prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — tillkännagett för regeringen det som anförs i reservationen (rskr. 2017/18:176 och bet. 2017/18:SoU18 s. 22). regeringen tillsätta en parlamentarisk utredning för att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården. ansvarsfördelningen mellan staten och de nuvarande huvudmännen, så konstaterade regeringen i budgetpropositionen (prop. 9 avsnitt 3.5 s. 44) att en utredning om statens kontra läns och regioners ansvar hade avslutats av den s.k. , som lämnade betänkandet Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå (SOU 2018:10). Regeringen uppgav att regeringen under 2019 hade analyserat frågan och avsåg återkomma till med anledning av tillkännagivandet i budgetpropositionen . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 36–37) angavs, utöver vad som redovisades i budgetpropositionen , att regeringen hade inlett en analys avseende tillkännagivandet men bedömde att frågan behöver analyseras vidare i ljuset av de nya situationer och de behov som uppstått under hanteringen av covid-19. återkomma till med anledning av tillkännagivandet i I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 s. 45) angavs, utöver vad som redovisades i ovan nämnda budgetpropositioner, följande. För att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården bör slutsatser inväntas. Den nationella styrningen behöver stärkas, bland annat genom bättre tillgång till relevanta data och ökad tillsyn. Därigenom förbättras möjligheten att rikta resurser och insatser dit behoven är som störst. Den statliga uppföljningen och tillsynen hjälper också regeringen att följa resultat av omstruktureringar och andra reformer på nationell nivå. Behovet av en utvecklad nationell uppföljning har också belysts i ljuset av covid-19 pandemin liksom behovet av nationell samordning och behovsanalyser, både i tider av kris och i ett förebyggande syfte. Genom att öka den nationella uppföljningen och analysen ökar förutsättningarna för att staten på ett mer effektivt sätt kan stödja och stärka kommuner och regioner i deras arbete. lämnade sitt andra delbetänkande (SOU 2021:89) och slutbetänkandet (SOU 2022:10). Regeringen har också tagit emot utredningen i hälso- och sjukvården – stärkt statlig styrning för hållbar vårdinfrastruktur (SOU 2021:71). Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Punkten är inte slutbehandlad. Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor Motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 30), skr. 2019/20:75 (S 16) och skr. 2020/21:75 (S 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om gårdsförsäljning inom ramen för Systembolagets detaljhan- delsmonopol*: har tillkännagett att regeringen, under förutsätt- ning att Systembolagets detaljhandelsmonopol kan upprätthållas, bör verka för en lagstiftning som möjliggör gårdsförsäljning i begränsad utsträckning (bet. 2017/18:SoU8 s. 12 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över frågan om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker (dir. 2020:118, S 2020:15). Utredaren ska bland annat att göra en EU-rättslig analys av om och i sådant fall föreslå hur gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker kan införas i hela landet under förutsättning att detaljhandelsmonopolet säkras. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En möjlighet till småskalig gårdsförsäljning av alkoholdrycker (SOU 2021:95). Betänkandet har remitterats. Remisstiden går ut . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18, bet. 2021/22:75 Social- departementet redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 34), skr. 2019/20:75 (S 17) och 2020/21:75 (S 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om kvalitetsskillnader hos vårdmottagningar*: har tillkännagett att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras 2017/18:SoU9 s. 45 f.). Regeringen beslutade att ge respektive Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att lämna förslag på hur uppföljningen av vården kan utvecklas med avseende på kvalitet och omotiverade skillnader. fästas på användande av patientrapporterade utfalls- och upplevelsemått. Uppdragen redovisades av myndigheterna i varsin rapport . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. s. 51) redogjorde regeringen för tillkännagivandet och uppgav bl.a. följan- Rapporterna från och Myndigheten för vård- och om- sorgsanalys utgör viktiga underlag för regeringens fortsatta arbete. 2019 har regeringen även ingått en överenskommelse med kom- muner och regioner om stöd till kvalitetsregister där en central del är att ytterligare stärka och utveckla registren för att skapa förutsättningar till jämförelser och tillgängliggörande av vårdens kvalitet. har haft ett uppdrag att analysera förutsättningarna för ett primärvårdsregister, vilket också är en grundförutsättning för att kunna jämföra kvaliteten mellan olika vårdmottagningar. redovisade uppdraget i rapporten insamling av registeruppgifter från primärvården. Rapporten innehåller förslag till hur uppgifter från primärvården kan komplettera patientregistret. Rapporten skickades på remiss och remisstiden gick ut den Regeringen har därutöver gett och ett flertal uppdrag inom området för att skapa bättre förutsättningar för tillgängliggörande av hälsodata (bl.a. S2020/04093, S2021/00581 och S2021/00823). Uppdrag att genomföra en förstudie om digital nationell infrastruktur (S2021/06170), Uppdrag att kartlägga datamängder av nationellt intresse på hälsodataområdet (S2021/05369) och Uppdrag att genomföra en förstudie om ett statligt, nationellt datautrymme för bilddiagnostik (S2021/05259). ska lämna en delredovisning och en slutredovisning av uppdraget att genomföra en förstudie om digital nationell infrastruktur (S2021/06170). ska delredovisa uppdraget att kartlägga datamängder av nationellt intresse på hälsodataområdet (S2021/05369). Uppdraget ska slutredovisas . lämnade en första delredovisning av uppdraget att genomföra en förstudie om ett statligt, nationellt datautrymme för bilddiagnostik (S2021/05259) . delredovisningar ska ske och . Myndigheten ska lämna en slutrapport . Regeringen anser att det finns skäl att avvakta resultaten av uppdragen och avser att återkomma till därefter. Punkten är inte slutbehandlad. Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd Prop. 2017/18:150, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 39), skr. 2019/20:75 (S 19) och skr. 2020/21:75 (S 17). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om retroaktiv utbetalning m.m.*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att skärpa regelverket för efterlevandestöd (bet. 2017/18:SfU27 s. 5 f.). Enligt tillkännagivandet bör regeringen dels återkomma till med ett förslag som innebär att efterlevandestöd som kräver ansökan ska kunna lämnas för högst en månad före ansökningstillfället, dels utreda om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 12 avsnitt 3.8) lämnade regeringen förslag om att efterlevandestöd inte ska få lämnas tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Genom förslaget om begränsning till en månads retroaktivitet för efterlevandestöd ansåg regeringen att tillkännagivandet i den del som avser retroaktiviteten var tillgodosett (s. 28 f.). Regeringen redogjorde i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 12 s. 21) för tillkännagivandet och uppgav att en arbetsgrupp i ser över regelverket för efterlevandestöd för barn som är omhändertagna för vård på eller boende i verksamhet som bekostas av det allmänna. Inspektionen för socialförsäkringen har haft i uppdrag att granska hur socialförsäkringsförmåner påverkas när det allmänna placerar barn. Uppdraget redovisades i rapporten barn och socialförsäkringen (rapport 2021:16). Rapporten pekar på brister i såväl tillämpning som utformning av socialförsäkringsförmånernas regelverk relaterat till placeringsprocessen, men dessa brister gäller främst andra förmåner än efterlevandestödet. Regeringen avser att ge och i uppdrag att ta fram stöd- och informationsmaterial om hur socialförsäkringar påverkas när barn placeras utanför det egna hemmet för att skapa bättre förutsättningar för kommunernas arbete. En departementspromemorian om Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna (Ds 2020:27) har utarbetats och remitterats. Promemorian innehåller förslag om att efterlevandestöd inte ska lämnas åt barn eller unga som får vård eller boende bekostat av det allmänna. De föreslagna bestämmelserna motsvarar vad som gäller för underhållsstöd till barn och unga i motsvarande situationer. Remisstiden gick ut . Regeringen har beslutat om lagrådsremissen Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna. Regeringen avser att återkomma till med en proposition . Punkten är inte slutbehandlad. Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden 2017/18:157, bet. 2021/22:75 Social- departementet 2021/22:75 Social- departementet redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 43), skr. 2019/20:75 (S 20) och skr. 2020/21:75 (S 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om returrätten*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att returrätten även bör omfatta läkemedel som kräver kyl- eller frysförvaring (bet. 2017/18:SoU24 s. 8 f.). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att utreda om en rätt till retur av läkemedel som förvaras i kyl- eller frysförhållanden bör införas. redovisade sitt uppdrag . Av redovisningen framgår att myndigheten föreslår att även läkemedel som kräver kyl- eller frysförvaring ska kunna omfattas av returrrätten, under vissa förutsättningar. Regeringen ser över hur ska tas om hand. Regeringen avser att därefter återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. Klassificering av nya psykoaktiva substanser Prop. 2017/18:221, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 44), skr. 2019/20:75 (S 21) och skr. 2020/21:75 (S 19). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om generisk klassificering*: har tillkännagett att regeringen bör låta göra en analys av erfarenheterna från länder som redan har infört systemet med generisk klassificering av nya psykoaktiva substanser (bet. 2017/18:SoU27 s. 5 f.). Regeringen bedömer att det finns skäl att hantera de flesta av de tillkännagivanden som rör narkotikapolitiken samlat för att därefter återkomma till . Därför avser regeringen att hantera detta tillkännagivande tillsammans med tillkännagivandet om utvärdering av narkotikapolitiken m.m. (rskr. 2019/20:174 punkt 7, S 25). Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag som rör den svenska narkotikapolitiken. Avsikten är att denna fråga ska att beaktas inom ramen för utredningen. Punkten är inte slutbehandlad. God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik Prop. 2017/18:249, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 50), skr. 2019/20:75 (S 22) och skr. 2020/21:75 (S 20). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om fast läkarkontakt*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkar- kontakt (bet. 2017/18:SoU26 s. 6 f.). I delbetänkandet God och nära vård –En primärvårdsreform (SOU 2018:39) redovisas förslag om fast läkarkontakt i primärvården. Betänkandet Digifysiskt vårdval (SOU 2019:42) innehåller bl.a. förslag om nya grunder för valfriheten i primärvårdens vårdvalssystem och tydligare krav på utförare. betänkandena har remissbehandlats. Utifrån förslagen i betänkandena beslutade regeringen propositionen Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform (prop. 2021/22:72) till Genom de förslag i fråga om fast läkarkontakt som lämnades i propositionen ansåg regeringen att tillkännagivande var tillgodosett och därmed slutbehandlat (s. 12). Punkten är slutbehandlad. 2017/18:274, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 60), skr. 2019/20:75 (S 23) och skr. 2020/21:75 (S 21). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om bastjänstgöring på *: har tillkännagett att regeringen ska säkerställa att utbildningssamarbetet med kan fort- sätta och att det blir möjligt för läkare att genomföra sin bastjänstgöring på på likvärdiga villkor som i (bet. 2018/19:SoU5 s. 6 f.). Regeringen har gett i uppdrag att revidera föreskrifterna för läkarnas specialiseringstjänstgöring i enlighet med vad som anges i propositionen Bastjänstgöring för läkare (prop. 2018/19:50). I samband med detta har myndigheten också fått i uppdrag att säkerställa att bas- tjänstgöring ska kunna genomföras på på likvärdiga villkor som i . Reformen läkarnas grund- och vidareutbildning trädde i kraft . beslutade regeringen om förordningsändringar som följd av lagändringarna i propositionen Bastjänstgöring för läkare. beslutade regeringen propositionen Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring (prop. 2020/21:177). Av propositionen framgår bland annat följande. hade dels fått i uppdrag att ta fram myndighetsföreskrifter för läkarnas specialiseringstjänstgöring, där bastjänstgöring införs som en inledande tjänstgöringsdel, dels ett uppdrag om att säkerställa att bastjänstgöring ska kunna genomföras på på likvärdiga villkor som i . redovisade sitt uppdrag och av redovisningen framgår att föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2021:8) om läkarnas specialiseringstjänstgöring som beslutades varken förhindrar eller försvårar ett fortsatt utbildningssamarbete mellan svensk och åländsk hälso- och sjukvård. Detsamma gäller för de förordningsändringar som har gjorts med anledning av införandet av bastjänstgöringen. Det är således möjligt för svenska läkare att genomföra bastjänstgöring på . Regeringen ansåg därmed att tillkännagivandet var slutbehandlat (a. prop. s. 5). Punkten är slutbehandlad. Ny lag om tobak och liknande produkter 2017/18:156, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 63), och skr. 2019/20:75 (S 24) 2020/21:75 (S 22). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om marknadsföring och handel, c)*: har tillkännagett att regeringen bör återkomma till med lagförslag om marknadsföring av tobaksvaror på internet, omnumreringar i lagtexten och eventuella ytterligare följdändringar (bet. s. 15 f.). Regeringen beslutade propositionen Reglering av alkoglass m.fl. produkter (prop. 2018/19:59). bland annat följande. Enligt utskottet ska det vara tillåtet att visa bilder på tobaksförpackningar på en webbsida för handel på internet, trots att det inte har utfärdats något utgivningsbevis. De formella kraven kring beredning av nya lagförslag innebär att regeringen inte hinner lämna några Regeringen avser i stället att återkomma till gällande tillkännagivandet. Tillkännagivandet är alltså inte Vad gäller frågan om marknadsföring av tobaksvaror finns det anledning att tydliggöra att det även framöver är tillåtet att tillhandahålla tobaksvaror för försäljning på internet. beslut att behålla tobakslagens reglering kring marknadsföring är rättsläget kring vad som är tillåten marknadsföring på internet Det får fram till att regeringen återkommit gällande tillkännagivandet ankomma på rättstillämpningen att pröva vilken typ av marknadsföring som är tillåten vid internetförsäljning av tobaksvaror s. 117). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av vissa frågor på tobaksområdet (dir. 2020:9, S 2020:02). I uppdraget ingick bl.a. att analysera de svenska reglerna om marknadsföring och sponsring av tobak, e-cigaretter och påfyllnings- Utredningen om översyn av vissa frågor på tobaksområdet lämnade sitt betänkande Hårdare regler för nya nikotinprodukter (SOU I betänkandet föreslås bland annat särskilda marknadsföringsbestämmelser för tobaksvaror, e-cigaretter och Betänkandet har remissbehandlats. att återkomma i frågan i en proposition . Motion 2018/19:2819, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (S 34) och skr. 2020/21:75 (S 26). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 38 om barn- och familjecentraler*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om barn- och familjecentraler (bet. 2018/19:SoU9 s. 93 f.). Enligt utskottets betänkande bör regeringen utreda möjligheterna att inrätta barn- och familjecentraler där olika professioner 9 avsnitt 4.3 s. 20) redovisade regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och angav följande. att ge en särskild utredare i uppdrag (S2019:05, dir. 2019:93) att se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Syftet med uppdraget är att uppnå en mer likvärdig vård som innefattar förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet. Syftet är också att genom insatser inom den nära vården för barn och unga som lider av psykisk ohälsa avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin, BUP. Regeringen ansåg mot denna bakgrund att tillkännagivandet var slutbehandlat. Vidare kan nämnas att utredaren lämnade ett delbetänkande (SOU 2021:34) till regeringen . lämnade utredaren sitt slutbetänkande Börja med barnen! Följa upp hälsa och dela information för en god och nära vård (SOU 2021:78). Betänkandena har remitterats. Punkten är slutbehandlad. Frågor om psykisk ohälsa Motioner från allmänna motionstiden /19, bet. 2018/19:SoU15 redovisad, se skr. 2019/20:75 (S 35) och skr. 2020/21:75 (S 27). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin (bet. 2018/19:SoU15 s. 16 f.). Utskottet konstaterar i betänkandet att rapporter från och har visat att den psykiska ohälsan bland barn och unga ökar. Utskottet vill även framhålla att vuxnas utsatthet när de mår psykiskt dåligt riskerar att bli barns utsatthet. För att minska den psykiska ohälsan i samhället krävs enligt utskottet ett förstärkt arbete. Det bör enligt utskottet säkerställas att vården håller hög kvalitet. Utskottet anser därför att regeringen bör stärka tillsynen och uppföljningen av barn- och ungdomspsykiatrin. Regeringen har tagit ett stort antal initiativ som rör barn- och ungdoms- psykiatrin bland annat inom ramen för överenskommelser med Kommuner och Regioner. har fått ett brett uppdrag att stödja huvudmännens arbete inom området psykisk ohälsa. Inspektionen för vård och omsorg har identifierat barn och unga med psykisk ohälsa som ett prioriterat riskområde –2020. Betänkandet För barnets bästa (SOU 2017:111) innehåller förslag som syftar till att förbättra situationen för barn inom den psykiatriska tvångsvården. Propositionen Förbättringar för barn inom den psykiatriska tvångsvården (prop. 2019/20:84) beslutades . I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 avsnitt 4.3 s. 21) redovisade regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och angav följande. Regeringen har gett Inspektionen för vård och omsorg i uppdrag att, –2024, förstärka och utveckla tillsynen och uppföljningen av den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården. Uppdraget innefattar även en förstärkt tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin, i det fall som myndigheten finner det relevant. Regeringen bedömer därmed att tillkännagivandet i denna del är tillgodosett. Punkten är slutbehandlad. 2021/22:75 Social- departementet Punkt 18 om ansvar för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m.*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ansvar för vård vid sam- sjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m. (bet. s. 32 f.). regeringen se över frågan om hur ansvaret för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom kan samlas hos en huvudman. Regeringen bör efter det att översynen har gjorts utreda möjligheterna till en gemensam tvångslagstiftning för personer med psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom. regeringen enligt tillkännagivandet se över hur det ska kunna finnas tillgång till farmakologisk behandling i hela landet för personer med har på uppdrag av regeringen kartlagt förekomsten av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik samt föreslagit hur vården kan Regeringen beslutade om direktiv till Utredningen om samordnade insatser vid samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (dir. 2020:68). En särskild utredare ska föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Syftet med uppdraget är att analysera och lämna förslag på hur samverkan för personer med samsjuklighet kan förbättras mellan huvudmännen och mellan verksamheter med samma huvudman och se över ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och lämna förslag på hur ansvaret för personer med samsjuklighet kan samlas hos en huvudman. Utredningen ska också analysera för- och nackdelar med en gemensam lagstiftning för personer som vårdas utan samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare (LVM) i vissa fall eller lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT), och om möjligt föreslå hur frågan kan hanteras vidare. beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv. Tilläggsuppdraget innefattar bland annat att utredaren ska lämna förslag på en gemensam lagstiftning för personer som vårdas utan samtycke enligt LVM eller LPT. De nya delarna av uppdraget ska redovisas i ett slutbetänkande . redovisade utredningen uppdraget enligt de ursprungliga direktiven i delbetänkandet Från delar till helhet – En reform för samordnade, behovsanpassade och personcentrerade insatser till personer med samsjuklighet (SOU 2021:93). Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /19, bet. 2018/19:SoU8 redovisad, se skr. 2019/20:75 (S 36) och skr. 2020/21:75 (S 28). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om årlig rapport om konsekvenser för akutsjukvården*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en årlig rapport om konsekvenserna för akutsjukvården (bet. 2018/19:SoU8 s. 26 f.). Enligt tillkännagivandet bör regeringen i lämpligt sammanhang till rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården vid regionsjukhusen med anledning av den högspecialiserade vårdens kon- centration. Regeringen har gett i uppdrag att löpande rapportera om arbetet med omställningen av den högspecialiserade vården och i det ingår att rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 avsnitt 4.3 s. 22) redovisade regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och angav följande. lämnade sin senaste lägesrapport . I rapporten beskrivs bl.a. hur flera perspektiv, däribland akutsjukvårdsperspektivet genomsyrar konsekvensanalyserna som görs löpande inför beslut om nationell högspecialiserad vård. Konsekvens- analysen görs tillsammans med beredningsgrupperna med professions- företrädarna som är knutna till arbetet med högspecialiserad vård. presenterade sitt arbete för . fortsätter att följa frågan noggrant. ansåg dock att tillkännagivandet inte kunde anses slutbehandlat genom de redovisade åtgärderna (bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123). Regeringen avser att återkomma i frågan . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 19 om vårdvalssystem – LOV*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården (bet. 2018/19:SoU8 s. 73 f.). Utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08) har av regeringen haft i uppdrag att utreda hur styrningen av hälso- och sjukvården bättre kan främja en jämlik och behovsbaserad vård (dir. 2017:128).