prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — En följdändring ska göras så att motsvarande gäller då talan förs om skadestånd för ett kundföretags åsidosättande av sin skyldighet att informera om lediga anställningar. Promemorians (Ds 2021:17) förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian anges inte att förhandling ska begäras senast eller den som kan följa av kollektivavtal. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna stödjer förslaget eller har inget att erinra, däribland Akademikeralliansen, , , , , , Industrifacket , , , , , , Förhandlings- och samverkansrådet PTK, , Kommuner och Regioner, , , och . Skälen för regeringens förslag: Ett kundföretags skyldigheter enligt uthyrningslagen är skadeståndssanktionerade enligt lagen. Dessa bör även gälla för de skyldigheter för kundföretaget som föreslås. I uthyrnings- lagen finns särskilda bestämmelser om preskription av frågor om Talan om skadestånd på grund av överträdelse av 12 §, som gäller kundföretagets skyldighet att informera om lediga tillsvidare- anställningar och provanställningar, ska enligt 16 § väckas efter det att arbetstagaren har fått kännedom om att någon anställts på den lediga anställningen. Det bidrar till enhetlighet om denna preskriptionstid även gäller för talan om skadestånd om kundföretaget inte fullgör de skyldigheter för kundföretag som föreslås. Preskriptionstiden bör löpa från tidpunkten då kundföretaget senast skulle ha fullgjort denna skyldighet, dvs. en månad efter att den inhyrde arbetstagaren varit placerad på kundföretaget . Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att parterna normalt löser tvister genom förhandlingar. Det innebär att tvister ofta kan lösas snabbt och att onödiga domstolsprocesser kan undvikas. Det är angeläget att värna denna ordning. Preskriptionsbestämmelserna bör därför utformas med hänsyn till intresset av att tvistefrågor i första hand kan lösas genom förhandlingar. Eftersom det saknas anställningsavtal mellan kundföretaget och den inhyrde arbetstagaren ger lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet inte någon rätt till förhandling i denna situation. Det kommer däremot ofta att finnas kollektivavtal mellan kundföretaget och arbetstagarens fackliga organisation. I kollektivavtal finns förhandlings- ordningar som innebär att tvister ska föregås av förhandlingar innan en part kan väcka talan. När det finns en sådan förhandlingsrätt krävs, enligt 4 kap. 7 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, att sådan förhandling ska hållas innan talan får väckas i Arbetsdomstolen. ifrågasätter om gällande förhandlingsordning mellan kundföretaget och den inhyrda arbetstagarens fackliga organisation kan vara tillämplig eftersom kundföretaget inte är arbetstagarens arbetsgivare. Regeringen konstaterar att frågan om tillämpligheten av en sådan förhandlingsordning beror på hur dess lydelse tolkas av berörda parter i den aktuella situationen. Regeringen utgår från att arbetsmarknadens parter fortsatt prioriterar möjligheten till tvistlösning enligt kollektivavtal när sådant finns. Arbetsdomstolen anger att en förhandlingsordning kan föreskriva en kortare frist än för att påkalla förhandling, för att rätten till förhandling inte ska anses förlorad. Regeringen anser att en arbetstagarorganisation som anser att kundföretag åsidosatt de skyldigheter som föreslås bör påkalla förhandling enligt tillämplig förhandlingsordning eller senast . Det är lämpligt att arbetstagarorganisationen inte behöver väcka talan i domstol förhandlingarna pågår. För att frågan om skadestånd inte ska förfalla efter att förhandlingarna avslutas bör talan väckas från att förhandlingarna avslutats. 2021/22:176 6 Bestämmelser om studiestöd finns i både lag och förordning Studiestödet består huvudsakligen av studiehjälp, studiemedel och studie- startsstöd. Studiehjälp, som består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg, är bidrag som får lämnas längst till och med det första kalenderhalvåret det år den studerande fyller . Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel och får lämnas till studerande på eftergymna- sial nivå och till vuxna studerande även på grundläggande och gymnasial nivå, se 3 kap. 1, 2 och 8 §§ studiestödslagen (1999:1395). Studiestarts- stöd består av bidrag utan inslag av lån och utgör ett komplement till studiemedelssystemet. Studiestartsstöd lämnas från och med det kalender- år den studerande fyller . Förslagen i denna proposition avser ett nytt parallellt offentligt studiestödssystem som riktar sig till vuxna. Av denna anledning redogörs det endast för bestämmelserna om studiemedel och studiestartsstöd i det följande. Bestämmelser om studiemedel finns i studiestödslagen, i studiestöds- förordningen (2000:655) och i föreskrifter som meddelats av (). Bestämmelser om studiestartsstöd finns i lagen (2017:527) om studiestartsstöd, i förordningen (2017:532) om studiestartsstöd och i föreskrifter som meddelats av CSN. Därutöver finns det också vissa bestämmelser som rör studiemedel och studiestartsstöd i andra författningar, bl.a. socialförsäkringsbalken och inkomstskattelagen (1999:1229). Studiemedel är främst avsedda att täcka studerandes levnadsomkostnader Studiemedel ges både vid heltids- och deltidsstudier. (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltids- Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande (11 kap. 34 § inkomstskattelagen). Studiemedlen är rättighetsstyrda på så sätt att studiemedel kan ges till alla som studerar vid en viss utbildning om vissa grundvillkor är uppfyllda. Regeringen bestämmer vilka utbildningar som ger rätt till studiemedel (3 kap. 2 § studiestödslagen). Vissa utländska medborgare kan få studiemedel En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsätt- ningar få studiemedel för studier i . Det gäller utländska medbor- gare med permanent uppehållstillstånd i och utländska medbor- gare med uppehållsrätt som bedöms ha en varaktig anknytning till . Det gäller också i vissa fall utländska medborgare som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd (3 kap. 4 §). Vidare ska vissa utländska medborgare i studiestödshänseende jämställas med svenska medborgare. Det rör sig främst om migrerande arbetstagare och egenföretagare som är medborgare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Prop. 2021/22:176 (EES) eller i och deras familjemedlemmar samt personer med permanent uppehållsrätt i . Tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta här och innehavare av s.k. EU-blåkort jämställs också med svenska medborgare vid studier i (1 kap. 4–7 §§). Det finns vissa åldersgränser Rätten till studiemedel begränsas av två övre åldersgränser. Den ena anger att studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den stude- rande fyller (3 kap. 3 §). Enligt den andra begränsas rätten till studie- lån från och med det kalenderår då den studerande fyller . Rätten att låna begränsas enligt en s.k. lånetrappa. Denna innebär att rätten att låna minskas från och med (3 kap. 9 §). Längsta tiden med studiemedel beror på utbildningsnivån Studiemedel kan lämnas beroende på utbildningsnivån och den studerandes utbildningsbakgrund. För studier på grundläggande nivå lämnas studiemedel till den som har en grundskole- utbildning eller motsvarande utbildning . Den som inte har det kan få studiemedel . Den som dessutom behöver grundläggande träning i att läsa, skriva och räkna kan få studiemedel (3 kap. 8 § tredje stycket). För studier på gymnasienivå lämnas studiemedel i maximalt 80 eller , beroende på om den studerande har en gymnasieutbildning eller motsvarande (3 kap. 8 § andra stycket). För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas i högst 240veckor (3 kap. 8 § första stycket). Till den som är eller äldre kan, utöver vad som anges ovan, studiemedel lämnas i ytterligare högst 40veckor om det finns särskilda skäl. Därutöver kan, utan någon särskild åldersbegränsning, studiemedel lämnas än vad som anges ovan om det finns synnerliga skäl (3 kap. 8 § fjärde och femte styckena). Normalt görs det en prövning av studieresultat Den som har haft studiemedel måste uppvisa tillräckliga studie- resultat för att ha rätt till nya studiemedel. Det finns dock vissa undantag som medger att studiemedel får lämnas även utan att det sker, t.ex. om det är fråga om äldre studieresultat eller om det finns särskilda skäl (3 kap. 6 och 7 §§). Studerande får ha en viss inkomst utöver studiemedlen Den som studerar med studiemedel får ha en inkomst upp till en viss nivå, den s.k. fribeloppsgränsen, utan att studiemedlen reduceras. Fribeloppet beräknas med utgångspunkt i antalet veckor med studiemedel per kalen- derhalvår (3 kap. 16 och 17 §§). Om fribeloppsgränsen överskrids minskas studiemedlen av den överskjutande inkomsten (3 kap. 18 §). samt 2021 har dock fribeloppet på grund av covid-19- pandemin tillfälligt slopats (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:418). Fribeloppet har även slopats för (prop. 2021/22:86, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:137). 2021/22:176 6.1.2 Studiestödssystemet har ändrats och till följd av det tillämpas flera olika system för återbetalning parallellt. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förut- sättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och av- skrivning av studielån. Återbetalningstiden är normalt 25 år Lån som har tagits för studier som påbörjats efter är ett så kallat annuitetslån. Återbetalningen påbörjas det kalenderår som kommer tidigast efter det att låntagaren senast fick studiestöd enligt studiestödslagen (4 kap. 3 § studiestödslagen). Återbetalning sker med ett årligt belopp (årsbelopp), som baseras på skuldens storlek, räntan för året, den återstående betalningstiden och ett uppräkningstal på (4 kap. 7 och 8 §§). Konstruktionen med uppräkningstal leder till att årsbeloppet blir lägre under den första delen av återbetalnings- tiden för att sedan öka. Återbetalningstiden är normalt eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller (4 kap. 4 §). För den som har en liten skuld kan återbetalningstiden bli kortare eftersom årsbeloppet aldrig kan bli lägre än av prisbasbeloppet (4 kap. 9 §). Lägsta årsbelopp är t.ex. . Studielånet löper med ränta från det första utbetalningstillfället (4 kap. 1 §). Räntan fastställs av regeringen inför varje kalenderår och beräknas på ett genomsnitt av statens upplåningskostnad . Räntan är inte avdragsgill mot inkomst. Regeringen har beslutat att räntan på studielån ska vara , se förordningen (2021:1105) om ränta på studielån . Trygghetsregler skyddar vid begränsad betalningsförmåga Det finns vissa trygghetsregler om så kallad nedsättning som innebär att årsbeloppet kan minskas helt eller delvis vid begränsad betalningsförmåga (4 kap. 12–15 §§ studiestödslagen). Studielån skrivs av vid en viss ålder Eventuellt kvarstående studielån skrivs av vid utgången av det år då låntagaren fyller eller vid dödsfall. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp som avser . Om det finns synnerliga skäl, får också sådana årsbelopp skrivas av (4 kap. 25 § studiestödslagen). Synnerliga skäl kan t.ex. vara att låntagaren fått en skada som uppenbarligen har hindrat att utbildningen fullföljs, eller att låntagaren bedöms ha en mer varaktigt nedsatt betal- ningsförmåga på grund av sjukdom eller handikapp (prop. 1999/2000:10 s. 123). Andra omständigheter som kan leda till avskrivning av hela eller delar av studieskulden är att låntagaren har hel sjukersättning och låg inkomst. Återbetalning sker enligt flera lånesystem De fyra olika återbetalningssystem som är aktuella avser återbetalningspliktiga studiemedel tagna , studielån tagna –, annuitetslån tagna efter till och med och lån tagna efter . Den som har lån i mer än ett system kan på olika sätt sammanföra dessa. Har en låntagare någon av de två äldre lånetyperna kan han eller hon begära att få ändra betalningsvillkoren för lånet och betala tillbaka helt enligt bestämmelserna i studiestödslagen i lydelsen före . Det innebär att en ny återbetalningstid och ett nytt årligt belopp bestäms enligt dessa bestämmelser (punkt 9 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen). Den som har beviljats äldre lån eller som har beviljats studielån för tid –och som tar emot studielån för tid efter kan begära att få ändra betalningsvill- koren för lånet och betala tillbaka enligt bestämmelserna i studiestöds- lagen i lydelsen efter , se punkt 5 i ikraftträdande och övergångsbestämmelserna till lagen (2021:475) om ändring i studie- stödslagen. Den som har beviljats äldre lån och studielån för tid –kan begära att få lägga samman sina lån. De sammanlagda lånen betalas då tillbaka enligt bestämmelserna i studie- stödslagen i lydelsen före (punkt 10 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen). För de sammanlagda lånen ska då, till skillnad från när en låntagare begärt ändrade betalnings- villkor, de äldre bestämmelserna fortsätta att gälla i fråga om nedsättning och avskrivning av de äldre lånen. Studielån tagna efter ska läggas samman med studielån tagna inom samma system. De ska alltså inte kunna läggas samman med äldre lån (4 kap. 5 § studiestöds- lagen). När återbetalning sker av lån som har lagts samman ska det återbetalade beloppet räknas av i första hand på återbetalningspliktiga studiemedel, i andra hand på äldre studielån och i sista hand på annuitetslån (punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödsförord- ningen). Studiestöd som har betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp ska enligt studiestödslagen krävas tillbaka. Om det finns synnerliga skäl kan ett sådant återkrav helt eller delvis efterges (5 kap. 1 §). För studiemedel som krävs tillbaka tas ränta ut från den dag då stödet togs emot till dess betalning sker. Räntesatsen uppgår till statens upplåningsränta plus (5 kap. 4 §). En återkravsfordran bevakas fram till utgången av det år den återkravsskyldige fyller , därefter skrivs fordran av. Fordran skrivs också av vid dödsfall (5 kap. 6 §). 2021/22:176 6.1.3 Stödet består av bidrag utan inslag av lån och utgör ett komplement till studiemedelssystemet. Studiestartsstöd får lämnas med per studiemånad för heltidsstudier till den som har kort tidigare utbild- ning och ett stort behov av utbildning på grundläggande och gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet får lämnas till vissa personer som är arbetssökande, från och med det kalenderår den studerande fyller (4–6 §§ lagen om studiestartsstöd). Studiestartsstöd får lämnas under sammanlagt högst vid studier på heltid (16 §). Stödet används i kommunens rekryterande verksamhet Studiestartsstöd är ett verktyg som kommunerna kan välja att använda inom ramen för sitt ansvar att rekrytera personer till studier. I rekryterings- arbetet ska kommunen samverka med Arbetsförmedlingen (2 §). Kommunen ska bedöma om den sökande tillhör målgruppen för studie- startsstödet och meddela detta till CSN. CSN prövar övriga villkor för studiestartsstödet (27 och 28 §§). Ett krav på studieresultat finns Den som ansöker om studiestartsstöd kan beviljas detta utan att tidigare studieresultat prövas (14 §). Studiestartsstöd får i övrigt lämnas till en studerande som bedrivit sina studier i normal takt. Studie- startsstöd får lämnas även om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt om det är fråga om studieresultat som är äldre än eller om det finns särskilda skäl för det (15 §). Studiestartsstödet kan lämnas för hel- eller deltidsstudier Studiestartsstöd får lämnas för som den studerande bedriver studier på minst halvtid (12 §). Studiestartsstödets storlek bestäms i för- hållande till studiernas omfattning. För studerande som inte bedriver hel- tidsstudier lämnas studiestartsstöd av heltid (13 §). Studiestartsstöd är ett renodlat bidrag och är skattefritt. Stödet behovsprövas gentemot den studerandes egen inkomst Studerande som har studiestartsstöd får ha en inkomst upp till en viss nivå, den s.k. fribeloppsgränsen, utan att studiestartsstödet reduceras (19 §). Fribeloppet är kopplat till det antal veckor studiestartsstöd betalas ut och bestäms per kalenderhalvår (20 §). Om fribeloppsgränsen överskrids min- skas studiestartsstödet av den överskjutande inkomsten (21 §). Studiestartsstöd som har betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp ska kunna krävas tillbaka (34 §). Vid återkrav tillämpas bestämmelserna i 1, 2 och 4–6 §§ och 6 kap. 2 § studiestödslagen och föreskrifter som meddelats i anslutning till de bestämmelserna. Kontroll av felaktiga utbetalningar Välfärdssystemen finansieras kollektivt av skattebetalarna. Utbetalning- arna från systemen ska vara korrekta och endast ske till de mottagare som de är avsedda för. Detta är angeläget, inte bara ur ett statsfinansiellt pers- pektiv, utan också för att upprätthålla förtroendet för välfärdssystemen och för välfärdssamhällets legitimitet. Detta gäller även studiestödssystemet. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen lämnade i betänkandet Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärds- systemen (SOU 2019:59) ett förslag om att fastställa ett övergripande mål om att de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen ska minska. Regeringen lämnade i budgetpropositionen ett förslag om ett nytt mål om att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen. Målet, som godkänts av , är att utbetalningarna från välfärds- systemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar ska minska och fel ska motverkas (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU2, rskr. 2020/21:150). Detta mål gäller således också för utformningen av nya studiestöd. CSN:s arbete med att hindra felaktiga utbetalningar CSN bedriver ett aktivt arbete för att motverka bidragsbrott och felaktiga utbetalningar. Det är ett avgörande arbete för att skapa en hög tilltro till studiestödssystemet. CSN ska enligt sin instruktion, se förordning (2017:1114) med instruktion för , motverka bidragsbrott och säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs. I CSN:s regleringsbrev finns dessutom ett mål om att myndigheten ska bidra till det övergripande målet om minskade felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Myndigheten arbetar för att rätt belopp ska betalas ut från början. Det gör CSN genom att utforma systemen så att kunderna lämnar rätt uppgifter, genom goda förutsättningar för korrekt handlägg- ning samt genom effektiva kontroller och informationsutbyte med andra myndigheter. CSN utvecklar löpande sitt kontrollarbete för att upptäcka och hantera de fel som uppstår. CSN utför kontroller av studerandes uppgifter i sam- band med ansökan, och i efterhand. CSN gör kontroller utifrån uppgifter från de studerande, men också utifrån uppgifter från utbildningsanordnare och andra myndigheter och aktörer. För uppgifter från svenska samarbetspartner är informationsutbytet ofta automatiserat och inbyggt i handläggningssystemen. genomförde CSN en fördjupad analys av felaktiga utbetal- ningar av studiemedel för studier i . Studien genomfördes inom ramen för delegationen för korrekta utbetalningar, som hade i uppdrag av regeringen att studera omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. I genomsnitt uppskattades att av utbetalade studiemedel för studier i var felak- tiga, vilket motsvarar . Av de felaktiga utbetalningarna uppskattades vara orsakade av att den studerande lämnade felaktiga uppgifter vid ansökan eller inte meddelade ändrade förhållanden. Resterande av de felaktiga utbetalning- arna bedömdes vara orsakade av att CSN inte hämtat in obligatoriska 2021/22:176 uppgifter, gjort felaktiga bedömningar eller inte beaktat uppgifter om ändrade förhållanden. 6.2Ett nytt studiestöd för omställning införs 6.2.1Ett nytt studiestöd ska införas för att fler vuxna ska kunna vidareutbilda sig Regeringens förslag: Ett nytt statligt och parallellt studiestöd ska införas för att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier. Syftet är att stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden. Stödet ska kallas omställningsstudiestöd och ska bestå av ett omställningsstudiebidrag och ett omställningsstudielån. Grundläggande bestämmelser om omställningsstudiestöd ska tas in i en ny lag. I lagen ska upplysningsbestämmelser införas om att regeringen, trots lagregleringen, ska ha kvar sin restkompetens i de delar det är aktuellt. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer Lagen som föreslås i promemorian har i vissa delar en annan redaktionell utformning. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget. Myndigheten för , Förhandlings- och samverkansrådet PTK, , a-kassor, akademikers centralorganisation (), Kommuner och Regioner, (), och . i (LO), är mycket positiv till utredningens förslag att införa ett omställningsstudiestöd för vuxna som är eller har varit etablerade på arbetsmarknaden. anser att det är bra att det blir en ny lag. bedömning att omställningsstudiestödets grundläggande mål och villkor bör regleras i en ny lag. CSN anser dock att frågorna som vissa av bestämmelserna i den föreslagna lagen reglerar i stället bör regleras på , stödjer förslaget att införa ett nytt studiestöd men är tveksamma till namnet, som de anser är missvisande. anser vidare att ordet ersättning är bättre än ordet stöd, eftersom ersättning innebär något en person kvalificerat sig för genom arbete och som är kopplat till inkomstbortfallsprincipen i likhet med arbetslöshetsersättning. anser att förslaget skulle kunna innebära en utmaning för arbetsgivaren att planera verksamheten, och anser att det är oklart på vilket sätt omställningsstudiestödet står i relation till förslaget om arbetsgivarens utökade ansvar för kompetensutveckling. ställer sig tveksamt till förslaget i dess nuvarande utformning och anför att det inte framstår som tillräckligt attraktivt för lärare eller studie- och yrkesvägledare. Företagarna anser att förslagen inte i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till alla de arbetsgivare och arbetstagare som saknar kollektivavtal och medför tillämpnings- och avgränsnings- Företagarna anser vidare att om det ska införas ett studiestöd för omställning bör i stället ordinarie studiemedelssystem utvidgas. Skälen för regeringens förslag Det behövs ett studiestöd som kan rekrytera fler yrkesverksamma till studier i syfte att stärka deras ställning på arbetsmarknaden Regeringen ser i likhet med majoriteten av remissinstanserna ett behov av att möjliggöra för fler vuxna yrkesverksamma att förbättra sin kompetens och stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Som framgår av avsnitt 4 bör ett nytt studiestöd för omställning bidra till att förbättra förutsättningar att finansiera studier för just denna grupp, som annars inte hade valt att Stödet bör i normalfallet få lämnas för en utbildning om den anses stärka den enskildes ställning på arbetsmarknaden med beaktande av Stödet bidrar därmed till att stärka såväl sam- hällets och näringslivets kompetensförsörjning, som den enskildes posi- tion på arbetsmarknaden. De reguljära studiemedlen har ett bredare syfte. Studiestartsstödet har å sin sida en annan målgrupp. stödet bör därför utformas för att komplettera de befintliga studiestöds- Regeringen anser således att ett nytt, statligt och parallellt studiestöd – omställningsstudiestöd – bör införas för att rekrytera fler yrkesverksamma till studier i syfte att stärka deras ställning på arbetsmarknaden. med hur systemet med studiemedel är utformat bör omställningsstudie- stödet bestå av en bidragsdel och en frivillig lånedel. studiestödet till viss del består av en frivillig lånedel befäster principen att den studerande själv om möjligt står för en egen ekonomisk insats i Flera av remissinstanserna, däribland och Offentliganställdas Förhandlingsråd, anser att valet av namn på stödet är olyckligt. dessutom att ordet ersättning vore mer lämpligt än stöd.