prop · H903153 · 2022-03-17 00:00:00 — En tvist om villkoren för anslutning prövas inte, om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress Den som har nätkoncession för Ett nätföretag som har nät- område är, om det inte finns sär- koncession för område är, om det skilda skäl, skyldig att på skäliga inte finns särskilda skäl, skyldig att villkor ansluta en elektrisk anlägg- på skäliga villkor ansluta en ning inom området till lednings- elektrisk anläggning inom området prövas av nätmyndigheten. prövas av nätmyndigheten. ett sådant ärende skall fattas inom ett sådant ärende ska fattas inom två från det att ansökan månader från det att ansökan kommit in till nätmyndigheten. kommit in till nätmyndigheten. tid för att avgöra ärendet får nät- tid för att avgöra ärendet får nätmyndigheten förlänga tiden med eller, om sökanden eller, om sökanden medger det, med den ytterligare tid medger det, med den ytterligare tid som kan behövas för att ärendet som kan behövas för att ärendet ska skall kunna avgöras. beslut enligt andra stycket gäller . En tvist om villkoren för anslutning prövas inte, om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Vill någon ansluta en elektrisk Vill någon ansluta en elektrisk anläggning till en ledning som om- anläggning till en ledning som fattas av en nätkoncession för linje omfattas av en nätkoncession för i stället för till ett ledningsnät som linje eller regionnätsområde i omfattas av en nätkoncession för stället för till ett ledningsnät som område, får den som har nätkonces- omfattas av en nätkoncession för sionen för linje göra anslutningen lokalnätsområde, får den som har endast efter medgivande av den som har nätkoncession för området. ningen endast efter medgivande av den som har nätkoncession för Om sådant medgivande inte lämnas, får nätmyndigheten, om det finns särskilda skäl, meddela tillstånd till anslutningen. Den som har nätkoncession är skyldig att på skäliga villkor över- föra el för annans räkning. Överföringen av el skall vara av god kvalitet. En nätkoncessionshavare är skyldig att avhjälpa brister hos överföringen i den utsträckning kostnaderna för att avhjälpa bristerna är rimliga i förhållande till de olägenheter för elanvändarna som är förknippade med bristerna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav som skall vara uppfyllda för att överföringen av el skall vara av god kvalitet. Ett nätföretag är skyldigt att på skäliga villkor överföra el för annans räkning. Överföringen av el ska vara av god kvalitet. Ett nätföretag är skyldigt att av- hjälpa brister hos överföringen i den utsträckning kostnaderna för att avhjälpa bristerna är rimliga i förhållande till de olägenheter för elanvändarna som är förknippade med bristerna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav som ska vara uppfyllda för att över- föringen av el ska vara av god kvalitet. Nättariffer för överföring av el Nättariffer för överföring av el för område får inte utformas med för lokalnätsområde får inte utfor- hänsyn till var inom området en mas med hänsyn till var inom om- anslutning är belägen. rådet en anslutning är belägen. Nättariffer för överföring av el för regionnätsområde får inte på varje spänningsnivå utformas med hänsyn till var en uttagspunkt är belägen i förhållande till led- ningens anslutning till en annan omfattas av nätkoncession för linje Om ett eller flera områden slås samman helt eller delvis ska en enhetlig nättariff för det nya området börja tillämpas senast efter samman- På en regionledning får inte På en regionledning får inte nättariffen för överföring av el på nättariffen för överföring av el på varje spänningsnivå utformas med hänsyn till var en uttagspunkt är med hänsyn till var en uttags- belägen i förhållande till ledning- punkt är belägen i förhållande till ens anslutning till en annan nätkon- cessionshavares ledning som om- fattas av nätkoncession för linje. ning som omfattas av nätkon- cession för linje eller regionnäts- 2021/22:153 Bilaga 11 Tillstånd till avvikelse från vad som anges i första stycket får meddelas i enlighet med 6 §. Nättariffen för en elektrisk anläggning som tar ut el direkt från en transformator på en regionledning ska utformas med utgångs-punkt i nättariffen för spänningsnivån före transformatorn med ett skäligt tillägg för nedtransformeringen. 2 kap. 1, 4–5, 14, 15, 15 b, 15 j, 16, 2 kap. 1, 4 a–5, 14, 15, 15 b, 15 j, 16 a och 17 §§ får överklagas till 15 l, 15 n–16 a regeringen, om ärendet avser en ledning som ingår i ett trans- ärendet avser en ledning som ingår i ett transmissionsnät. beslut att inte inleda en omprövning efter en ansökan som avses i 2 kap. 15 c § får överklagas till regeringen, om ärendet avser en ledning som ingår i ett transmissionsnät eller avser en utlands- 2 kap. 27 § överklagas till regeringen. En sådan ideell förening eller En sådan ideell förening eller annan juridisk person som avses i annan juridisk person som avses i 16 kap. 13 § enligt 2 kap. 1, 4–5, 14, 15, 15 b, enligt 2 kap. 1, 4 a–5, 14, 15, 15 b, 15 j–16 a och 17 §§ samt beslut att 15 j–16 a och 17 §§ samt beslut att inte inleda en omprövning efter en inte inleda en omprövning efter en ansökan som avses i 2 kap. 15 c §, ansökan som avses i 2 kap. 15 c §. om beslutet avser anläggningar för spänning på minst 220 kilovolt och en längd av . Den som vill överklaga med stöd av första stycket ska göra det innan tiden för överklagande har gått ut för parterna och sakägarna. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Nätföretag som lämnar flera redovisningar som avser nätkoncessioner för lokalnätsområde ska före utgången av till nät- myndigheten meddela hur nätföretaget anser att redovisning av områdena enligt 3 kap. 3 § första stycket i dess nya lydelse ska ske. ska därefter fatta beslut om detta. Om nätmyndigheten inte från det anmälan kom in fattat beslut i redo- visningsfrågan ska redovisning ske i enlighet med nätföretagets anmälan. beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 3.Beslut som meddelats enligt 3 kap. 3 § första stycket i dess äldre lydelse gäller till dess nätmyndigheten meddelat ett nytt beslut enligt punkten 2 eller tidsfristen i punkten 2 löpt ut samt ny redovisning ska påbörjas enligt 3 kap. 3 § tredje stycket. 4.De nätkoncessioner som är meddelade för obegränsad tid med stöd av Kunglig stadga (1902 nr 137) om elektriska anläggningar för belysning eller arbetsutövning, upphör att gälla. De berörda ledningarna omfattas av undantag från kravet på nätkoncession i den utsträckning ledningarna inte används med stöd av nätkoncession för område. Överföring av el för annans räkning får äga rum på dessa ledningar. 2021/22:153 Bilaga 11 Följande remissinstanser har lämnat remissvar över betänkandet Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30): svenska kraft- nät, Bostadsrätterna, , , , Energiföretagen , , Fastighetsägarna , , , Företagarna, materielverk, , Försvarsmakten, Förvaltningsrätten i , , , Kammarrätten i , , , , , , Lantmäteriet, Lunds kommun, i , i , i , i , Läns- styrelsen i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , i län, i , Mark- och miljödomstolen vid , Mark- och , , , kommun, Region , Sala kommun, , Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS), kommun, Statens energimyndighet, , Svensk Vindenergi, advokatsamfund, Allmännytta (tidigare ), Energiföreningars (), Kommuner och Regioner (tidigare SKL), , , kommun, , (Juridiska fakultetsnämnden), och kommun. Yttranden har också inkommit från två privatpersoner, structure Oy, BIL , Brf Regnet 1, , , motström, , Solelkom- missionen, Svensk Solenergi, Södra skogsägarna, Tekniska verken i Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: kommun, kommun, kommun, Bodens kommun, , Ekonomihögskolan vid , , Havs- och vattenmyndigheten, kommun, Konsumenternas Energimarknadsbyrå, , Tekniska högskolan, , i , i län, i län, Malung-Sälens kommun, , kommun, Oberoende elhandlare, kommun, , Region , , Region , kommun, , Svenska , Svenskt näringsliv, Konsumenter, Tillväxtanalys, , kommun, och kommun. Sammanfattning av i elnäten (Ei R2020:06) i relevanta delar (Ei) fick i uppdrag av regeringen att analysera kapacitetsbristen i elnäten. Under arbetet har vi analyserat omfattningen av problemet och landat i ett antal rekommendationer och förslag som sammanställts i en handlings- plan. Utöver de föreslagna författningarna och rekommendationerna gör vibedömningen att det är mycket viktigt att genomföra de av Ei tidigare föreslagna författningarna som presenterades i rapporten energi inom EU (Ei R2020:02). Dessa EU-regler bidrar till att klargöra ansvars- förhållandet bland marknadens aktörer för att avhjälpa problem kopplade till kapacitetsbrist. De främjar också användningen av flexibilitetsresurser Även EU:s tredje inre marknadspaket och de metoder som löpande beslutas med stöd av detta, bidrar till att utveckla dessa frågor. Slutligen anser Ei att vissa av de förslag som framförts av Nätkoncessions- utredningen (SOU 2019:30) också bidrar till att komma till rätta med de problem som uppstått. 2021/22:153 Bilaga 13 Ansvar och roller kopplade till kapacitetsbristen i elnäten Ei har utrett de berörda aktörernas ansvar och roller kopplat till problem med kapacitetsbrist i elnäten samt om det finns behov att tydliggöra nätkoncessionshavares ansvar gentemot befintliga kunder. Regelverket är tydligt avseende nätföretagens ansvar för nätutbyggnad och dess effektiva drift Nätkapacitetsbrist är en relativt ny företeelse i och de regelverk som reglerar nätföretagens ansvarsförhållanden har inte prövats eller utvärderats i någon större utsträckning. Utöver det svenska regelverket finns det EU-förordningar som följer av det tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Dessutom finns ett nytt elmarknadsdirektiv1 som en del av EU:s energi-paket. Det framgår tydligt av ellagen och av elmarknadsdirektivet att nätkoncessionshavare på alla nätnivåer, det vill säga region- och lokalnät (systemansvariga för distributionssystem, DSO2) och transmissionsnätsföretag (systemansvariga för överföringssystem, TSO) har ett systemansvar. Det innebär en skyldighet att vid behov bygga ut sina nät och att säkerställa att systemet har en förmåga att distribuera el 1Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv /27/EU. 2Förkortningen DSO kommer av engelskans Operator och TSO 2021/22:153 Bilaga 13 till kunder både . Ei rekommenderar att system- ansvaret i ellagen (1997:857) förtydligas i linje med det förslag som presenterats i rapporten . Förslaget innebär att en DSO har distributionsskyldighet, vilket omfattar en effektiv systemdrift och inte endast nätutbyggnad och underhåll av nätet. energi-paketet och EU-förordningarna som följer av det tredje inre marknadspaketet har förtydligat ansvarsförhållandena mellan nätföretag på olika nätnivåer och betydande nätanvändare i olika systemdrifttillstånd. Regelverken syftar till att säkerställa att omfattande störningar och sammanbrott i elsystemet undviks samt till att möjliggöra en effektiv och snabb återuppbyggnad av elsystemet i händelse av en stor störning. Ei ser därför inte något behov av att lämna ytterligare förslag i denna del. Det kvarstår dock en del arbete med att implementera metoder för system- drifttillstånden i samt att ta fram en systemskyddsplan, åter- uppbyggnadsplan och provningsplan. Vi menar därför att det är centralt att aktörerna hittar bra former för ett kontinuerligt samarbete i frågan om fördelning av ansvar för åtgärder inom de olika systemdrifttillstånden. Ansvaret för varje nätföretag att koordinera nätutvecklingen med andra aktörer har också tydliggjorts i elmarknadsdirektivet genom bland annat krav på nätutvecklingsplaner. Nätutvecklingsplaner kan bidra till att förebygga nätkapacitetsbrist Enligt Ei:s förslag i rapporten om införlivande av elmark- nadsdirektivets bestämmelser ska alla DSO:er upprätta nät- utvecklingsplaner som ska lämnas in till Ei. Om förslaget genomförs innebär detta bland annat att det för en DSO, i högre utsträckning än , kommer att ställas krav på att samordna nätutbyggnad med andra nät- företag och med . kommer därför nätutveck- lingen på alla nätnivåer att genomsyras av en större helhetssyn. Detta förutsätter att alla DSO:er omfattas av skyldigheten att upprätta nät- utvecklingsplaner. Nätföretagen behöver också samråda om de scenarier som ligger till grund för prognoser för ökad förbrukning, produktion med mera. DSO:ernas nätutvecklingsplaner ska enligt direktivet inte bara omfatta prognoser för investeringar i infrastruktur, utan de ska även skapa transparens avseende nätföretagens framtida behov av flexibilitetstjänster och efterfrågeflexibilitet. I samma rapport föreslår Ei även att det införs en bestämmelse om att TSO:er ska vara skyldiga att upprätta nätutveck- lingsplaner som sedan ska skickas in till Ei. Förtydligad anslutningsplikt vid kapacitetsbrist Det framgår tydligt av nuvarande regelverk att en nätkoncessionshavare får neka anslutningar till nya kunder och utökning av abonnemang till befintliga kunder vid kapacitetsbrist. Regelverket är däremot inte lika tydligt hur nätkoncessionshavaren ska beräkna ledig kapacitet. förarbeten bedömer vi att beräkningen ska utgå från den fysiska belastningen i nätet, inklusive sammanlagringseffekter, utan den begärda anslutningen och med den begärda anslutningen. För att nätföretagen inte ska kunna åberopa kapacitetsbrist utan att först ha övervägt andra möjlig- heter än att bygga ut nätet föreslår Ei att det ska införas en ny bestämmelse i ellagen som innebär att nätkoncessionshavaren inte får åberopa kapaci- tetsbrist om kapacitetsbristen kan åtgärdas med andra samhällsekonomiskt motiverade åtgärder än utbyggnad av nätet. Ei bedömer att den som har nätkoncession för område respektive nätkoncession för linje har lika långtgående anslutningsskyldigheter. anser dock att vissa ledningar bör undantas från anslutningsskyldigheten och delar därför bedömning och förslag om att undanta vissa ledningar från koncessionsplikten, liksom att vissa ledningar bör undantas från anslutningsplikt. En nätkoncessionshavare har ansvar att leverera el till sina befintliga kunder utan undantag Det finns inget i den nuvarande lagstiftningen som ger en nätkonces- sionshavare rätt att ensidigt sänka den avtalade effekten med hänvisning till kapacitetsbrist eller att den lokala kapacitetssituationen försämrats. En nätkoncessionshavare har således ett absolut ansvar att leverera el till sina befintliga kunder. Ei har analyserat om Svenska kraftnäts planering och drift av trans- missionsnätet genom det så kallade N-1-kriteriet kan uppnås på ett mer kostnadseffektivt sätt för ett bättre utnyttjande av elnätet, utan att leveranssäkerheten påverkas negativt. Driftsäkerhet i transmissionsnätet är ett mycket komplext område med flera aktörer inblandade och det finns ett antal frågeställningar som behöver utredas vidare. Ei har också utvärderat om det är motiverat att införa undantag från ett funktionskrav i ellagen som påverkar arbetet med driftsäkerhet i distributionsnäten (lokal- och regionnät), så att även dessa elnät kan utnyttjas mer effektivt så att fler kunder kan ansluta sig till nätet. Nytt regeringsuppdrag om utvärdering och utveckling av kostnadseffektiv driftsäkerhet Regeringen bör ge ett uppdrag med fokus på metoder och arbetsprocesser för att bestämma säkerhetsmarginaler i normal drift (N-1) och övriga systemdrifttillstånd. N-1 är lagstadgat på en övergripande nivå, men det finns många frihetsgrader avseende dess tillämpning. Syftet med uppdraget är att utvärdera och utveckla arbetet med nätplanering, driftplanering och den dagliga driften så att mer överföringskapacitet kan frigöras. Särskilt viktigt är att utreda om och hur probabilistiska metoder samt ökad observerbarhet och styrbarhet kan användas vid tillämpningen av N-1. Resultaten av uppdraget kommer att vara viktiga för alla nät- företag. För att underlätta utvecklingen av nya samverkansformer där det sker kunskaps- och datautbyte är det därför viktigt att 2021/22:153 Bilaga 13 inom uppdraget samverkar med nätföretag och betydande nätanvändare inom observerbarhetsområdet, andra TSO:er inom det regionala samord- ningscentrumet, myndigheter och övriga relevanta intressenter. En transparent process skapar förutsägbarhet för aktörer och möjliggör att resultatet kan utvärderas i efterhand vilket underlättar för den fortsatta utvecklingen av metoder och arbetsprocesser. N-1-kriteriet innebär förenklat att överföringssystemet ska klara av att stanna i normal drift även vid en oförutsedd händelse såsom produktions- eller ledningsbortfall. Det finns dock många möjliga handlingsalternativ vad gäller kriteriets tillämpning. Uppdraget till bör därför omfatta en analys av om arbetet och metoderna kopplat till N-1 kan bli bättre och om de bör och kan kompletteras, till exempel med fler probabilistiska analyser jämfört med , för att göra arbetet med att upprätthålla driftsäkerheten mer kostnadseffektivt. Då N-1-kriteriet endast handlar om driftsäkerheten i normal drift, bör uppdraget också inkludera analyser av andra systemdrifttillstånd. bör också utvärdera hur ökad observerbarhet och styrbarhet kan användas vid tillämpningen av N-1 samt vid andra driftsäkerhetsanalyser. Det är viktigt att uppdraget resulterar i nya analyser och bedömningar i en svensk kon- text där dessa är baserade på internationell forskning men även praktiska erfarenheter inom området. Samhällsekonomiska analyser utgör viktiga beslutsunderlag för den långsiktiga nätutvecklingen Ei:s tidigare förslag om att en nätkoncession för transmissionsnät endast får meddelas om anläggningen är samhällsekonomiskt lönsam bör genom- föras (Ei, R2018:06). Det underlag som krävs i samband med en kon- cessionsansökan bör rimligen bidra till att utvecklar sina metoder så att samtliga för samhället relevanta nyttor och kostnader av ett projekt kvantifieras och värderas. Metoden bör exempelvis säkerställa att den inkluderar ledningens eller åtgärdens bidrag till att N-1 kan uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Detta säkerställer också att det sker en sam- verkan mellan de som arbetar med nätplanering, driftplanering samt med driftsäkerheten i realtid. Förslag om utökad föreskriftsrätt för Ei avseende undantag från 24-timmarskravet Funktionskrav i ellagen och i föreskrifter har en stor påverkan på distributionsnätens nätverksamhet. Skarpa funktionskrav kan leda till att en anslutning nekas, försenas eller att den blir dyrare än den enskilda kundens betalningsvilja. Ei har redan mandat att meddela föreskrifter om funktionskrav och bedriver ett internt projekt för att utvärdera nuvarande funktionskrav med målet att göra dessa mer flexibla och ändamålsenliga. Vi föreslår att nuvarande bemyndigande ska utvidgas så att vi kan nyansera funktionskravet om att ett avbrott i princip aldrig får att överstiga . Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) att 3 kap. 6, 7 och 9 a § ska ha följande lydelse. 2021/22:153 Bilaga 14 Den som har nätkoncession för linje är, om det inte finns särskilda skäl, skyldig att på skäliga villkor ansluta en elektrisk anläggning till ledningen. Tvister om koncessionshavarens skyldigheter enligt första stycket prövas av nätmyndigheten. Beslut i ett sådant ärende skall fattas från det att ansökan kommit in till nätmyndigheten. Om myndigheten behöver ytterligare tid för att avgöra ärendet får nätmyndigheten förlänga tiden eller, om sökanden medger det, med den ytterligare tid som kan behövas för att ärendet skall kunna avgöras. beslut enligt andra stycket gäller . En tvist om villkoren för anslutning prövas inte, om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Lag (2005:404). Den som har nätkoncession för linje är, om det inte finns särskilda skäl, skyldig att på skäliga villkor ansluta en elektrisk anläggning till ledningen. Kapacitetsbrist som kan åtgärdas med andra samhälls- ekonomiskt motiverade åtgärder än utbyggnad av nätet utgör inte sådana särskilda skäl. Tvister om koncessionshavarens skyldigheter enligt första stycket prövas av nätmyndigheten. Beslut i ett sådant ärende skall fattas från det att ansökan kommit in till nätmyndigheten. Om myndigheten behöver ytterligare tid för att avgöra ärendet får nätmyndigheten förlänga tiden eller, om sökanden medger det, med den ytterligare tid som kan behövas för att ärendet skall kunna avgöras. beslut enligt andra stycket gäller . En tvist om villkoren för anslutning prövas inte, om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Lag (2005:404). 2021/22:153 Bilaga 14 Den som har nätkoncession för område är, om det inte finns särskilda skäl, skyldig att på skäliga villkor ansluta en elektrisk anläggning inom området till ledningsnätet. Tvister om koncessionshavarens skyldigheter enligt första stycket prövas av nätmyndigheten. Beslut i ett sådant ärende skall fattas från det att ansökan kommit in till nätmyndigheten. Om myndigheten behöver ytterligare tid för att avgöra ärendet får nätmyndigheten förlänga tiden eller, om sökanden medger det, med den ytterligare tid som kan behövas för att ärendet skall kunna avgöras. beslut enligt andra stycket gäller . En tvist om villkoren för anslutning prövas inte, om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Lag (2005:404). Den som har nätkoncession för område är, om det inte finns särskilda skäl, skyldig att på skäliga villkor ansluta en elektrisk anläggning inom området till ledningsnätet. Kapacitetsbrist som kan åtgärdas med andra samhälls- ekonomiskt motiverade åtgärder än utbyggnad av nätet utgör inte sådana särskilda skäl. Tvister om koncessionshavarens skyldigheter enligt första stycket prövas av nätmyndigheten. Beslut i ett sådant ärende skall fattas från det att ansökan kommit in till nätmyndigheten. Om myndigheten behöver ytterligare tid för att avgöra ärendet får nätmyndigheten förlänga tiden eller, om sökanden medger det, med den ytterligare tid som kan behövas för att ärendet skall kunna avgöras. beslut enligt andra stycket gäller . En tvist om villkoren för anslutning prövas inte, om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställningstagande till berörd part under dennes senaste kända adress. Lag (2005:404). Om inte strängare krav följer av9 § andra och tredje styckena eller av föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § fjärde stycket, ska en nätkoncessionshavare se till att av- brott i överföringen av el till en el- användare aldrig överstiger tjugo- fyra timmar.Första stycket gäller inte om föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § fjärde stycket tillåter att avbrott i överföringen överstiger eller om konces- sionshavaren visar att avbrottet beror på ett hinder utanför konces- sionshavarens kontroll som konces- sionshavaren inte skäligen kunde förväntas ha räknat med och vars följder koncessionshavaren inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. Lag (2005:1110) Om inte strängare krav följer av