prop · H90390 · 2022-04-07 00:00:00 — Arbetet tar sikte på att ska vara ledande inom hållbar mineralproduktion, hållbar och konkurrenskraftig bygg- och bostadssektor, grön transport, cirkulära och hållbara affärsmodeller, digitalisering, AI och ansvarsfull användning av data, Life Science och hälsoteknik samt hållbar maritim ekonomi. Referensgrupperna arbetar i nära samarbete med den nordiska institutionen . Ett digitalt ministermöte ägde rum med hållbar mineralproduktion och hållbar turism som huvudteman. stod värd för ett nordiskt bostadsministermöte. Vid mötet diskuterades möjligheter för nordisk samverkan inom initiativet New European och andra EU-initiativ relaterade till bygg- och bostadsområdet. Vidare beslutades att arbetet mot en mer integrerad nordisk byggmarknad ska inriktas mot tre fokusområden ; klimatdeklarationer och livscykelanalys, cirkulärt byggande och digitalisering. Det regionalpolitiska arbetets övergripande mål är att bidra till hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i samtliga nordiska regioner och att skapa ett effektivt samarbete i gemensamma regionala frågor. fortsatte genomförande av samarbetsprogrammet inom regionalsektorn för åren 2021–2024 med hjälp av tre arbetsgrupper utifrån huvudteman: Grön och inkluderande landsbygdsutveckling, grön och inkluderande stadsutveckling samt gröna, innovativa och resilienta regioner. 2021/22:90 Arbetsgrupperna arbetar i nära samarbete med den nordiska institutionen . Ett digitalt ministermöte ägde rum med multilokalitet som tema. har det regionalpolitiska arbetet fokuserat på genomförande av sektorns inspel till handlingsplanen för att nå visionen för det nordiska samarbetet, det nya samarbetsprogrammet, gränskommittéernas arbete, den nordiska institutionen , tvärsektoriella projekt, Nordregios strategi 2021–2024 och Vestnordenfonden. Nordregio forum är en återkommande mötesplats för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan tjänstepersoner, politiker och forskare i de nordiska länderna i frågor som rör hållbar regional tillväxt och utveckling. forum ägde rum digitalt med den gröna omställningen och konsekvenserna av distansarbete som tema. Den gemensamma nordiska elmarknaden samt energiforskning, förnybar energi och energieffektivisering utgjorde huvudsakliga fokusområden i samarbetsprogrammet för det nordiska energisamarbetet –2021. antogs ett samarbetsprogram för åren 2022–2024. Arbetet tog utgångspunkt i det hållbara energisystemets särskilda betydelse för grön omställning i , vilket underströks av de nordiska energiministrarna vid det senaste ministermötet . På grund av pandemin hölls inget nordiskt energiministermöte . Det nordiska elmarknadssamarbetet fortsatte med inriktning på att uppfylla den vision som har fastställts för den nordiska elmarknaden: ”ska ha världens mest konkurrenskraftiga, innovativa och konsumentorienterade elmarknad, som bidrar till att nå de ambitiösa nordiska klimatmålen”. Elmarknadsforum, för dialog med elmarknadens aktörer, genomfördes som två digitala möten . Den samnordiska institutionen fortsatte sitt arbete med att ytterligare stärka det nordiska energiforskningssamarbetet genom att etablera nya nordiska forskningsprogram i samverkan med andra forskningsfinansiärer. Programmen berör bl.a. integrering av förnybar energi i energisystemet, förstärkt koppling mellan de nordiska ländernas energimarknader samt energi i transportsektorn. Arbetsgruppen för förnybar energi arbetade vidare med dialog mellan länderna om genomförande av EU-direktiv om förnybar energi och om stödsystem till förnybar energi. Nätverksgruppen för samarbete om teknik för koldioxidlagring arbetade med inriktning på vidareutvecklat kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan de nordiska länderna inom detta område. Myndighetsarbetsgruppen Nordsyn, där representeras av , fortsatte att utveckla sitt samarbete med inriktning på ekodesign (design för ökad energieffektivisering) och energimärkning avseende produkters energiförbrukning. för miljö och klimat Visionen att ska vara världens mest hållbara och integrerade region innebär ett ökat fokus på miljö och klimat som i sin tur ger ökade medel till för miljö och klimat – 2024. arbetade sektorn med att starta upp och genomföra visionsprojekt om bland annat naturbaserade lösningar, marint skräp, textilier, offentlig upphandling och klimatomställning i . leder samarbetet kring accelererad elektrifiering och hållbara godstransporter samt ett projekt om klimatomställning i näringslivet. Biologisk mångfald och höjda klimatambitioner stod i fokus på vårens miljö- och klimatministermöte som arrangerades digitalt . Ministrarna antog en deklaration om kopplingen mellan hav, klimat och biologisk mångfald och ett uttalande om höjd ambition inför klimatförhandlingarna i (COP26). Ungdomsrepresentanter informerade om samarbete för att involvera unga i FN-förhandlingarna om biologisk mångfald. Ministrarna diskuterade också fortsatt samarbete för att främja en global överenskommelse för att minska plastnedskräpningen i havet. Höstens ministermöte hölls i . Ministrarna diskuterade bland annat hur de nordiska länderna gemensamt kunde driva på för ett ambitiöst utfall från COP26 och nordiskt samarbete om hållbart byggande. En deklaration antogs om vikten av ett globalt avtal om plastnedskräpning och ambitioner inför UNEA 5.2. informerade också om planerna för att involvera ungdomar i det om miljö som hålls i (+50), där är en viktig partner. Sedvanligt hölls ett samrådsmöte med utskott för ett hållbart där utskottet önskade diskutera dels sitt förslag om att inrätta en fond för ungdomars arbete med klimat och biologisk mångfald, dels klimatmål och höjda klimatambitioner. Arbetet med att genomföra samarbetsprogrammet för miljö och klimat 2019–2024 fortsatte också inom ramen för sex fasta arbetsgrupper med myndighetsrepresentanter. Miljömärkningen Svanen hade stort fokus på cirkulära och klimatsmarta krav i sin kriterieutveckling, t.ex. för möbler, leksaker, utemiljö, tryckerier och trycksaker. Svanenmärkt byggande fortsätter att öka, antalet Svanenmärkta hus har tredubblats . finns närmare 50 000 sådana lägenheter, hus, skolor och förskolor i , varav merparten i . Allt fler inköp sker på nätet och klimatutsläppen från transporterna ökar. Svanen utvecklar nu krav för Svanenmärkta e-handelstransporter. Översynen av Svanens organisation och styrning fortsätter och beslut om reviderade riktlinjer planeras . 4.7Ministerrådet för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk inledde sitt arbete utifrån ett nytt samarbetsprogram. Samarbetsprogrammet fokuserar framför allt på hållbara livsmedelssystem, utvecklande av blå och grön bioekonomi och visionen för det nordiska samarbetet. Liksom tidigare genomfördes mycket arbete horisontellt mellan ministerrådets sektorer, t.ex. vad gäller bioekonomi. Det årliga ministermötet, där en huvudpunkt var förberedelserna inför om hållbara livsmedelssystem, fick mot bakgrund av covid-19-pandemin hållas digitalt, liksom samtliga möten på tjänstepersonsnivå. Byggnationen av nya lokaler till den nordiska institutionen i har löpt på utan problem . Inflyttningen är dock försenad till februari/. Trots utmaningar på grund av covid-19 har arbetet med att minska den s.k. back-log i form av frödonationer i behov av vitalisering i stort gått enligt plan. Samarbetet om insatser för utvecklingen av rennäringen har fortsatt i linje . Förutom att följa effekterna av covid-19 har projekt inom handlingsplanen fortsatt följts upp och diskuterats. Ett matchningsevent har också genomförts. har fortsatt gett stöd åt den vetenskapliga tidskriften . Samarbetet om insatser för utvecklingen av fiskeri och vattenbruk fortsatte i linje . Utgångpunkten för arbetet var fiskerinäringarnas utveckling och den blå bioekonomins bidrag till visionen. En stor del av fiskeriarbetet handlade om att följa effekterna av covid-19 samt utvärderingen av organisationen av det nordiska fiskerisamarbetet. Inom ramen för handlingsplanen för att nå visionen fortsatte arbetet med att utveckla tvärsektoriella projekt mellan berörda ministerråd, t.ex. projekt för hälsosamma och hållbara livsmedelssystem och bioekonomi som drivkraft för tillväxt. Covid-19-pandemins påverkan stod återkommande på dagordningen inom jord- och skogsbrukssamarbetet . Samarbetet fortsatte vad gäller att öka de gröna näringarnas motståndskraft mot kommande klimatförändringar. Visionen för det nordiska samarbetet och inspel till projekten som omfattas av handlingsplanen för genomförande av visionen var också en del av agendan. De nordiska skogsforskning och Nordiskt kontaktorgan for jordbruksforskning arbetade fortsatt intensivt med frågor inom klimat, miljö, digitalisering och jämställdhet. Nordiska samarbets- och nätverksprojekt mellan forskare påverkades av covid-19- pandemin, eftersom resor och fysiska möten inte kunnat utföras eller fått gjordes dock nya utlysningar till kortare och Skr. 2021/22:90 längre nätverksprojekt inom flera olika områden av nordiskt jord- och En digital seminarie- och workshopserie om kolinlagring i jordbruks- och skogsmark utfördes. Serien publicerades även som korta informationsvideor. En större rapport om vildsvinen i publicerades också. arrangerade det finländska ordförandeskapet i en nordisk dialog som förberedelse inför om hållbara livsmedelssystem . Dialogen var digital och samlade drygt 90 deltagare från de nordiska länderna och de självstyrande områdena. Sex olika dialoger hölls, där nordiska lösningar utifrån olika perspektiv diskuterades: matsvinn, hållbar livsmedelskonsumtion, antibiotikaresistens och one health, hållbar användning av naturresurser, sociala aspekter och morgondagens perspektiv. Som en uppföljning på dialogen höll jordbruksministrarna under sitt nordiska ministermöte en politisk diskussion för att lyfta fram och stärka de nordiska ländernas gemensamma synpunkter inför toppmötet. Ministrarna gav sin syn på de nordiska livsmedelsystemens styrkor och utmaningar och på hur genom att dela med sig av egna erfarenheter och visa upp nordiska lösningar kan stödja andra länder i deras arbete mot mer hållbara livsmedelssystem. Med hjälp av länderna arrangerade Nordiska ministerrådets sekretariat ett seminarium vid sidan av om hållbara livsmedelssystem –From science and guidelines to food system transformation – för att uppmärksamma hur vi i arbetar och samarbetar kring dessa frågor. 4.8Ministerrådet för social- och hälsopolitik utarbetade för social- och hälsopolitik ett nytt samarbetsprogram –2024. Samarbetsprogrammet konkretiserar den tidigare framtagna handlingsplanen för att förverkliga visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region . Sektorn för social- och hälsopolitik har deltagit i arbetet med att förverkliga visionen för det nordiska samarbetet och de strategiska prioriteringarna. Arbetet inom det svenska ordförandeskapsprojektet – Vård och omsorg på distans (VOPD) – avslutades . Projektet har fått stor uppmärksamhet och ett flertal nordiska ministrar deltog i en avslutande konferens för projektet. Projektet har bidragit till att utveckla innovativa lösningar för vård och omsorg på distans samt möjliggöra utbyte av e-recept över gränserna. fattade de nordiska socialministrarna beslut om ett nytt uppföljande projekt om Integrerad vård och omsorg på distans som löper . Projektet bygger vidare på erfarenheterna från VOPD och bidrar till ökad tillgänglighet till välfärdstjänster i de nordiska länderna och självstyrande områdena, med särskilt fokus på glesbygdsområden. 2021/22:90 projektet finns ett perspektiv om lärdomar från covid-19-pandemin inkluderat. fortsatte arbetet med att starta upp förslagen i den genomlysning som gjorts av det nordiska samarbetet på det sociala området. Arbetet fokuserade bl.a. på brukarmedverkan och systematiskt samarbete om kunskap samt insatser som fungerar. beslutades om ett tvärsektoriellt projekt i syfte att öka kunskapen i om hur individer som vårdats för skadligt bruk eller beroendeproblematik framgångsrikt kan integreras på arbetsmarknaden. beslutades om ett nytt mandat för Folkhälsoarenan 2021– 2023. fokuserade arenan särskilt på att utbyta information, erfarenheter och lärande exempel inom området icke-smittsamma sjukdomar och hur dessa kan förebyggas, exempelvis genom fysisk aktivitet och hälsosamma matvanor. Den nordiska socialförsäkringsgruppen har haft kontakt i ett flertal socialförsäkringsfrågor som är av gemensamt intresse för de nordiska länderna. Syftet med arbetet är att underlätta rörligheten för migrerande personer och effektivt samordna socialförsäkringsskyddet. Aktuella frågor var uppdateringar i avtalet till den Nordiska konventionen om socialförsäkringar, garantipensioner, förhandlingarna i EU om förordning 883/2004 om samordning av de nationella trygghetssystemen för socialförsäkringar, erfarenhetsutbyte efter brexit, gränshinder och planerade åtgärder med anledning av pandemin. Den Nordiska medicinalstatistiska kommittén och reformerade , under svenskt initiativ och projektledarskap, sina arbetssätt vad gäller insamling, bearbetning och publicering av jämförbar nordisk hälso- och socialstatistik. En ny webbplats för kommittéerna togs också fram. Initiativ togs för ett närmare samarbete med de baltiska länderna. Ett möte med högre tjänstepersoner inom hälso- och den sociala sektorn i de nordiska och baltiska länderna genomfördes . Syftet var att utvärdera tidigare samarbeten och diskutera nya samarbetsområden och projekt för . Mötet var en fortsättning på initiativ som togs under det svenska ordförandeskapet 2018. Statsrådet deltog vid två ministermöten i den nordiska kretsen som främst behandlade covid-19-pandemin, olika åtgärder i de nordiska länderna och erfarenheter av pandemin på hälso- och det sociala området. Statsrådet deltog i det årliga nordiska ministermötet och talade på temat välfärdsekonomi avslutades det fleråriga och omfattande forskningsprojektet om framtidens arbete som till stora delar finansierades av för arbetsliv. deltog de nordiska arbetsmarknadsministrarna i ett informellt virtuellt ministermöte där huvudkonklusionerna från projektet diskuterades tillsammans med rapportförfattarna. Under session i redovisade för arbetsliv resultatet från projektet. anordnades ett ministermöte i där Skr. 2021/22:90 arbetsmarknadsministrarna tillsammans med generaldirektör Ryder och representanter från arbetsmarknadens parter diskuterade plattformsarbete, psykisk hälsa i arbetslivet samt utmaningar på arbetsmarknaden under återhämtningsfasen av pandemin. antogs ett nytt samarbetsprogram för åren 2022–2024. Det nya samarbetsprogrammet har anpassats för att bättre kunna bidra till uppfyllandet av visionen att ska bli världens mest hållbara och integrerade region 2030. Under ordförandeskap i anordnades flera hybridkonferenser med fokus på lönebildning och minimilöner, framtidens arbete kopplat till grön omställning samt möjligheter på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. 4.10Ministerrådet för jämställdhet och LGBTI för jämställdhet och LGBTI fortsatte att utveckla arbetet på såväl jämställdhetssom LBGTI-området. Den engelska förkortningen LGBTI används i nordiska sammanhang. På jämställdhetsområdet prioriterades frågor om hat, hot och trakasserier ur ett jämställdhetsperspektiv, pappor och föräldraledighet och jämställdhet i förskolan. Under temat våld mot kvinnor, med särskilt fokus på covid-19 pandemin, samlades framför allt civilsamhällets organisationer vid en internationell konferens i . Vid det årliga mötet vid FN:s kvinnokommission lyfte de nordiska jämställdhetsministrarna särskilt fram frågan om ungas inflytande och mötte chefen för för kvinnors rättigheter och egenmakt (UN Women). för jämställdhet och LGBTI medverkade också i det tvärsektoriella projektet hållbarhet, livsstil och konsumtion med genusperspektiv. Det nordiska information för kunskap om kön (NIKK) arbetade bl.a. med en flerårig forskningssatsning om sexuella trakasserier i arbetslivet samt hållbarhet och jämställdhet inom framtidens högteknologiska arbetsliv. NIKK har i uppdrag att förmedla medel från Nordiska jämställdhetsfonden till nordiska samarbeten på jämställdhetsområdet. förmedlades även medel till samarbeten på LGBTI-området. I likhet med 2020 tog de fem nordiska ministrarna med ansvar för jämställdhet- och LGBTI-rättigheter fram artiklar om utmaningar och rättigheter inom området. publicerade ministrarna två gemensamma artiklar i nordiska dagstidningar. På WorldPride i medverkade de fem nordiska ministrarna på programpunkten och diskuterade unga LGBTI-personers livsvillkor i en nordisk debatt. Två rapporter publicerades om LGBTI-personers situation i , närmare bestämt om livsvillkor bland unga LGBTI-personer respektive hatbrott. hölls två ministermöten. Ministrarna beslutade bl.a. om en treårig nordisk forskningssatsning om äldre LGBTI-personers livsvillkor, som ska genomföras i samverkan med för social- och 2021/22:90 hälsopolitik. Därutöver beslutades om ett nordiskt åtagande att främja jämställdhet och miljö inom ramen för FN:s globala kampanj för att främja jämställdhet, Generation Equality. Ett arbete för att ta fram en handlingsplan för att motverka det växande internationella motståndet mot jämställdhet, LGBTI-personers och kvinnors rättigheter, inleddes också. fortsatte arbetet med att genomföra och implementera ministerdeklarationen Digital North 2.0, och antogs deklarationens färdplan för perioden –2024. Deklarationens syfte är att bidra till genomförandet av visionen för det nordiska samarbetet genom att bl.a. öka rörligheten och integrationen genom gemensamma gränsöverskridande digitala tjänster samt genom främjandet av grön ekonomisk tillväxt. fortsatte även arbetet med programmet för gränsöverskridande digitala tjänster (Programme), där beslut kring en ny finansieringsmekanismen togs . Den s.k. öppna finansieringsmekanismen avser att stötta nya innovativa digitala samarbetsprojekt i den nordisk-baltiska regionen. Inom området för digital elektronisk kommunikation beslutades att mandatet för (Identification) ska utökas. Målsättningen med ett utökat mandat är att NOBID ska kunna agera plattform för samarbete och utbyte av goda exempel i ländernas arbete med EU:s förslag kring en digital plånbok. presenterades en slutrapport om gränsöverskridande dataflöden mellan de nordiska och baltiska länderna. En studie om digital inkludering initierades . Studien kommer att lägga grunden för utvecklingen av gemensamma insatser med syfte att stärka den digitala inkluderingen . ägde två ministermöten rum: och . Vid ministermötet diskuterade regionens digitaliseringsministrar potentialen för ökat samarbete kring grön digital omställning. Diskussionen följdes upp vid ministermötet och digitaliseringsministrarna enades då om att ska fokusera sitt arbete mot inrättandet av ett gemensamt datautrymme (Space) med syfte att stötta en grön digital omställning i regionen. Vid ministermötet antog ministrarna även ett gemensamt uttalande om vikten av att främja digital inkludering som en central del i regionens digitala omställning. 4.12Ministerrådet för ekonomi- och finanspolitik lanserades årets upplaga av tidskriften på temat bostadsmarknader och bostadspolitik i , med artiklar om t.ex. husprisbubblor och beskattning av bostäder. Tidskriften ges ut på initiativ av de nordiska finansministrarna i syfte att göra aktuell ekonomisk-politisk forskning mer tillgänglig för beslutsfattare och för att uppmuntra en bredare diskussion om Skr. 2021/22:90 gemensamma ekonomisk-politiska frågor. Inom ramen för arbetet med visionen för det nordiska samarbetet fortsätter för ekonomi- och finanspolitik sitt arbete med ett fyraårigt tvärsektoriellt projekt om inkluderande ekonomisk tillväxt i den gröna omställningen. Insatsen fokuserar på hur en hållbar grön omställning till en klimatneutral ekonomi kan genomföras som en inkluderande ekonomisk tillväxt kan åstadkommas utan ökande klyftor, bl.a. mellan stad och land. tog för ekonomi- och finanspolitik även initiativ till ett projekt för erfarenhetsbyte i de nordiska länderna gällande att förbättra integrering av klimataspekter i ekonomiska modeller. De nordiska justitieministrarna samarbetar bl.a. för att motverka brottslighet och terrorism. för justitiefrågor hölls ett möte mellan de nordiska ländernas justitieministrar. Det övergripande temat för årets möte var människohandel. Under mötet redogjorde EU- kommissionär för EU:s nya strategi mot människohandel. Ministrarna diskuterade även utmaningar i samband med lagstiftningsfrågor under covid-19-pandemin, svårigheter vid överförande av straffverkställighet till länder utanför och EU, det nordiska polissamarbetet och arbetet mot sexuella övergrepp mot barn på internet. för justitiefrågor finansieras flera projekt bl.a. om familjer efter separation, högerextremism i , överförande av straffverkställighet och bekämpande av människohandel. hålls vanligtvis ministermöten om rättsliga frågor inom ramen för det nordiska samarbetet med . skulle ha stått värd för ett sådant möte , men på grund av utvecklingen av covid-19-pandemin ställdes mötet in. 5Nordiskt samarbete på transportrespektive infrastrukturområdena Gränsöverskridande transporter har en stor betydelse både för tillväxt och tillgänglighet i de nordiska länderna. De gränsöverskridande transporterna mellan länderna gör det attraktivt att bo och arbeta över landsgränserna, och ska göra det möjligt att på ett hållbart sätt resa och transportera varor mellan våra länder. De nordiska transportministrarna har ett gott samarbete och möts i en rad olika sammanhang, bilateralt och i gemensamma projekt. Regeringen värnar det goda informella samarbetet. deltog infrastrukturminister i bilaterala samtal om aktuella frågor med statsrådskollegor i , och . Statssekreterare hade samtal om gränsöverskridande transporter med sina norska respektive danska 2021/22:90 kollegor. deltog infrastrukturministern i ett möte mellan de nordiska transportministrarna om transportsektorns klimatomställning inför COP26. På initiativ pågår också projekt mellan svenska myndigheter och andra nordiska aktörer om bl.a. accelererad elektrifiering av vägtransporter i samt samverkan kring hållbara godstransporter. 6Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete samordnade det informella nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet som leds av de nordiska utrikesministrarna (). Förutom aktuella utrikes- och säkerhetspolitiska frågor prioriterade under sitt ordförandeskap frågor som rörde klimat och miljö. inledde sitt ordförandeskap med ett digitalt seminarium med klimat som huvudämne. Samtliga nordiska utrikesministrar deltog. hölls tre digitala N5-möten på utrikesministernivå: , och . utrikesminister deltog vid . hölls digitala N5- möten och . Årets enda fysiska N5-möte hölls i i samband med session. Nyttjandet av virtuella möten har medfört att de nordiska utrikesministrarna samtalar oftare än tidigare, även om det har varit svårt att anordna fysiska möten. N5-möten fokuserade på aktuella utrikes- och säkerhetspolitiska frågor, inklusive utvecklingen i , och , ordförandeskap i () och FN-frågor. Utrikesministrarna diskuterade även uppföljningen av rapporten and Security Policy , som tagits fram av den isländska politikern . Rapporten inkluderade förslag om hur det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet kan vidareutvecklas. Det nordiska utrikespolitiska samarbetet är högt prioriterat av regeringen, inte minst i ljuset av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet och det fortsatta behovet av att vidta åtgärder för att hantera pandemin. De nordiska utrikesministrarna stod i nära kontakt för att dela information om smittspridning, restriktioner och situationen för gränsregionerna. Det fanns ett starkt nordiskt stöd för ordförandeskap i . Samtliga nordiska utrikesministrar deltog vid i . Det nordiska FN-samarbetet är omfattande och har präglats av plats i 2021– 2022.