prop · H903131 · 2022-03-01 00:00:00 — Andra ledet i bestämmelsen kan i det skedet inte tillämpas eftersom det bygger på att åtal redan ”har väckts”. 5 kap. 26 § I första stycket andra meningen talas om att utlänningen vägrar att medverka. När man talar om vägran ger det intryck av att det fordras ett uttryckligt negativt ställningstagande från utlänningens sida. För att fullt ut täcka in de situationer som avses finns anledning att i stället tala om att utlänningen inte samarbetar: Om utlänningen inte samarbetar får begära hjälp av med att verkställa beslutet. 5 kap. 28 § Se Lagrådets yttrande avseende 26 §. 2021/22:131 Bilaga 5 6 kap. 4 § Andra stycket är svårläst. Lagrådet föreslår att texten delas upp i två stycken och att de utformas så här: När en muntlig förhandling hålls innan Migrationsöverdomstolen yttrar sig enligt 7 kap. 14 § andra stycket över ett beslut om utvisning, inhibition, tidsbegränsat uppehållstillstånd eller användning av tvångsmedel, ska Säkerhetspolisen och 1.redogöra för omständigheterna i ärendet, 2.lämna andra uppgifter som behövs för att förhandlingen ska kunna genomföras, och 3.ges tillfälle att ställa frågor till utlänningen och andra som hörs i ärendet. 6 kap. 11 § Paragrafen är avsedd att ha materiell betydelse, men har utformats närmast som en upplysningsbestämmelse. Lagrådet föreslår att texten ges följande lydelse. En utlänning som har utvisats får åläggas skyldighet att betala kostnaden för sin egen resa till den ort dit han eller hon sänds genom en myndighets försorg. 7 kap. 1 § I paragrafen talas om beslut om utvisning, vilket är avsett att inbegripa även beslut som innebär ett avslag på en ansökan om utvisning. Lagrådet föreslår att man, när såväl bifalls- som avslagsbeslut avses, använder lokutionen ”beslut i fråga om utvisning”. I sammanhanget bör noteras att ”beslut om utvisning” i vissa delar av lagen, se t.ex. 2 kap. 4 §, rubriken framför 2 kap. 6 § samt 2 kap. 11 och 12 §§, avser endast beslut som innebär ett bifall till ansökan. 7 kap. 3 § Det finns skäl att skilja mellan Säkerhetspolisens beslut som kan överklagas endast av utlänningen (är inte motpart) å den ena sidan, och beslut som kan överklagas av såväl Säkerhetspolisen som utlänningen å den andra. Vidare ska, såvitt Lagrådet kan förstå, orden ”och” respektive ”samt” i lagtexten i 3 § andra meningen ersättas med ordet ”eller”. Paragrafen kan med dessa utgångspunkter, och med beaktande av vad Lagrådet har anfört under 7 kap. 1 §, lämpligen ges följande lydelse. Säkerhetspolisens beslut om förvar eller uppsikt får överklagas till Migrationsöverdomstolen. Detta gäller dock inte myndighetens interimistiska beslut enligt 3 kap. 5 § första stycket eller 6 § första stycket eller 4 kap. 4 § första stycket. beslut i fråga om förvar eller uppsikt får överklagas till Migrationsöverdomstolen. 7 kap. 4 och 5 §§ Bestämmelserna föreslås byta plats och, bl.a. mot bakgrund av vad Lagrådet har anfört i anslutning till 7 kap. 1 §, ges följande lydelse. 4 § Ett statsråds beslut om förvar eller uppsikt får överklagas till . 5 § Beslut i fråga om förvar eller uppsikt får överklagas särskilt och utan begränsning till . 7 kap. 18 § Som påpekas av i domstolens remissvar avseende det betänkande som ligger bakom lagråds-remissen kan även en tredjelandsmedborgare som är familjemedlem till en unionsmedborgare ha en härledd rätt till uppehållstillstånd och därmed omfattas av rätten till domstolsprövning. Sådana personer omfattas emellertid inte av den rätt till rättsprövning som följer av rättsprövningslagen. Det finns heller ingen möjlighet att göra undantag från primärrätten med hänvisning till att det gäller lagstiftning på området för nationell säkerhet. Det är visserligen riktigt såsom det sägs i lagrådsremissen, att en tillämpning i linje med Högsta förvaltningsdomstolens praxis (jfr HFD 2020 not. 10) innebär att det i praktiken tillskapats ett utrymme för domstolsprövning. Lagrådet vill emellertid ifrågasätta om det är lämpligt att på detta sätt medvetet ”underreglera” rätten till domstols-prövning och hänvisa domstolarna till att tillämpa generella regler om normkonflikter för att nå ett resultat som är godtagbart från EU-rättslig synpunkt. Det kan för övrigt också ifrågasättas om detta tillvägagångssätt kan anses fullt ut förenligt med allmänna skyldigheter enligt . 2021/22:131 Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , Strandhäll, , , , , , Regeringen beslutar proposition Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden