prop · H903116 · 2022-02-15 00:00:00 — Ett sådant vägledningsmaterial bör också innehålla goda exempel på verksamheter som har etablerade och utvecklade arbetssätt kring den fasta omsorgskontakten, för att möjliggöra ett utbyte av erfarenheter mellan hemtjänstverksamheter runtom i landet. bör därför ges i uppdrag att ta fram ett vägledningsmaterial. I uppdraget ska också ingå att kommunicera och informera om det nya lagförslaget. samlar in uppgifter om andelen äldre inom äldreomsorgen som har en utpekad kontaktperson. sammanställer också uppgifter om hur personalkontinuiteten ser ut inom . bör ges i uppdrag att utreda vilken data och statistik som behövs för en ändamålsenlig uppföljning av den nya bestämmelsen om krav på att den som har hemtjänst ska erbjudas fast omsorgskontakt om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt, samt bedöma om det finns behov av att ta fram ny data, statistik eller indikatorer. Därefter bör få i uppdrag att följa upp och utvärdera tillämpningen av den nya bestämmelsen med fokus på förslagets effekt när det gäller kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg och samordning. I uppföljningen bör även ingå att undersöka i vilken utsträckning fast omsorgskontakt erbjuds och vilken kompetens den som utses till fast omsorgskontakt har. Uppföljningen och utvärderingen ska utgå från alla som beviljats hemtjänst. Regeringens förslag: Bestämmelsen i 4 kap. 2 b § socialtjänstlagen om att den som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt ska träda i kraft . Bestämmelsen i 3 kap. 3 d § socialtjänstlagen, om att endast den som har bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska får utses till fast omsorgskontakt, ska träda i kraft . Fram till och med får den som vid ikraftträdandet av 3 kap. 3 d § är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska utses att vara fast omsorgskontakt, trots att han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att skyldigheten att erbjuda en fast omsorgskontakt ska träda i kraft och att kravet på att den som utses till fast omsorgskontakt ska vara undersköterska ska träda i kraft . Utredningen lämnar inga förslag till övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Förslaget att kravet på att erbjuda en fast omsorgskontakt ska träda i kraft tillstyrks av flertalet remissinstanser. Dessa är bland andra , kommun, , Inspektionen för vård och omsorg (), (), Region , (), , SPF Seniorerna och . När det gäller förslaget att endast den som innehar den skyddade yrkes- titeln undersköterska ska få utses till fast omsorgskontakt fr.o.m. den , framför drygt hälften av remissinstanserna synpunkter. flesta tillstyrker förslaget, däribland , Borg- holms kommun, , kommun, , kommun, Region , , Svenska Läkare- sällskapet, och kommun. att betänkandet Fast omsorgskontakt i (SOU 2020:70) remitterats har remissinstanserna ombetts att ta ställning till ett alternativt ikraftträdandedatum, , för kravet att den fasta omsorgs- konstakten ska ha yrkestiteln undersköterska. anser att bestämmelsen bör träda i kraft , däribland , , Svenskt Demenscentrum och att ett ikraftträdande riskerar att leda till svårigheter för kommunerna, då tillräckligt många personer med rätt kompetens inte kommer kunna rekryteras. PRO och RPG anser att kravet på att den fasta omsorgskontakten ska vara undersköterska ska gälla från . na anser att det ikraftträdande som utredningen föreslår, , ligger allt för långt fram i tiden och SPF Seniorerna anser att kravet ska träda i kraft . gångsbestämmelser i olika steg och för att säker- ställa att det kompetenshöjande arbetet påbörjas och är på plats senast då lagförslaget träder i kraft . anser att det är problematiskt att ha två olika ikraftträ- dandetidpunkter för kravet på att erbjuda en fast omsorgskontakt och kra- vet på att den som utses till fast omsorgskontakt ska ha yrkestiteln under- Förbundet vill därför att båda bestämmelserna ska träda i kraft Skälen för regeringens förslag: För att öka kvaliteten inom hem- tjänsten för både omsorgstagaren, anhöriga och personalen är det av stor betydelse att en fast omsorgskontakt införs . tidigast tänkbara ikraftträdandedatumet bedöms dock vara . Utredningen föreslår vidare att den som utses till fast omsorgskontakt ska ha bevis enligt 4 kap. 5 a § patient- säkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, om rätt att använda yrkestiteln Utredningen har valt det datumet mot bakgrund av att regleringen om skyddad yrkestitel för undersköterskor för utredningens arbete föreslogs träda i kraft . gjorde då bedömningen att en femårsperiod var nödvändig för att säker- ställa tillgången till undersköterskor som kan arbeta som fast omsorgs- Vad gäller det alternativa förslaget till ikraftträdandedatum som remit- terats, att den som utses till fast omsorgskontakt redan fr.o.m. 2024 ska inneha yrkestiteln undersköterska, är flera av remissinstanserna positiva till förslaget som en del framhåller att det kan bli svårt för kommunerna att hinna rekrytera personal med rätt kompetens redan till Av flera skäl anser regeringen att kravet på att den som ska utses till fast omsorgskontakt ska ha bevis enligt 4 kap. 5 a § PSL om rätt att använda 2021/22:116 yrkestiteln undersköterska bör tidigareläggas. Dels har ikraftträdandet av regleringen om skyddad yrkestitel för undersköterskor tidigarelagts till , enligt regeringens proposition Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket (prop. 2020/21:175), dels har regeringen i samma proposition föreslagit mer generösa övergångsregler jämfört med utredningen som låg till grund för propositionen. förväntas regeringens satsningar på ökad bemanning inom äldreomsorgen och de riktade satsningarna som specifikt görs för att öka antalet under- sköterskor, underlätta rekryteringen av undersköterskor. samlade bedömning är att bestämmelsen kan träda i kraft tidigare än och föreslår därför att bestämmelsen i 4 kap. 2 b § SoL som innebär att som fast omsorgskontakt får bara utses den som har yrkestiteln undersköterska i enlighet med bestämmelserna 4 kap. 5 a § patient- säkerhetslagen (2010:659), ska träda i kraft som reglerna om skyddad yrkestiteln för undersköterskor, dvs. Till skillnad mot anser inte regeringen att det utgör något problem att de föreslagna lagändringarna föreslås träda i kraft vid två olika Bestämmelsen om att socialnämnden ska erbjuda den som har hemtjänst en fast omsorgskontakt har ett eget värde och kan bidra till förbättringar vad gäller kontinuitet, trygghet, samordning och individan- passad omsorg, även om den bestämmelsen träder i kraft vid en tidigare tidpunkt än bestämmelsen som ställer krav på att den fasta omsorgskontak- ten ska ha bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska. är det nödvändigt att kommunerna får tid för omställning för att klara varför den nämnda bestämmelsen om att endast den som har bevis enligt 4 kap. 5 a § PSL om rätt att använda yrkestiteln undersköterska får utses till fast omsorgskontakt bedöms kunna träda i Regeringen anser att kommuns uppfattning, att övergångs- bestämmelser bör införas i olika steg för att säkerställa det kompetenshöjande arbetet för undersköterskor, i sig inte är skäl för att Regeringen anser dock att de övergångs- bestämmelser gällande rätten att få bevis om skyddad yrkestitel som undersköterska som gäller enligt patientsäkerhetslagen (2010:659) i sak ska föras in på motsvarande sätt även i socialtjänstlagen (2001:453). Enligt 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659), som träder i kraft , ska endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkes- titeln undersköterska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Grunden för att få en skyddad yrkestitel kommer att vara det nya utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. 4 kap. 5 a § PSL hör ikraftträdande- och övergångsbestämmelser som enligt de bestämmelsernas andra punkt innebär att den som vid ikraft- trädandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska under en tioårsperiod räknat från ikraftträdandet ska få fortsätta att använda titeln även om han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda den. Lagrådet påpekade i sitt yttrande över den lagrådsremiss som föregick propositionen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av under- sköterskeyrket (prop. 2020/21:175) att det i den fortsatta beredningen borde övervägas om det behövdes övergångsbestämmelser även i LSS och Mot bakgrund av Lagrådets yttrande har det därför i SoL införts en Prop. 2021/22:116 övergångsbestämmelse av vilken det tydligt framgår att den som vid ikraft- trädandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska även i fortsättningen, dock längst fram till och med , ska få använda titeln inom verksamhet enligt SoL, trots att han eller hon inte har fått bevis enligt 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) om rätt att använda den. För att det ska stå klart att de övergångsbestämmelser, bestämmelser av gynnande karaktär, som reglerar vem som har rätt att använda yrkestiteln undersköterska även ska gälla för den som utses till fast omsorgskontakt anser regeringen att det även behövs en övergångsbestämmelse till den föreslagna bestämmelsen som reglerar vem som kan utses till fast omsorgskontakt. En sådan övergångsbestämmelse ska ange att den som vid ikraftträdandet av bestämmelsen som reglerar vem som kan utses till fast omsorgskontakt (3 kap. 3 d § SoL) är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska får utses att vara fast omsorgskontakt, trots att han eller hon inte har fått bevis enligt 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) om rätt att använda yrkestiteln undersköterska, dock längst fram till och med . En fast omsorgskontakt som får ett utökat ansvar för planeringen och genomförande av hemtjänstinsatserna i förväntas bidra till förbättringar för omsorgstagaren, anhöriga och personalen. För omsorgstagaren förväntas det bidra till bättre personalkontinuitet, samordning, individanpassad omsorg och ökad delaktighet. Den fasta omsorgskontakten förväntas även kunna bidra till bättre kommunikation mellan och anhöriga, vilket skapar ökad trygghet för båda parter. För personalen förväntas en fast omsorgskontakt kunna bidra till bättre arbetsförhållanden och därutöver bedöms den nya funktionen öka enhetligheten i landet gällande den fasta omsorgskontaktens arbete. Regleringen kommer att beröra kommuner, offentliga och privata utförare av hemtjänst och i mindre utsträckning regionerna. Regleringen kommer också att påverka statliga myndigheter som till exempel och Inspektionen för vård och omsorg (). Under utredningens arbete har synpunkter framkommit om att målgruppen för förslaget bör göras åldersneutral. I likhet med dessa synpunkter föreslås i denna proposition att samtliga kvinnor och män som har hemtjänst ska kunna komma i fråga för att få en fast omsorgskontakt. Enligt hade ca 16 000 personer, i åldersgruppen hemtjänst , vilket kan sättas i relation till det totala antalet äldre med hemtjänst som var 169 000 under . Den utvidgade målgruppen bedöms endast medföra marginella konsekvenser. 2021/22:116 7.2 Den kommunala finansieringsprincipen bedöms vara tillämplig för införandet av en fast omsorgskontakt och kostnaden bedöms uppgå till sammanlagt och tillförs kommunsektorn genom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. bedöms kostnaden uppgå till . Regleringen kommer att falla under den statliga tillsynen och därmed påverka . Därutöver föreslås få i uppdrag att ta fram ett vägledningsmaterial och följa upp och utvärdera reformen. Kostnaden baseras på antagandet att av dem som har hemtjänst kommer att erbjudas en fast omsorgskontakt. De som kan undantas med hänvisning till att det bedöms uppenbart obehövligt att utse en fast omsorgskontakt för dem, kan t.ex. i vissa fall vara de som endast har trygghetslarm och/eller matdistribution och omsorgstagare som har fler insatser än trygghetslarm och/eller matdistribution men som ändå inte behöver en fast omsorgskontakt samt en mindre andel omsorgstagare som förväntas tacka nej till erbjudande om fast omsorgskontakt. En fast omsorgskontakt kan behöva tid exempelvis för att planera omsorgen, kontakta andra yrkesgrupper, delta i samordnade individuella planeringsmöten och andra uppföljningsmöten. Den fasta omsorgskontakten kan också behöva tid för kontinuerlig kontakt med omsorgstagaren och vid behov ha kontakt med anhöriga. Den tid som behöver läggas på dessa arbetsuppgifter uppskattas till i genomsnitt . Vidare utgår kostnadsberäkningen ifrån att den som utses till fast omsorgskontakt ska vara undersköterska, vilket medför ökade kostnader. De tillkommande kostnaderna bedöms kunna finansieras genom tillskottet till kommunsektorn på . Den i personalen som ges uppgiften att fungera som fast omsorgskontakt är den som kommer att påverkas mest, både vad gäller arbetsuppgifternas karaktär och den tid som går åt. Förutom omsorgspersonal kommer en rad andra yrkeskategorier att påverkas, om än i mindre grad. Det kan till exempel handla om enhetschefer för , samordnare och planerare, biståndshandläggare samt hälso- och sjukvårdspersonal i hemsjukvården. En del yrkeskategorier kan få ytterligare uppgifter medan andra får färre. Ett exempel på en ny arbetsuppgift är utnämningen och introduktionen av den fasta omsorgskontakten. Ett annat exempel är den kommunala hälso- och sjukvårdens olika personalgrupper som kan få ytterligare en uppgift att informera om vidtagna åtgärder eller kommande behandlingar. De nya uppgifterna för olika yrkesgrupper bedöms falla inom ramen för yrkenas kontinuerliga förändring och förutsätts kunna absorberas i en stor organisation inom befintliga ekonomiska ramar. Konsekvenser för den kommunala Enligt 14 kap. 2 § regeringsformen, förkortad RF, sköter kommunerna lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Enligt 14 kap. 3 § RF bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. Lagförslaget om fast omsorgskontakt innebär en inskränkning i den kommunala självstyrelsen men kan motiveras med förslagets övergripande syften. Införandet av fast omsorgskontakt i lag säkerställer att kvinnor och män med hemtjänst i hela landet oavsett regiform, erbjuds en fast omsorgskontakt. Lagförslaget syftar också till att stärka kvaliteten inom genom förbättrad personalkontinuitet och en mer individanpassad, säker och trygg omsorg. Kompetenskravet, det vill säga att den fasta omsorgskontakten ska inneha yrkestiteln undersköterska bidrar till att nå målen om en säker och trygg omsorg. Ett kompetenskrav professionaliserar också vilket i förlängningen kan öka yrkets attraktivitet och status. Den fasta omsorgskontaktens arbetssätt regleras inte i lag utan det som regleras i lag är de mål som ska gälla för arbetet. Det innebär att kommuner inom ramen för sina lokala rutiner och processer kommer kunna utforma arbetssätt för den fasta omsorgskontakten som passar respektive kommuns förutsättningar. Sammantaget gör regeringen bedömningen att den inskränkning som lagförslaget innebär för den kommunala självstyrelsen inte går utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till vad som uppnås med lagförslaget. Lagförslaget innebär att kvinnor och män med hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt. Privata utförare kommer således behöva arbeta i enlighet med regelverket. Enligt bedrevs hemtjänst i enskild regi i 122 kommuner . hade av äldre personer hemtjänst i enskild regi. Det finns, enligt uppgifter från , 357 företag som har tillstånd att bedriva hemtjänst. Omsättningen varierar och små företag har i snitt nio anställda, mellanstora har i snitt 53 anställda och stora företag har i snitt De sju största företagen har i snitt nästan 6 000 anställda eller 2 000–20 000 anställda. En av intentionerna med lagförslaget är att personalkontinuiteten i ska främjas. Utförare med högre andel fast anställda undersköterskor har lättare att tillgodose lagens intentioner jämfört med utövare med många tidsbegränsade anställningar. Enligt fackföreningen har privata utförare i genomsnitt anställda med tidsbegränsade kontrakt och kommuner har . Andra faktorer som påverkar personalkontinuiteten är antalet deltidsanställningar hos utföraren. Andelen deltidsanställda var hos privata utförare, jämfört i kommunalt driven äldreomsorg 2017, enligt fackföreningen . 2021/22:116 Utförare med större andel tidsbegränsade anställningar kan förväntas ha en högre personalomsättning. När personalen byts ut behöver nya fasta omsorgskontakter utses och introduceras, varefter en trygg relation mellan omsorgskontakten och omsorgstagare behöver skapas. Konkurrensen mellan privata och offentliga aktörer bedöms inte påverkas till följd av transaktionskostnader. Små företag bedöms inte missgynnas eftersom den administrativa tillkommande bördan är marginell. 7.6 Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män och för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen är en av de mest kvinnodominerande yrkesgrupperna i pekar på att det finns svårigheter att behålla och rekrytera personal med rätt kompetens, vilket framkommer av den nationella tillsynen av vård och omsorg. För att möta rekryterings- utmaningen för välfärdssektorn är det viktig att skapa en bra möjlighet till löne- och karriärutveckling och att utveckla arbetsmiljö och arbets- Kravet på att den som utses till fast omsorgskontakt från och med 2023 ska vara undersköterska bedöms kunna höja statusen för yrket. Det kan i sin tur leda till en ny karriärväg i hemtjänstyrket och möjlighet till högre lön. I förlängningen kan det ha en positiv effekt på jämställd- heten genom att villkoren för de personer som arbetar inom det här kvinnodominerade yrket förbättras. Många äldre förlitar sig på stöd från anhöriga och närstående i sin Omfattande informella insatser ges till dem som har hemtjänst, framför allt gruppen yngre hemtjänstmottagare. I en rapport från framgår att både män och kvinnor ger omsorg till sina anhöriga. Det är generellt lite vanligare att kvinnor är omsorgsgivare än att män är det; av kvinnorna är omsorgs- givare och av männen. Däremot upplever kvinnor i högre grad än män att omsorgsgivande påverkar livskvaliteten negativt. givande påverkar möjligheterna att förvärvsarbeta och studera, särskilt i åldersgruppen 30–, och i högre grad för kvinnor än för män. Tanken med de förändringar som föreslås i lagförslaget är att den fasta omsorgskontakten inom ramen för sitt uppdrag ska kunna bistå med exempelvis kontakter med andra yrkesgrupper och med att samordna Det här kan avlasta de anhöriga som inte längre behöver vara ”spindeln i nätet”. Utredningen bedömer att det här kan få positiva effekter för jämställdheten, då kvinnor generellt i större utsträckning än män bistår sina anhöriga med informellt stöd. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla, oavsett etnisk och kulturell bakgrund. viktigaste hörnstenarna i målet är integrationen på den svenska arbets- En betydande andel av de som jobbar inom äldreomsorgen är födda i ett Uppgifter visar att nästan var fjärde vård- biträde och undersköterska i äldreomsorgen, eller 48 139, var födda Både andelen och antalet har kontinuerligt ökat under de Lagförslaget kan ha en positiv påverkan på möjligheterna att Prop. 2021/22:116 nå de integrationspolitiska målen om den här gruppen får möjligheter till en karriärväg inom och aspekterna av kvalitet och säkerhet beaktas. Utredningens bedömning är att kommer att behöva nyanställa ca 2 500 undersköterskor. Det totala antalet sysselsatta i var över fem miljoner, vilket var en ökning med 34 000 personer. Konsekvenserna för arbetsmarknaden i stort måste därför bedömas som försumbara. 7.8Förslagets överensstämmelse med de skyldigheter som följer av anslutning till EU Lagförslaget bedöms inte ha någon betydelse för de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 3 d § I verksamhet enligt denna lag får endast den som har ett sådant bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska som avses i 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) utses till fast omsorgskontakt. Paragrafen, som är ny, reglerar vem som kan utses till fast omsorgskontakt. Genom bestämmelsen slås fast att endast den som har ett sådant bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska som avses i 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, får utses till fast om- Bestämmelserna i 4 kap. 5 a § PSL träder i kraft och reglerar vem som kan få bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska. Bestämmelserna i innebär att grunden för att få en skyddad yrkestitel som undersköterska kommer att vara det nya utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram (prop. s.34–40). Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 2021/22:116 4 kap. 2 b § Den som har hemtjänst med stöd av 1 eller 2 a § ska erbjudas en fast omsorgskontakt, om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Den fasta omsorgskontakten ska tillgodose den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning när hemtjänstinsatsen verk- I paragrafen, som är ny, införs en skyldighet att erbjuda den som har hemtjänst en fast omsorgskontakt, oavsett den enskildes ålder. sorgskontakt kan tillhandahållas av antingen socialnämnden eller av en privat aktör som kommunen slutit avtal med. ska vara en del av den verksamhet som verkställer hemtjänstinsatser och inte erbjudas inom ramen för biståndshandläggningen som sådan. fasta omsorgskontakten ska vara en utpekad person. Av paragrafens första stycke framgår att skyldigheten att erbjuda en fast omsorgskontakt gäller för den som har hemtjänst som tillhandahålls med stöd av 4 kap. 1 eller 2 a § socialtjänstlagen, förkortad SoL. 1 § SoL gäller att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av socialnämnden för sin försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. enskilde ska genom biståndet enligt 4 kap. 1 § SoL tillförsäkras en skälig Enligt 4 kap. 2 a § SoL kan socialnämnden också utan någon föregående behovsbedömning tillhandahålla hemtjänstinsatser till äldre Begreppet hemtjänst är inte närmare preciserat i SoL men innefattas bl.a. i 3 kap. 6 § första stycket SoL som anger att socialnämnden genom hem- tjänst, dagverksamheter eller annan liknande social tjänst bör underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. na till SoL framgår att hemtjänst avser dels uppgifter av servicekaraktär, dels personlig omvårdnad. Med serviceuppgifter avses bland annat prak- tisk hjälp med hemmets skötsel, såsom städning, tvätt, hjälp med inköp, ärenden på post och bank och hjälp med tillredning av måltider eller utdel- ning av färdiglagad mat (prop. 1996/97:124 s. 88). nad avses de insatser som därutöver behövs för att tillgodose fysiska, psy- kiska och sociala behov. Det kan handla om hjälp för att kunna äta och dricka, klä sig, förflytta sig och sköta personlig hygien. handla om insatser för att bryta isolering och för att kunna känna trygghet och säkerhet i det egna hemmet. Till omvårdnadsinsatserna räknas sociala insatser såsom ledsagning, samtal med den enskilde, aktivering och hjälp med kontakt med närstående och serviceinrättningar (prop. s. 84). Skyldigheten att erbjuda en fast omsorgskontakt gäller inte om det be- döms vara uppenbart obehövligt. Huvudregeln är därmed att en fast om- sorgskontakt alltid ska erbjudas och att utrymmet för att avstå från det är mycket begränsat och det ska göras en bedömning av behovet i varje en- Exempel på när någon fast omsorgskontakt inte behöver erbjudas kan t.ex. vara personer som endast har trygghetslarm, matdistribution eller