genomfört fem fallstudier. Varje fallstudie utgör en studie av stöd till en specifik multilateral organisation, och inkluderar både kärnstöd och ett urval av multi-bi-insatser till organisationen. Avsikten med vårt urval är att täcka in de viktigaste aspekterna av det svenska stödet till multilaterala organisationer, men vi har inte kunnat ta hänsyn till alla aspekter. Vi har haft dessa begränsningar, och vilka möjligheter urvalet medför när det gäller att göra generaliseringar, i åtanke när vi har skrivit granskningsrapporten. En utförligare beskrivning av vår urvalsprocess finns i bilaga 1. Urval av organisationer för fallstudier Vi har gjort ett strategiskt urval för att täcka in centrala aspekter av stödet. Intentionen var att inkludera olika slags organisationer (minst en , en bank och en fond eller annan multilateral organisation), organisationer som får både kärnstöd och multi-bi-stöd, samt organisationer som genomför ett större antal multi-bi-insatser. Ett urvalskriterium var också att enbart inkludera organisationer som fått relativt mycket stöd: mer än i kärnstöd och multi-bi-stöd (2017–2019). Urvalsprocessen resulterade i att vi valde ut de fem organisationer som beskrivs i rutan nedan. Urvalet stämdes av med UD och Sida tidigt i granskningen. Korta beskrivningar av de fem organisationer som ingår som fallstudier (): UNFPA grundades och är ett FN-organ med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Organisationen arbetar i över 150 länder. mottog UNFPA i svenskt stöd (kärnstöd och multi-bi-stöd). : UNDP har ett brett mandat och arbetar bland annat med frågor som rör fattigdomsminskning, demokrati, fred och klimatförändringar. Organisationen grundades och är verksam i över 170 länder. Åren 2017–2019 mottog UNDP i svenskt stöd (kärnstöd och multi-bi-stöd). Globala fonden mot aids, turberkulos och malaria (GFATM): GFATM grundades då det internationella samfundet ville ta krafttag mot tre av världens dödligaste fattigdomsrelaterade sjukdomar. Organisationen arbetar i över 100 länder. Åren 2017– 2019 mottog GFATM kärnstöd på från (Sida gav inget multi- bi-stöd till GFATM ). 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Internationella jordbruksfonden (): är ett specialiserat FN-organ och en internationell finansiell institution. Organisationen ger bidrag och lån för ökad livsmedelstrygghet för fattiga människor på landsbygden. grundades som ett svar på rådande hungerkriser och verkar länder. Åren 2017–2019 mottog i svenskt stöd (kärnstöd och multi-bi-stöd). Världsbanksgruppen (VBG): VBG utgörs av fem institutioner som bland annat ger lån och tekniskt bistånd för att minska fattigdom och främja utveckling. VBG:s fem institutioner är: Internationella återuppbyggnads- och utvecklngsbanken (), Internationella utvecklingsfonden (), Internationella finansieringsbolaget (IFC), Multilaterala investeringsorganet (MIGA) och Internationella centret för lösning av investeringstvister (ICSID). Åren 2017–2019 mottog VBG i svenskt stöd (kärnstöd och multi-bi-stöd). Källor: Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria, “Overview”, hämtad ; , ”About us”, hämtad ; UNFPA, “About us”, hämtad ; UNDP, “FAQ:s”, hämtad ; UD, Organisationsbedömning: VBG 2015, s. 1; VBG/, “History”, hämtad ; bearbetning av Sida, 20200518 multibi avtalspart, statistiskt underlag inkommet per mejl . VBG är den organisation i urvalet som har mottagit mest kärnstöd 2017–2019, totalt . Den organisation i urvalet som fått minst kärnstöd är , som totalt har fått . Övriga organisationer i urvalet har mottagit mellan 1,8 och i kärnstöd 2017–2019.42 När det gäller multi-bi-stöd är UNDP den organisation i urvalet som mottagit mest stöd, totalt nästan , –2019. VBG mottog och UNFPA nästan i multi-bi-stöd . Av de organisationer i urvalet som mottog stöd fick minst, totalt . GFATM fick inget multi-bi-stöd 2017–2019.43 Urval av multi-bi-insatser inom ramen för fallstudierna När vi hade valt vilka organisationer som skulle utgöra fallstudier valde vi ut tre multi-bi-insatser per organisation att granska inom ramen för Sidas multi-bi-stöd. Även detta urval gjorde vi strategiskt för att täcka in olika aspekter av Sidas arbete. Intentionen var att urvalet skulle inkludera relativt stora insatser, insatser som genomförts inom ramen för både geografiska och tematiska strategier, samt sådana som är en fortsättning på tidigare insatser. Noteras bör att Sida inte gett något stöd till GFATM och att endast en, för granskningen relevant, insats genomförts av . 42Riksrevisionens bearbetning av Sida, 20200518 multibi avtalspart, statistiskt underlag inkommet per mejl . Se även bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R För att göra urvalet tog vi hjälp av Sidas så kallade multifokalpunkter.44 De fick i uppgift av att identifiera 10–15 insatser per organisation som matchade våra urvalskriterier och som var representativa för stödet till organisationen.45 Utifrån dessa förslag valde vi ut 10 insatser, som vardera uppgår till mellan 34 miljoner och , för dokumentanalys. Vi har också gjort intervjuer med handläggare för sju insatser, varav sex också ingår i vår dokumentanalys.46 Bland de insatser vi valde ut för granskning ingår exempelvis globalt stöd till partnerskap inom vatten, insatser mot könsbaserat våld i och stöd till utveckling av statsförvaltningen i . Se tabell 3 i bilaga 1 för en översikt av insatserna som inkluderats i granskningen. Vårt strategiska urval har gjort det möjligt att göra analytiska generaliseringar utifrån våra iakttagelser. Vi kan däremot inte uttala oss om hanteringen av stöd till organisationer för vilka inte har haft några organisationsstrategier eller som fått mindre summor i kärnstöd och multi-bi-stöd. Vi har valt att granska beslut som bör vara relativt väl underbyggda givet stödens storlek, att det finns en organisationsstrategi och att är relativt stora givare till dessa organisationer. Den här positiva vinklingen innebär att vårt urval bör spegla någon form av best practice. Vi vill understryka att inga jämförelser har gjorts mellan kärnstöd och multi-bi-stöd i granskningen, bland annat eftersom stöden styrs av olika regelverk. Granskningen är baserad på dokumentanalyser och intervjuer med personer i olika funktioner på UD och Sida. För att besvara revisionsfrågorna har vi analyserat olika slags dokument. Syftet med dokumentanalyserna var att få information om hur regeringen, UD och Sida hanterar stöd till multilaterala organisationer. För att besvara den första delfrågan som rör regeringen och UD har vi analyserat dokument om regeringens kärnstöd samt UD:s beslutsunderlag, uppföljning och dialog med organisationerna. Det inkluderar till exempel beslut och tillhörande 44En multifokalpunkt är en person på Sida i som har i uppdrag att samordna, underhålla och utveckla myndighetens relationer med de multilaterala organisationer som och Sida prioriterar. Se Sida, Reviderat beslut för Sidas arbete med multifokalpunkter, 2017. 45Anledningen till att vi bad multifokalpunkterna att ge förslag på insatser är att det utifrån Sidas statistik är svårt att utläsa om en insats utgör en fortsättning på en tidigare insats. Se bilaga 1 om urval för en mer ingående diskussion om för- och nackdelar med detta tillvägagångssätt. 46Vi har intervjuat handläggare för följande insatser som ingår i vårt urval: Försäkring; UNDP Peace support 2019–2020; UNFPA Joint Regional UN SRHR/HIV programme; UNFPA MHTF 2019–2022; /Partnership 2016–2019. Vi har också intervjuat handläggaren för 2017–2021. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N