prop · H903269 · 2022-06-17 00:00:00 — Bemyndigandet bör därför ökas med 1 . 2021/22:269 1:24 Biogasstöd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:24 Biogasstöd minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för stöd för produktion och förädling av biogas. För att finansiera ökningen av anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel minskas anslaget med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och mark- anläggningar –2024 godkänns som en riktlinje för Natur- vårdsverkets investeringar (tabell 9.3). Skälen för regeringens förslag: beslut om statens budget innebar att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur minskades med 2 2022 och beräknas minska med samma belopp 2023 2021/22:MJU1, 2021/22:110). investeringar i fastigheter och markanläggningar som ingår i den investeringsplan –2024 som har godkänt inte har full finansiering. Investeringsplanen behöver därför revideras. Den ändrade investeringsplanen (se tabell 9.3) innebär att samhällsinvesteringar –2024 beräknas uppgå till i stället för de ca som var omfattningen i den godkända investeringsplanen. Mot denna bakgrund bör investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 godkännas som en riktlinje för investeringar. natur (del av 1:14) natur (del av 1:3 – byggnader, mark utveckling och vidmakthållande av investeringar I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen har beslutat om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . 1:2 Insatser för energieffektivisering I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik samt för genomförande av EU-rättsakter. /22 har elpriserna varit exceptionellt höga. Många småhusägare har därför haft högre kostnader än tidigare för att värma sina hus. invasion av innebär vidare en ökad osäkerhet för hur elpriserna kan komma att utvecklas. Arbetet med energieffektivisering med inriktning på småhus bör intensifieras för att småhusägare ska stå bättre rustade om elkostnaderna blir höga framöver. En förstärkning av detta arbete bidrar dessutom till att bättre kunna möta kommande skärpta och bindande energieffektiviseringskrav från EU. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 ökas Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret . Regeringen har beslutat om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Elberedskap ökas med Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för Till följd av invasion av har risken för störningar i energi-försörjningens leveranskedjor ökat. Det behövs därför en ökad tillgång till reservkraft och reservmaterial inom elförsörjningen. bör utbildning om och kompetensförsörjning rörande elberedskap stärkas. Anslaget bör därför ökas med . Det behöver mot samma bakgrund även genomföras insatser för att förstärka drivmedelsförsörjningen och leveranskedjorna för drivmedel. Till följd av detta behöver anslaget tillföras ytterligare medel. därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 31 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 108 2023–2050. Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur ökas med . Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får även användas för utgifter för medfinansiering till regionerna för deras kostnader att utveckla och integrera regionala biljettsystem för ökad nationell tillgång till kollektivtrafikens biljetter. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 115 2023–2050. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet, för medfinansiering till regionerna för deras kostnader för att införa ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik och för utgifter för investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar. Det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Behovet av bl.a. samordning och ledning i frågor som rör den statliga transportinfrastrukturen kommer till följd av detta att bli större. bör därför ökas med . Regeringen har beslutat om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . Efter förslag i budgetpropositionen ökades anslaget med för arbetet med ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:TU1, 2021/22:98). I samband med genomförandet har det visat sig finnas behov av att justera den inriktning som legat till grund för hur ett system Regeringen anser att de befintliga biljettsystemen, som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna ansvarar för, bör anpassas för att dessa bättre ska kunna samordnas nationellt. därför utvidgas så att anslaget även kan användas för utgifter för medfinansiering till regionerna för deras kostnader för att utveckla och integrera regionala biljettsystem för ökad nationell tillgång till kollektiv- har genomfört ett större strukturarbete i syfte att bl.a. uppnå en mer rättvisande fördelning av kostnader mellan olika anslag och lån i . Det har inneburit att vissa kostnader för Västsvenska paketet och tunnelbaneutbyggnaden i behöver omfördelas och att de i stället för att finansieras med överskott från trängselskatt i respektive kommer att belasta anslaget kommande år. Vidare har vissa kostnadsökningar uppstått och viss upphandling av produktion som beräknats till 2021 respektive 2023 förväntas i stället genomföras . ökas med 7 . 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 30 . Regeringens förslag: Anslaget transportinfrastruktur ökas med . Skälen för regeringens förslag: kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader avseende godstransporter på väg respektive inom sjöfarten. Efter förslag i budgetpropositionen avsattes medel för en miljökompensation för godstransporter på järnväg om –2025 (prop. 2020/21:1 utg. omr. 22, bet. 2020/21:TU1, Prop. 2021/22:269 rskr. 2020/21:131). Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget för 2021 avsattes ytterligare –2025 (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Företag som tillhandahåller godstransporter på järnväg uppvisar fortsatt en låg lönsamhet. Detta medför en risk för neddragningar i verksam- heterna, vilket kan leda till en minskad överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. En ytterligare utökad miljökompensation bedöms kunna motverka en sådan utveckling. Anslaget bör därför ökas med . Stödet förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen. Det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen bedömer därför att tillgången till bl.a. drivmedel, bandvagnar och reservbroar behöver säkerställas för att kunna vidmakthålla den statliga transportinfrastrukturen. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen har beslutat om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . Vidare behöver krisberedskapen och det civila försvaret inom områdena elektroniska kommunikationer och post stärkas. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. 2021/22:269 Regeringen bedömer att robustheten inom elektroniska kommunikationer och post behöver förstärkas. För att tidigarelägga planerade materielinköp behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . 2:6 Myndigheten för digital förvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:6 Myndigheten för digital förvaltning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen har beslutat om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer Myndigheten för digital förvaltning att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bekämpning av och beredskap mot smittsamma djursjukdomar. Vissa av de som flyr till från har med sig sällskapsdjur. När sällskapsdjuren förs in i landet behöver kontroller genomföras enligt och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003 och enligt andra tillämpliga EU-bestämmelser och nationella bestämmelser. Ytterligare medel behövs för att genomföra dessa kontroller. Anslaget bör därför ökas med . Till följd av bl.a. ett stort utbrott av fågelinfluensa bedöms utgifter för ersättning till företagare och för andra lagstadgade åtgärder bli högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 ökas med . Anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med Regeringen bemyndigas att disponera de avgifter som tas ut med stöd av växtskyddslagen (2022:725) för offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet inom växtskyddsområdet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att införa ett till- fälligt stöd riktat till företag som bedriver växthusodling samt gris- och fjäderfäsektorerna (se anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur). För att ska kunna bidra i arbetet med genomförandet av stödet behöver anslaget tillföras medel. Anslaget bör därför ökas med . har fått i uppgift att rapportera försäljning och användning av antimikrobiella läkemedel till djur enligt artikel 57 i och rådets förordning (EU) 2019/6 av om veterinärmedicinska läkemedel och om upp- hävande av direktiv /82/EG. För att ska kunna utföra uppgiften behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med motsvarande belopp. Minskningen innebär att avsatta medel för det s.k. vildsvinspaketet blir mindre . Denna satsning sträcker sig dock till 2025 och minskningen bedöms inte påverka det sammantagna resultatet. Sammantaget bör anslaget ökas med . Avgifter tas ut för att finansiera offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet enligt den nuvarande växtskyddslagen (1972:318), t.ex. avgifter för kontroll som görs vid införsel av växter och växtprodukter från tredjeland, kontroll vid utfärdande av sundhets- certifikat vid export, kontroll av företag som producerar växter som ska vara försedda med växtpass, avgifter för registrering av yrkesmässig odling samt handläggning av frågor om tillstånd. Regeringen har beslutat propositionen En ny växtskyddslag (prop. 2021/22:148). I propositionen lämnas förslag på en ny växtskydds- lag i syfte att anpassa svensk lagstiftning till EU-förordningar om skyddsåtgärder och offentlig kontroll avseende bekämpning av växt- skadegörare. Förslaget innebär inte några ändringar i sak i fråga om vilka avgifter som ska tas ut. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2021/22:MJU25, rskr. 2021/22:336). Regeringen bör bemyndigas att disponera de avgifter som tas ut med stöd av den nya växtskyddslagen. 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom havs- och fiskeriprogrammet. Genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet med finansiering från Europeiska havs- och fiskerifonden –2020 omfattar fleråriga projekt och investeringar som medför utgifter . är medel kan betalas ut inom ramen för programmet. Flera projekt har blivit försenade och utbetalningar uppskjutna till följd av spridningen av covid-19. Dessutom beslutade regeringen om en ändring i programmet , vilket har medfört behov av att omfördela medel mellan åren. För att de EU-medel som tilldelats ska kunna nyttjas i så stor utsträckning som möjligt behöver fler åtaganden kunna ingås . Bemyndigandet bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:14 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen har beslutat om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . Vidare medför det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde att kunskapen kring kemiska, biologiska och radio- nukleära hot, inklusive den nationella analysförmågan, på dricksvatten- området behöver förstärkas. Anslaget bör därför ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 1:26 Nedsättning av slakteri- avgifter minskas anslaget med . Minskningen föranleds av att en verksamhet byter finansieringskälla och påverkar därför inte den verksamhet som fortsatt finansieras från anslaget. Sammantaget bör anslaget minskas med . 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år ingå Prop. 2021/22:269 ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023–2025. Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med . Anslaget får även användas för utgifter för ekonomiskt stöd till lantbrukare och trädgårdsnäringen som drabbats av höjda priser på insatsvaror 2022. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023–2029. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygds- programmet för –2020, inklusive förlängningsåren 2021 och 2022. drabbades delar av lantbruket av ökade kostnader för insatsvaror. Dessa kostnader förväntas fortsätta öka och regeringen avser därför att införa ett tillfälligt stöd riktat till företag som bedriver växthusodling samt till gris- och fjäderfäsektorerna. Anslaget bör därför ökas med . Anslagets ändamål behöver vidare utvidgas till att även omfatta utgifter för ekonomiskt stöd till lantbrukare och trädgårdsnäringen som drabbats av höjda priser på insatsvaror 2022. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras från anslaget är ersättnings- former som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Av förbiseende angavs i budgetpropositionen bemyndigandets slutår till 2025 i stället , vilket även beslutade om (prop. 2021/22:1, utg.omr. 23, bet. 2021/22:MJU2, rskr. 2021/22:99). Mot denna bakgrund bör bemyndigandets slutår förlängas till 2029. Statsbidrag till kommuner med geografiska och demografiska utmaningar finansieras från anslaget, men den nuvarande nivån på bemyndigandet möjliggör inte några långsiktiga ekonomiska åtaganden. Att driva kommunalt utvecklingsarbete och bevilja medel till utvecklings- projekt förutsätter att kommunerna kan ha en långsiktighet i arbetet och att de kan bevilja insatser med utbetalningar . För detta behöver ekonomiska åtaganden om ingås. Det nuvarande bemyndigandet bedöms till ett belopp om kunna nyttjas för detta. Bemyndigandet bör därför ökas med . 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder jordbruket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för stöd 2021/22:269 Nivån på stödet till produktion av biogas från gödsel behöver ökas genom en metangasreduceringspremie om per kilo- wattimme, i enlighet med förslag från (SOU 2019:63). Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:24 Biogasstöd inom utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård minskas med motsvarande belopp. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter till åtgärder för främjande av rennäringen. Medel från anslaget finansierar bl.a. katastrofskadeskydd enligt 35 a § rennäringsförordningen (1993:384). Svåra betesförhållanden /22 har medfört att samebyarnas behov av stödutfodring ökat. Anslaget bör därför ökas med . 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för nedsättning av avgifter för den offentliga kontroll och annan offentlig verksamhet som görs vid slakterier och vilthanteringsanläggningar i enlighet med Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen. Efter förslag i budgetpropositionen överfördes medel från anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter till anslaget 1:14 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23, bet. 2021/22:MJU2, rskr. 2021/22:99). En del av beloppet som överfördes ska användas till stöd för genomförande av det nationella kontrollprogrammet för salmonella vid slakterier och vilthanteringsanläggningar. Då kontroll- programmet huvudsakligen finansieras med avgifter är det mer ändamåls- enligt att stöd för genomförandet av kontrollprogrammet i stället finansieras från anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter. Anslaget bör därför ökas med . 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett Regeringens förslag: Anslaget 1:27 Åtgärder för beredskap livsmedels- och dricksvattenområdet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Det drastiskt försämrade säkerhets- politiska läget i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund utöka och förstärka den nationella förmågan avseende nöd- vattenförsörjningen. För att ska kunna genomföra dessa insatser behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: godkänner att regeringen beslutar om medlemskap i det europeiska partnerskapet för metrologi och bemyndigar regeringen att –2027 för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag på totalt högst . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget används även för statsbidrag till () för riksmätplatser. Genom och rådets beslut (EU) 2021/2084 av om unionens deltagande i det europeiska partnerskapet för metrologi har ett europeiskt partnerskap inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont , startats. Mätvetenskap och mätteknik påverkar många delar av samhället. Det europeiska partnerskapet för metrologi ska arbeta för att harmonisera medlemsländernas mätstandarder och bidra till att uppnå EU:s mål för digitaliseringen och den gröna omställningen. Unionens ekonomiska bidrag till partnerskapet för metrologi ges under förutsättning att de deltagande länderna bidrar ekonomiskt till genomförandet av partner- skapet. För att bidra till att på internationell nivå skapa kvalitetssäkrade mättekniker, med målet att hantera samhälls- och miljöutmaningar och metrologiska behov från nya tekniker och innovationer, bör delta i partnerskapet. Mot denna bakgrund bör godkänna att regeringen beslutar om medlemskap i det europeiska partnerskapet för metrologi och 2021/22:269 bemyndiga regeringen att –2027 för anslaget besluta om bidrag på totalt högst . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen har beslutat om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på .