prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — varumärken efter organisationsförändringen 2018. bedömde regeringen att tillkännagivandet var tillgodosett och slut- behandlat i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. avsnitt 11.3 s. 100 f.). Punkten är slutbehandlad. Punkt 3 om donation av föremål*: har tillkännagett för rege- ringen vad utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det (2017:564) om statliga museers förfogande över museiföremål. förordningen får de statliga museerna genom gåva överlåta museiföremål som har ett begränsat kulturhistoriskt och vetenskapligt värde till annan offentlig verksamhet, till museer utanför det allmänna museiväsendet och till ideell kulturarvsverksamhet. Förordningen trädde i kraft informerades om detta i budgetpropositionen (2017/18:1 utg.omr. 17 avsnitt 3.6.1). tillkännagivande därmed var slutbehandlat. bedömning och har beslutat om ett nytt tillkännagivande (se rskr. 2017/18:91 punkt 9). Regeringen har gett Riksantikvarie- ämbetet i uppdrag (Ku2021/02237) att utreda behov och konsekvenser av utökade möjligheter för statliga museer att donera föremål till mottagare utanför det allmänna museiväsendet. Punkten är inte slutbehandlad. Förebyggande av våldsbejakande extremism 2016/17:3287 (delvis), bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 21), 2018/19:75 (Ku 16), 2019/20:75 (Ku 13) och 2020/21:75 (Ku 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte ska få statliga eller kommunala medel. borde utarbeta en strategi för att säkerställa att det inte sker (bet. 2016/2017:KU23 s. 36 f.). Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. betänkandet föreslås att ett förtydligat demokratikriterium utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. kandet har remissbehandlats och bereds i . 2018 överlämnade arvsfondsutredning betänkandet En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) till regeringen. I betänkandet föreslås bl.a. att det i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska införas ett demokrativillkor som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar mänskliga Betänkandet har remissbehandlats och förslaget om demokrativillkor bereds i . överlämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och de internationella konventio- nerna om mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Under beredningen av Trossamfundsutred- ningens, och be- tänkanden konstaterades behov av att analysera frågor om person- uppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila sam- hället, inklusive trossamfunden samt frågan om det bör inrättas en stödfunktion som ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning. överlämnade Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället delbetänkandet Rätt mottagare – Demokrati- villkor och integritet (SOU 2021:66) angående personuppgiftsbehandling och sekretess till regeringen. Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds i . Ett sakråd som kompletterar remitteringen genomfördes med civilsamhällets organisationer. överlämnades slutbetänkandet Rätt mottagare – Granskning och integritet (SOU 2021:99). Betänkandet har remitterats och remisstiden pågår till och med . Regeringen avser återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. Myndigheten för stöd till trossamfund har enligt regleringsbrev respektive 2021 utifrån vad som framkommit under den fortlöpande dialogen med de bidrags- berättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, särskilt redovisat hur de bidragsberättigade trossamfunden arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har enligt regleringsbrev redovisat hur myndigheten säkerställer att de statsbidrag som den utbetalar går till verksamheter som uppfyller demokrativillkoren i statsbidragsförordningarna. Punkten är inte slut- behandlad. Punkt 8 om individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför dels om behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för genomförda insatser som har bidragit till att kunskapen om våldsbejakande extremism har ökat hos berörda aktörer, däribland inrättandet av Center mot våldsbejakande extremism vid (Ju2017/07399) och uppdrag till att ta fram kunskapsstöd för skolans personal i hur de ska hantera frågor om våldsbejakande extremism (U2018/04061). Regeringen ansåg därmed att tillkännagivandet var tillgodosett i den del som avser kunskapshöjande åtgärder riktade till kommunerna, skolan och andra aktörer (prop. 2020/21:1 utgiftsområde 4 avsnitt 2.7). Regeringen har vidtagit flera insatser för att 2021/22:75 Kultur- departementet yrkesverksamma ska få vägledning i arbetet med att ge stöd till individer i att lämna våldsbejakande extremistmiljöer. stöd för insatser till barn och unga som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism. Myndigheten har även utvecklat ett kunskapsstöd till för insatser till män och kvinnor som återvänt från och och deras familjer (/01244). utbildningsmaterial och samtalsstöd för personalen som arbetar inom de särskilda ungdomshemmen och missbruksvården (Ku2016/02296, Ju2018/02957). Kriminalvården har utvecklat vägledning, utbildning och stöd för sina personalgrupper samt ett särskilt stöd för anlitande av trosföreträdare vid själavård. På EU-nivå har Kriminalvården bidragit till att utveckla kunskapen om det förebyggande arbetet inom fängelser och frivård genom att ge stöd till genomförandet av studien Terrorism – in 10 European Countries (college, 2020). Myndigheten har också långsiktigt förankrat det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism inom myndigheten (Ju2016/06988, Ju2017/08663). I syfte att ytterligare förstärka olika myndigheters insatser inom detta område beslutade regeringen att ge Kriminalvården, Polis- myndigheten, och i uppdrag att ta fram ett gemensamt nationellt avhopparprogram som ska bidra till att förstärka samhällets stöd till individer som vill lämna kriminella och våldsbejakande extremistiska miljöer och grupperingar (Ju2019/02027). myndigheternas redovisning av uppdraget att ta fram ett nationellt avhopparprogram och de förslag som lämnades i rapporten beslutade regeringen att ge , Kriminal- vården, och ett nytt gemensamt uppdrag (Ju2021/03331). Myndigheterna ska enligt uppdraget förstärka och utveckla arbetet med stöd till avhoppare från kriminella, våldsbejakande extremistiska och hedersrelaterade miljöer i landet. är att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för att fler individer ska få tillgång till sådant stöd. beslutade regeringen att ge en utredare i uppdrag att bistå och stödja myndigheterna i deras arbete med detta uppdrag (Ju2021/03348). Myndigheterna ska i arbetet med sitt uppdrag samverka med utredaren. vidtagna och planerade åtgärder och 2023, och slutredovisning ska ske . tillkännagivandet som avser statlig avhopparverksamhet är ännu inte Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 11 om värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck (bet. s. 78). har i uppdrag att främja utvecklingen av förebyggande insatser mot bland annat hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har även gett Arbetsförmedlingen, , uppdrag att 2019–2022 gemensamt verka för ökad upptäckt av bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck i särskilda klientgrupper (S2019/01517 och A2021/02395). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 13 avsnitt 5.5 s. 80 f.) framgår att regeringen avser att ge bättre och mer stabila förutsättningar för länsstyrelsernas jämställdhetsarbete på regional nivå med fokus på att bland annat förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Länsstyrelsernas långvariga uppdrag på detta område har därför permanentats. fattade regeringen beslut om förordningen (2021:995) om länsstyrelsernas regionala arbete mot mäns våld mot kvinnor som ska styra länsstyrelsernas arbete mot mäns våld mot kvinnor långsiktigt. Regeringen har även gett länsstyrelserna i uppdrag att fortsatt stödja utvecklingen av regionala resurscentrum där insatser för barn och vuxna som är utsatta, eller riskerar att utsättas, för hedersrelaterat våld och förtryck samlas (Fi2020/02647). Arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck behöver bedrivas långsiktigt och med stabila förutsättningar. Som ett led i detta har kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i permanentats. Regeringen har även uppdragit åt i att förbereda inrättandet av ett nationellt kompetens- centrum mot hedersrelaterat våld och förtryck (A2020/02708). Vidare anges i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 85) att anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder förstärks med ytterligare medel för att öka kompetensen och insatserna mot mäns våld mot kvinnor, inbegripet hedersrelaterat våld och förtryck. Efter regeringens förslag i propositionen Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (prop. 2019/20:131) trädde ny lagstiftning i kraft med bestämmelser om bland annat ett särskilt barnäktenskapsbrott, hedersmotiv som straffskärpningsgrund och ett utreseförbud i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt utökade möjligheter att omhänderta och spärra pass enligt passlagen (1978:302) i syfte att skydda barn som riskerar att ingå barnäktenskap eller könsstympas utomlands. beslutade regeringen lagrådsremissen Ett särskilt brott för hedersförtryck. I lagrådsremissen föreslår regeringen ett nytt särskilt brott som tar sikte på upprepade hedersrelaterade gärningar riktade mot samma brottsoffer med frids- kränkningsbrotten som förebild. Forum för levande historia har fortsatt i uppdrag att erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser om olika former av rasism och intolerans i historien och , vilket även omfattar homofobi, bifobi och transfobi, till skolans personal och andra relevanta yrkesgrupper, vilket framgår av myndighetens regleringsbrev för (Ku2021/02377). har fått i uppdrag att identifiera och sammanställa metoder för att motverka rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott på nätet bland barn och unga (A2021/00972). Regeringen beslutade om en handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Denna handlingsplan avser att ytterligare förstärka arbetet för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Handlingsplanen kompletterar den befintliga strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och kraftsamlar arbetet med konkreta åtgärder för perioden –2023 (A2021/00140). Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 5, 8 och 11. 2021/22:75 Kultur- departementet 2021/22:75 Kultur- departementet Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 28), 2018/19:75 (Ku 19), 2019/20:75 (Ku 15) och 2020/21:75 (Ku 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om donation av föremål*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet (bet. 2017/18:KrU1 s. 78). Se redogörelse under rskr. 2016/17:281 punkt 3. Punkten är inte slut- behandlad. Punkt 10 om former för samverkan och inflytande inom filmområdet*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan inom filmområdet kan utvecklas sedan modellen med ett gemensamt filmavtal har slutat gälla (bet. 2017/18:KrU1 s. 79). Se redogörelse under rskr. 2015/16:289 punkt 7. Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:3117 yrkandena 1–3, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ku 21), 2019/20:75 (Ku 16) och 2020/21:75 (Ku 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om arbete mot antisemitism*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om arbete mot antisemitism (bet. 2017/18:KU32 s. 6 f.). Flera satsningar mot antisemitism pågår, bl.a. inom ramen för politiken för nationella minoriteter och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1 avsnitt 11.3.2 och utg.omr. 13, avsnitt 4.5). Med anledning av internationella forum för hågkomst av Förintelsen, som ägde rum , har regeringen presenterat åtaganden som kommer att genomföra. åtaganden består av åtgärder för att främja hågkomst av Förintelsen och bekämpa antisemitism, antiziga- nism och andra former av rasism genom bl.a. satsningar på utbildning, forskning, säkerhet, rättsväsendet och stärkt lagstiftning (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1 avsnitt 10 och 11, utg. omr. 4 avsnitt 2, utg. omr. 13 avsnitt 4, utg. omr. 16 avsnitt 4 och avsnitt 6 samt utg. omr. 17 avsnitt 11). Som exempel tillförs medel för att inrätta ett nytt museum om Förintelsen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 17 avsnitt 11.5). Ytterligare ett exempel är att tillförs medel för insatser i syfte att förebygga antisemitism och andra former av rasism i bl.a. skolan (prop. 2021/22:1 utg.omr. 13 avsnitt 4.5). Arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. Punkten är inte slutbehandlad. Kultur och fritid för barn och unga 2017/18:3068 yrkande 5 och delvis mot. 2017/18:3071 yrkandena 2 och 3, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ku 22) , 2019/20:75 (Ku 17) och 2020/21:75 (Ku 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om skapande skola*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att vidareutveckla Skapande skola (bet. 2017/18:KrU6 s. 21). Regeringen gav ett uppdrag till () att genomföra en översyn av hur statsbidraget till kulturell verksamhet i skolan, Skapande skola, kan utvecklas i syfte att nå fler och nya grupper av barn och unga (Ku2019/00624). I uppdraget ingick att analysera orsakerna till att mindre kommuner och friskolor inte söker medel i samma utsträckning som större kommuner respektive kommunala skolor. Uppdraget redovisades till regeringen (Ku2019/01974). Av av Skapande skola: En analys av bidragets utvecklingsbehov framgår bl.a. att alla huvudmän inte söker bidraget eller känner till dess syfte. Vidare bekräftas att mindre huvudmän, såväl kommunala som fristående, i lägre utsträckning tar del av bidraget, framför allt för att de saknar den administrativa kapaciteten. Mot denna bakgrund har åtagit sig att förenkla ansöknings- och uppföljningsprocessen, möjliggöra för huvudmännen att söka i samverkan samt utveckla riktade informationsinsatser till målgruppen för att öka kännedomen om bidraget. I enlighet med översyn bedömer regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 17 avsnitt 4.5 s. 34) att målgruppen för bidraget bör begränsas till att enbart omfatta förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer. beslutade regeringen om en ändring i förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan (SFS 1203). I tillägg till denna förändring av målgruppen, och i syfte att öka Skapande skolas genomslagskraft, har regeringen i budgetpropositionen även föreslagit att avsätta , (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17 avsnitt 4.6 s. 38). I regleringsbrevet för avseende respektive 2022 framgår att myndigheten fått en förstärkning av bidraget i linje med förslaget. Regeringen har därutöver i regleringsbrevet gett myndigheten i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att Skapande skola ska nå fler barn och unga, i linje med de rekommendationer som framförs i myndighetens rapport av skapande skola: En analys av bidragets utvecklingsbehov (Ku2019/01974). De åtgärder som vidtagits ska redovisas i Statens kulturråds årsredovisning för . I en skrivelse till (Ku2021/02502) har myndigheten även framhållit att arbetet med att utveckla bidraget kommer att fortgå . Punkten är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Kultur- departementet 2017/18:3855 yrkande 21, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ku 23), 2019/20:75 (Ku 18) och 2020/21:75 (Ku 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 12 om föreningslivet på landsbygden*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden (bet. 2017/18:MJU18 s. 35). Många av föreningslivets insatser på landsbygden sker inom ramen för landsbygdsprogram där det pågår ett kontinuerligt förenklings- Regelförändringar till följd av den så kallade Omnibus-översynen trädde i kraft . Regeringen har inför programperioden 2023–2027 drivit att det ska bli enklare för projektägare att ta del av stöd från den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen uppdrog (N2020/02625) åt Statens jordbruksverk att utarbeta förslag till åtgärder i den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken i nästa programperiod. ingår att redovisa administrativa kostnader och konsekvenser för stödmottagare och vilka överväganden som gjorts för att åstadkomma redovisade i huvudsak uppdraget i Mot bakgrund av lagstiftningsarbete för nästkommande programperiod förlängdes landsbygdsprogrammets programperiod 2014– om att lämna ett förslag till om insatser för genomförandet av landsbygdsprogrammet under förlängningsåren 2021 och 2022 (N2020/01640, N2020/01401, N2020/01212, N2020/01139, N2019/03278). Under förlängningsåren föreslås totalt tillföras insatser inom Leader. Leader arbetar med lokal utveckling och har resurser för att mobilisera och hjälpa uppstart av projekt som genomförs av bland annat föreningar på landsbygderna. kommissionen förslaget till förlängning av landsbygdsprogrammet (N2021/01508). Regeringen har också i en programändring beslutat att de 600 miljonerna ska förstärkas med ytterligare 45 miljoner kronor (N2021/01508, N2021/00529, N2021/00379). föreslås inte något ytterligare krav på lokal offentlig medfinansiering (ÖOS). Regeringen har beslutat om ett förslag till strategisk plan för den gemensamma jordbrukspolitiken, där förenkling har varit en utgångspunkt. Punkten är inte slutbehandlad. Civila samhället inklusive trossamfund 2017/18:3189 yrkande 5, delvis mot. 2017/18:1737, 1916, 2273, 2815 yrkande 28, 3586 yrkande 13, 3685 yrkandena 41 och 48 samt 3735 yrkandena 6 och 7, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ku 24), 2019/20:75 (Ku 19) och 2020/21:75 (Ku 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om hedersrelaterade brott (reservation 2)*: har tillkännagett för regeringen vad som anförs i reservationen om att lika viktigt som det är att stödja organisationer som motverkar hedersrelaterade brott, är det att dra en tydlig gräns mot föreningar och organisationer som accepterar eller i vissa fall rentav legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner. Hedersstrukturer har ingen plats i ett jämställt och demokratiskt samhälle, och offentliga bidrag ska därför inte ges till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet. överlämnade Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). Utredningen föreslår en ny lag om stöd till trossamfund. Enligt förslaget ska trossamfund inte kunna få stöd om de inom ramen för sin verksamhet exempelvis utövar våld, tvång eller hot mot person, kränker ett barns rättigheter på sådant sätt att det finns påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas eller rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana typer av kränkningar. Den föreslagna lagen innehåller även bestämmelser om återkallelse av stödberättigande om ett trossamfund inte längre uppfyller villkoren för stöd. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . över- lämnade arvsfondsutredning betänkandet En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) till regeringen. I betänkandet föreslås bl.a. att det i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska införas ett demokrati- villkor som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och förslaget om demokrativillkor bereds i . överlämnade Demokrativillkorsutred- ningen betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regerings- formen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Under beredningen av , och betänkanden konstaterades behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden samt frågan om det bör inrättas en stödfunktion som ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning. överlämnade Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället delbetänkandet Rätt mottagare – Demokrativillkor och integritet (SOU 2021:66) angående personuppgiftbehandling och sekretess till regeringen. Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds i . Ett sakråd som kompletterar remitteringen genomfördes med civil- samhällets organisationer. överlämnades slutbetänkandet Rätt mottagare – Granskning och integritet (SOU 2021:99) till regeringen. Betänkandet har remitterats och remisstiden pågår till och med . Regeringen avser återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. Myndigheten för stöd till trossamfund har enligt regleringsbrev respektive 2021 utifrån vad som framkommit under den fortlöpande 2021/22:75 Kultur- departementet dialogen med de bidragsberättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, särskilt redovisat hur de bidragsberättigade trossamfunden arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har enligt regleringsbrev redovisat hur den säkerställer att de statsbidrag myndigheten utbetalar går till verksamheter som uppfyller demokrativillkoren i statsbidragsförordningarna. förslag i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. avsnitt 5.6.1 s. 83) tillfördes medel till anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder som bl.a. möjliggjort en permanentning av i läns uppdrag att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har även gett i i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck vid myndigheten (A2020/02708).