prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Vid beräkningen av skatteperiodiseringar uppstår ett skillnadsbelopp som inte kan fördelas på olika skatteslag och som förs till balanserad kapitalförändring. Beloppet uppgår till -0,. Försvarsmakten redovisar invärdering av beredskapsvaror i lager m.m. direkt mot eget kapital till en summa av . Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper medför en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalökning. Nedanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. Utdelning från hel- och delägda företag Förändring av eget kapital hos hel- och delägda företag Omföring av resultatandel från Systembolaget redovisad vid beräkning av skatteperiodiseringar Invärdering av beredskapsvaror i lager m.m., Utjämningspost vid eliminering av statspapper vid eliminering av ensidiga inomstatliga periodavgränsningsposter samt diverse fordringar och Eliminering av inomstatliga balansposter avseende Underskott av den avgiftsbelagda verksamheten avs. Årets över- eller underskott I tabellen nedan redovisas en beräkning av skillnaderna mellan balansräkningens nettoförmögenhet jämfört med statens förmögenhet beräknad i anslutning till nationalräkenskapernas (NR) principer. NR:s förmögenhetsberäkningar finns ännu inte framställda och jämförelsen görs därför . Skillnad mellan nettoförmögenhet enligt årsredovisningen för staten och Statens nettoförmögenhet enligt ÅRS Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder endast i den statliga balansräkningen Upplupna skatteintäkter och övriga periodiseringar Tillkommande poster i Statens förmögenhet enligt NR-principer Uppvärdering av aktier till marknadsvärde Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell prisnivå av anläggningstillgångar/förbrukningsinventarier samt utökad aktivering av forskning och utveckling Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till egna kapital utöver grundfond Löneskatt på kommunsektorns pensionsskuld Värdepapper hos , Allmänna Statens förmögenhet enligt NR-principer Skillnaden mellan balansräkningens nettoförmögenhet vid utgången av 2020 på -och den beräkning i anslutning till NR som gjorts ekonomiska vårproposition på innebär att NR-beräkningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnader beror dels på olika värderingsprinciper, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till återanskaffningsvärdet dvs. restvärdet efter avskrivningar räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångars värdering i balansräkningen utgår från ursprungligt anskaffningsvärde. Dessutom tillgångsförs forskning och utveckling i högre grad i NR. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för att aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden. Beräkningen av upplupna skatteintäkter sker med andra metoder i NR, vilket tillsammans med en annan tillämpning vid fastställandet av periodiseringar ger ett lägre värde på tillgången. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt består skillnaden främst av fonder och avsättningar, som endast ingår i balansräkningen. För att balansera den särskilda löneskatt som ingår i kommunernas pensionsskuld tar NR upp en fordran i staten på motsvarande belopp. Kammarkollegiet, försäkringsverksamheten m.m. Bygdemedel m.m., länsstyrelser Som fonder i staten redovisas medel som är reserverade för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte beror direkt på en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammarkollegiet. Fonden består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har fortsatt att öka liksom . Fondmedlen har historiskt varit placerade i statsobligationer och reala placeringar, men även i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansieringsinstitut, och till en mindre del på konto i . Efter utvidgning av placeringsmandatet har även något som benämns en långsiktig portfölj med större risk börjat byggas upp, med företagsobligationer, aktier och andelar i värdepappersfonder, vid sidan av den tidigare s.k. basportföljen. avslutades implementeringsfasen och 2021 är det första helåret då fonden är fullinvesterad i den långsiktiga portföljen. Vid utgången av uppgick tillgångarna i den långsiktiga portföljen till av de totala placeringarna. Sammantaget uppgick Kärnavfallsfondens avkastning till . I allt väsentligt förklaras förvaltningsresultatet av avkastningen i den långsiktiga portföljen som uppgick till vilket motsvarar real avkastning. Basportföljens avkastning stannade på måttliga motsvarande -3,i reala termer. förvaltar tre stora fonder inom ramen för krishantering inom det finansiella systemet. för krishantering ska säkerställa att den finansiella sektorn står för de direkta kostnaderna för finansiella kriser. Om ett instituts egna resurser inte räcker till finns medel avsatta i förväg som staten kan använda om den finansiella stabiliteten är hotad. Medlen har finansierats genom avgifter och är uppdelade på Resolutionsreserven, Insättningsgarantifonden och Stabilitetsfonden. Resolutionsreserven har vuxit och är nu den största av dessa. gäller lagstiftning som innebär att ett resolutionsförfarande ska användas för institut som bedöms viktiga för den finansiella stabiliteten och som därför inte bör försättas i konkurs. Resolution innebär att staten tar kontroll över ett institut som är drabbat av problem för att rekonstruera det eller avveckla det under ordnade former. Resolutionsreserven bildades för detta ändamål och tillfördes då genom överföring från Stabilitetsfonden. Den har därefter tillförts resolutionsavgifter samt avkastning på fondens medel. Resolutionsavgifter ska betalas så länge Resolutionsreservens behållning är lägre än av de berörda institutens sammanlagda garanterade insättningar. uppgick reserven till , vilket motsvarar av de garanterade insättningarna. Insättningsgarantifonden har byggts upp av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiften används till att bygga upp en fond för att kunna betala ut ersättning till kunder i kreditinstitut eller värdepappersbolag som går i konkurs. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Insättningsgarantimedlen är placerade i statspapper och till mindre del på konto i . Fonden uppgick vid utgången av 2021 till . Insättningsgarantin totalt uppgår till (se not 56). Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut i samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Inledningsvis tillfördes den genom särskilt anslag på statens budget. Avsikten var tidigare att fonden genom avgifter och avkastning skulle öka upp till motsvarande av BNP. Stabilitetsavgiften har tagits bort efter införandet av resolutionsreserven, men fonden finns kvar och kan användas för stödåtgärder i vissa fall. redovisar några fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och övriga fonder vid består av Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverksfonden. Kammarkollegiets fonder avser främst kollegiets försäkringsverksamhet och Kulturfonden för och , men även Viltvårdsfonden. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder med den övervägande delen hos länsstyrelserna i och . Batterifonden redovisas av och har byggts upp av miljöavgifter på batterier. gäller numera producentansvar för batterier och fonden tar inte in några avgifter. Återstående medel används till batteriforskning och fonden minskar successivt. Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten och Brottsofferfonden. Not 43 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Statens pensionsåtagande vid SPV () ansvarar och redovisar avsättningar för de förmånsbestämda tjänstepensionerna och övriga avtalsförsäkringar som myndigheterna betalar för. Tillsammans utgör dessa merparten av statens pensionsåtagande. Undantagna från denna ordning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst och de tre affärsverken, , och . Avsättningen för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar minskade med jämfört med och uppgår 2021 till . Förklaring till förändring av den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s tjänstepensionsverksamhet Justering av ingående skuld Ändrade beräkningsgrunder, bruttoränta Ändrade beräkningsgrunder, övrigt Grundränta, frigjorda driftkostnader Utfall av antaganden om livslängd Nya och tillfälliga sjukpensioner Förändrad avsättning för premiebefrielse med mera Nya inaktuella, temporära efterlevandepensioner Förändring av antastbar förmån Utbetalning, frigjorda driftkostnader Summa utgående skuld 1 1Till detta tillkommer tjänstegruppliv- och personskadeersättningar med (föregående år) vilket förklarar avvikelsen mot beloppet i not 43. Ändrade beräkningsgrunder, bruttoränta i tabellen ovan visar den effekt på avsättningen som uppstår när bruttoräntan i de försäkringstekniska beräkningsgrunderna ändras. Den redovisningsprincip som staten tillämpar är en anpassning till den internationella redovisningsstandarden IPSAS 39. Principen innebär att resultateffekten av försäkringstekniska omvärderingar redovisas direkt mot nettoförmögenheten och inte i resultaträkningen (se även Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). har räntan i beräkningsgrunderna varit oförändrad jämfört med föregående år och uppgår till -1,. Det innebär att avsättningen inte har förändrats till följd av ändrad bruttoränta. var motsvarande effekt en ökning av avsättningen med som ett resultat av att räntan då sänktes från -0,till -1,. Grundränta, brutto visar den framräkning av pensionsavsättningen som enligt de försäkringstekniska riktlinjerna ska göras med antagen ränta. är räntan precis som föregående år -1,, vilket leder till en minskning av avsättningen med (4,även ). Indexering består av omräkningen av utbetalade pensioner och fribrev med hänsyn till förändringen av prisbasbeloppet. har prisbasbeloppet höjts med i jämförelse med föregående år vilket ökar avsättningen med (5,). Nyintjänande omfattar den förändring av avsättningen som beror på att de aktiva har tjänat in ytterligare rätt till pension. har effekten av nyintjänande ökat avsättningen med (14,). Utbetald pension motsvarar den minskning av avsättningen som årets utbetalningar medför. Årets utbetalningar har minskat avsättningen med (10,). I Övrigt ingår effekter som uppstår i avsättningen när förmånsbelopp förändras , exempelvis på grund av samordning. I posten ingår även nytillkomna pensioner för vilka reserveringar inte har gjorts, framför allt gällande äldre och övriga förmåner. Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Förutom statens pensionsåtagande hos SPV redovisar även avsättning för pensioner och inkomstgarantier samt avsättning för omställningsstöd till aktiva och avgångna ledamöter. tillämpar i princip samma försäkringstekniska grunder som SPV och följer precis som SPV den internationella redovisningsstandarden IPSAS 39. Det innebär att redovisar effekten av försäkringstekniska omvärderingar direkt mot myndighetskapitalet istället för som en del av årets resultat. har totala pensionsavsättning ökat med (0,). Eftersom bruttoräntan har varit oförändrad jämfört med föregående år har avsättningen inte påverkats av försäkringstekniska omvärderingar och ökningen har därför i sin helhet redovisats som en kostnad i resultaträkningen. totala pensionsavsättning uppgår till (5,). (0,) inkomstgarantier och omställningsstöd. Den totala pensionsavsättningen består till () av avsättningar som avser avgångna ledamöter och resterande del avser avsättningar till aktiva ledamöter. Även , och tillämpar numera i princip samma försäkringstekniska grunder som SPV och tillämpar även den internationella redovisningsstandarden IPSAS 39. Det innebär att även affärsverken redovisar effekten av försäkringstekniska omvärderingar direkt mot eget kapital. Affärsverkens sammanlagda pensionsavsättning har ökat med totalt (1,), där står för (1,). Att bruttoräntan inte har förändrats i jämförelse med föregående år innebär att ökningen av affärsverkens pensionsavsättningar i sin helhet har redovisats som en kostnad i resultaträkningen. Not 44 Avsättningar för garantier risker som kan finansieras av garantiavgifter Summa avsättningar för garantier Avsättningar för garantier per myndighet Summa för avsättningar för garantier per myndighet Under posten Avsättningar för garantier redovisas reserveringar för förväntade garantiförluster där det finns ett krav att värdera garantier. I not 56 Garantiförbindelser finns en sammanställning av statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättningar görs och de åtaganden för vilka avsättningar inte görs. Avsättningar för garantier är uppdelat på risker som kan finansieras av garantiavgifter, kvardröjande risker som inte kan finansieras från garantiavgifter och skadeersättningar som inte är utbetalade vid bokslut (oreglerade skador). Avsättningar för garantier uppgick till 2021 jämfört med Det innebär att avsättningar för garantier ökade med . Den främsta orsaken är att risker som kan finansieras av garantiavgifter har ökat från 2020 till 2021. Kvardröjande risker och oreglerade skador minskade med respektive jämfört med . Det är (), , och som har ingått finansiella garantiavtal där det finns ett krav att redovisa avsättningar för garantier. EKN har av statens garantiengagemang och redovisar av statens avsättningar för garantier. Vid utgången av 2021 hade EKN garantier i 146 länder och garantiengagemanget var , jämfört med 2020. Avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Av EKN:s avsättningar för garantier 2021 var hänförbara till risker som kan finansieras av garantiavgifter. EKN har till följd av sjukdomen covid-19 erbjudit stora och medelstora företag att teckna rörelsekreditgarantier . Rörelsekreditgarantier täcker av bankens risk vid rörelsefinansiering till företag. Vid slutet av året var garantiengagemanget i rörelsekreditgarantier och den förväntade förlusten i dessa engagemang och som påverkat avsättningar var . garantiengagemang var , jämfört med 2020. Avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Av avsättningar för garantier 2021 var hänförbara till risker som kan finansieras av garantiavgifter. Sidas garantiengagemang var , jämfört med Avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Ökningen kan främst härledas till att risker som kan finansieras med garantiavgifter som ökade med . Av Sidas avsättningar för garantier 2021 var hänförbara till risker som kan finansieras av garantiavgifter. garantiengagemang var , jämfört med Avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Av avsättningar för garantier 2021 var hela beloppet hänförbart till risker som kan finansieras med garantiavgifter. Not 45 Avsättningar för avhjälpande av miljöskador Pågående rättsliga tvister miljöärenden Övrigt, avhjälpande verksamhet Miljöansvar för miljögaranti statliga bolag Avsättningar för avhjälpande av miljöskador avser framtida utgifter för avhjälpande av en föroreningsskada eller en allvarlig miljöskada enligt . Posten består i huvudsak av Försvarsmaktens och och avsättningar. svenska kraftnäts avsättning avser framtida utgifter för sanering av kreosot- eller saltimpregnerade fundament. Not 46 Övriga avsättningar Övriga avsättningar består bl.a. av omstruktureringskostnader. En omstrukturering kan avse försäljning, avveckling eller omlokalisering av en verksamhet, förändringar i ledningsstruktur eller genomgripande omorganisation. Försvarsmakten har bl.a. avsättningar för avveckling och återställande av materiel. har en avsättning för frivillig pensionsförsäkring som är en verksamhet enligt äldre lagstiftning. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. avsättningar avser främst skadestånd och regress. Statens jordbruksverks avsättningar består till stor del av avsättningar för för jordbruket (EGFJ) och 2014–2020 (EJFLU). Lån i svenska kronor Real skuld i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Summa Lån i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav av statspapper Lån i svenska kronor totalt Lån i utländsk valuta Obligationer m.m. i utländsk valuta Säkerheter i utländsk valuta Summa Lån i utländsk valuta I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som använder i sin finansiering av statens lånebehov (se Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i svenska kronor redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med hänsyn till förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskad med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som har statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav för Insättningsgarantifonden var värderade till nominellt värde samt upplupen inflationskompensation. Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta har minskat med . Statsskulden har minskat med totalt jämfört med . Statens budgetsaldo vände 2021 återigen till ett överskott och landade på , vilket har medfört ett minskat lånebehov. Sambanden mellan statsskuldens förändring och statens budgetsaldo beskrivs närmare i tabell 3.4 Samband mellan resultaträkningen och statens budgetsaldo 2021. Lån i form av nominella statsobligationer svarar för den största ökningen med . Dessutom har real skuld i svenska kronor ökat med . Den största minskningen avser lån i form av statsskuldsväxlar som har minskat med . En nästan lika stor minskning avser obligationer m.m. i utländsk valuta, som har minskat med . Likviditetsförvaltningsinstrument har minskat med och valutaderivat i svenska kronor med . Not 48 Långfristiga skulder Rådet för Europeiska socialfonden i Långfristiga skulder vid sidan av statsskulden förekommer endast hos ett fåtal statliga myndigheter, förutom de lån i som är interna i staten och därför elimineras i årsredovisningen för staten. redovisar en betalningsutfästelse till med och därutöver innehållna garantibelopp på . Rådet för Europeiska socialfonden redovisar en skuld på till EU- kommissionen som uppstod vid /2019 och regleras vid programmets slut. Transportstyrelsens långfristiga skulder består främst av skulder till Eurocontrol, en europeisk organisation som arbetar med flygtrafikledning och flygsäkerhetsfrågor. Skulden till Eurocontrol uppgår till . redovisar inte längre någon skuld knutna till tillgångar som övertogs från affärsverket i samband med att affärsverket upphörde. Det är en minskning med från föregående år. Övriga poster avser skulder om avseende terminskontrakt Statens internbank och avseende outtagna medel Riksgäldsspar. svenska kraftnäts långfristiga skulder består av aktiverade kapacitetsavgifter och uppgår till , vilket är en ökning med från föregående år. Kapacitetsavgifter uppkommer som en följd av överföringsbegränsningar i stamnätet och använder dem till mothandel eller till att finansiera investeringar som förstärker eller bibehåller överföringskapaciteten i stamnätet. har det varit ett mycket högt inflöde av kapacitetsavgifter. långfristiga skulder består av betalningsutfästelser till och innehållna garantibelopp . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Leverantörsskulder är skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan variera mycket på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Posten uppgår till vilket är en ökning från föregående år med . redovisar leverantörsskulder om vilket är en ökning med . Försvarsmaktens leverantörsskulder uppgår till vilket är en ökning med . , och redovisar också betydligt högre leverantörsskulder än föregående år. Not 50 Övriga kortfristiga skulder Posten Övriga kortfristiga skulder uppgick till vid utgången av 2021, vilket är högre än föregående år. Den största delen av skuld för kontoöverskott på skattekonto utgörs av skattebetalares extra inbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . En annan del är oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit verkställas per balansdagen. Förändringar av kontoöverskott på skattekonto hos motsvarar en ökning på . Effekterna av affärsdagsredovisning var lägre 2021 än föregående år. Vid affärsdagsredovisning uppstår en skuld när ett avtal om köp av värdepapper ingås, som sedan nollställs när betalningen görs. Det är normalt att det är stora fluktuationer i effekten av affärsdags- redovisningen. Motsvarande effekt förekommer på fordringssidan i samband med försäljning av värdepapper, se not 35 Övriga kortfristiga fordringar. skuld till premiepensionssystemet består huvudsakligen av inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis har placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften består av medel som har satts in på konto i , men som ännu inte har rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på EU- kommissionens aktuella likviditetsbehov. redovisar en skuld för innehållen skatt på pensionsförmåner. Skulderna hos består främst av innehållen skatt på dagersättningar, så som sjukpenning, graviditetspenning, föräldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäkringsförmåner. övriga skulder består främst av en skuld till apoteksaktörer avseende den läkemedelsförmån som har i uppdrag att förmedla till apoteksaktörer. skulder har ökat med , vilket främst beror på nekade avverkningstillstånd i fjällnära skog. har omklassificerat kontanta beslag från övriga kortfristiga skulder till depositioner vilket minskar förra årets jämförelsebelopp med . Även Transportstyrelsens jämförelsetal har justerats något. Den största delen av posten depositioner består av indrivna medel hos . depositioner avser ställda säkerheter för kredittillstånd för tullärenden och liknande kontanta säkerheter i uppbörds- verksamheten. Länsstyrelsernas depositioner består främst av hyror som privatpersoner deponerat hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Av länsstyrelsernas depositioner finns hos i . Not 52 Förskott från uppdragsgivare och kund Uppdragsgivare och kunder lämnar medel till myndigheter i förskott för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt eller forsknings- och utvecklingsprojekt. Projekten pågår och när arbetet inte har avslutats eller projektet slutavräknats redovisas medlen som ett förskott från uppdragsgivare och kund. Förskott från kunder kan även avse förskott i samband med pågående försäljning. förskott består av handpenning från kommun vid försäljning av fastighet. svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infrastruktur för tele- och datakommunikation. redovisar intäkten i takt med att tjänsten tillhandahålls. Not 53 Upplupna kostnader