prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — CSN, , , , Trygghets- fonden TSL och Omställningsfonden har synpunkter på de förordnings- förslag som lämnas i promemorian. CSN framhåller att kontrollen av om de studerande har arbetat kommer att bli resurskrävande och efterlyser en uppgiftsskyldighet för arbetsgivare. Skälen för regeringens förslag Det behövs bestämmelser om uppgiftsskyldighet gentemot CSN och ÖKS För att kunna hantera omställningsstudiestödet och genomföra den prövning som föreslås, och för att kunna pröva överklagade beslut i ärenden om tilldelning av omställningsstudiestöd, behöver CSN och ÖKS få tillgång till vissa uppgifter från andra myndigheter, omställningsorgani- sationer, läroanstalter och andra utbildningsanordnare respektive stude- Att uppgifter som behövs för prövningen, när det är möjligt, lämnas direkt från andra myndigheter och aktörer till CSN och ÖKS säkerställer dessutom korrekta underlag vilket minskar riskerna för felaktiga utbetal- Prop. 2021/22:176 ningar. Andra myndigheter, omställningsorganisationer, läroanstalter och andra utbildningsanordnare respektive studerande bör därför, där det bedöms nödvändigt att detta särskilt regleras, ges uppgiftsskyldighet gentemot CSN och ÖKS. Andra myndigheter bör lämna uppgifter till CSN eller ÖKS När det gäller uppgifter från andra myndigheter finns det för myndigheter en allmän uppgiftsskyldighet i 6 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Enligt den bestämmelsen är en myndighet skyldig att på begäran lämna uppgifter som förfogar över, om uppgiften inte är sekretessbelagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång. För uppgifter som inte omfattas av sekretess behöver någon särskild reglerad uppgiftsskyldighet inte anges. Det finns dock uppgifter som CSN respektive ÖKS behöver för att handlägga ärenden om omställningsstudiestöd och som inte kan lämnas ut av andra myndigheter med stöd av 6 kap. 5 § OSL, dvs. uppgifter som omfattas av sekretess. Det kan t.ex. handla om uppgifter som behövs från för att avgöra om utländska medborgare rätt till stödet (se avsnitt 6.3.1), uppgifter från , och Försvarsmakten som behövs för prövningen av arbetsvillkoret (se avsnitt 6.3.3och 6.3.4), uppgifter från och för att bestämma stödets storlek (se avsnitt 6.5.4), uppgifter från Försäkrings- kassan, Försvarsmakten och Kriminalvården för att omställningsstudie- stöd ska kunna samordnas med andra förmåner (se avsnitt 6.5.10) m.m. Sekretess hindrar enligt 10 kap. 28 § OSL inte att sådana uppgifter lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldigheten följer av lag eller förordning. En uppgiftsskyldighet bör därför införas för dessa myndig- heter. Enligt regeringens bedömning omfattas andra myndigheters uppgiftsskyldighet till CSN och ÖKS av regeringens restkompetens. I detta fall föreslås inte att ska meddela föreskrifter på rest- kompetensens område. Det behöver därför inte införas någon upplysnings- bestämmelse i lagen om detta. Regeringen bedömer att bestämmelser om andra myndigheters uppgiftsskyldighet gentemot CSN och ÖKS bör införas på förordningsnivå. De synpunkter som CSN, och har lämnat avseende sådana föreskrifter kommer att övervägas i det fortsatta förordningsarbetet. Omställningsorganisationer bör lämna uppgifter till CSN respektive ÖKS För att kunna hantera omställningsstudiestödet behöver CSN respektive ÖKS även få tillgång till vissa uppgifter från omställningsorganisationer. Det kan t.ex. handla om uppgift om att en registrerad omställningsorgani- sation har finansierat en viss utbildning (se avsnitt 6.4.2) eller uppgift om att Kammarkollegiet eller en registrerad omställningsorganisation avstår från att yttra sig om huruvida en viss utbildning stärker den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarkna- dens behov (se avsnitt 6.6.2). Sådana uppgifter är väsentliga för att pröv- ningen av om en person har rätt till stödet och för hur mycket stöd som ska lämnas. Den närmare regleringen av uppgiftsskyldigheten är av detaljkaraktär och bör finnas i bl.a. förordning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför bemyndigas att meddela föreskrifter om en skyldighet för omställningsorganisationer att till CSN lämna de upp- gifter som har betydelse för tillämpningen av lagen om omställningsstu- diestöd och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Vidare bör regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om en skyldighet för omställningsorganisationer att till ÖKS lämna de uppgifter som har bety- delse för tillämpningen av lagen om omställningsstudiestöd och föreskrif- ter som meddelats i anslutning till lagen. De synpunkter som CSN, Trygg- hetsrådet TRR, Trygghetsfonden TSL och Omställningsfonden har avseen- de sådana föreskrifter beaktas inom ramen för det fortsatta förordnings- arbetet. Läroanstalter och andra utbildningsanordnare bör lämna uppgifter till CSN respektive ÖKS För att kunna hantera omställningsstudiestödet och säkerställa att det enbart lämnas för sådana studier som ger rätt till stödet och under tid då den studerande bedriver studier behöver CSN och ÖKS också vissa uppgifter från läroanstalter och andra utbildningsanordnare. Det kan t.ex. handla om uppgifter om utbildning och studietid. Uppgiftsskyldigheten bör gälla för alla läroanstalter och andra utbildningsanordnare. Till följd av 6 kap. 5 § OSL skulle en läroanstalt eller annan utbildningsanordnare som är en myndighet i och för sig redan enligt gällande rätt vara skyldig att lämna sådana uppgifter till CSN och ÖKS. Det krävs dock en författningsreglerad uppgiftsskyldighet för att exempelvis en folkhögskola eller en annan utbildningsanordnare som inte är någon myndighet, ska vara skyldig att lämna sådana uppgifter till dessa myndigheter. För att det, i förhållande till studiestödslagens och studiestödsförord- ningens bestämmelser, inte ska råda några tveksamheter för en läroanstalt eller annan utbildningsanordnare med en myndighet som huvudman om skyldigheterna att lämna dessa uppgifter till CSN och ÖKS även i ärenden om omställningsstudiestöd föreslås att uppgiftsskyldigheten ska omfatta alla läroanstalter och utbildningsanordnare. Den närmare regleringen av uppgiftsskyldigheten är av detaljkaraktär och bör finnas i förordning. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör därför bemyn- digas att meddela föreskrifter om en läroanstalts eller en annan utbildningsanordnares skyldighet att till CSN lämna de uppgifter som har betydelse för tillämpningen av lagen om omställningsstudiestöd och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Vidare bör rege- ringen bemyndigas att meddela föreskrifter om en skyldighet för en läroanstalt eller en annan utbildningsanordnare att till ÖKS lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av lagen och föreskrifter som har meddelat i anslutning till lagen. Studerande bör lämna uppgifter till CSN De studerande bör vara skyldiga att anmäla sådana förändringar till CSN som kan påverka rätten till stödet eller stödets storlek. Det kan t.ex. röra sig om uppgifter om förändringar i studierna eller om förvärvsarbete i högre omfattning än som tidigare meddelats. uppgiftsskyldighet är således av stor vikt för att rätt omställningsstudiestöd Prop. 2021/22:176 ska kunna betalas ut. Det är därför rimligt att en studerande som har beviljats omställningsstudiestöd ska vara skyldig att lämna uppgift till CSN om sådana ändringar av den studerandes förhållanden som har betydelse för att få omställningsstudiestödet eller för stödets storlek. Regeringen föreslår därför en sådan uppgiftsskyldighet. Ytterligare skyldighet för studerande att lämna uppgifter kan vara nödvändig. Denna reglering är av detaljkaraktär och bör således finnas i förordning. Denna reglering omfattas av regeringens restkompetens. Eftersom det beträffande den studerandes uppgiftsskyldighet föreslås att ska meddela föreskrifter på restkompetensens område behöver det i lagen tas in en bestämmelse som tydliggör att regeringen trots lag- regleringen kan meddela sådana föreskrifter. Arbetsgivare bör inte vara skyldiga att lämna uppgifter till CSN CSN framhåller att kontrollen av om de studerande har arbetat kan bli resurskrävande och ser behov av en lagreglerad uppgiftsskyldighet för arbetsgivare. För att ge CSN ekonomiska förutsätt- ningar att kunna administrera det nya omställningsstudiestödet på ett ändamålsenligt sätt föreslås i budgetpropositionen att myndig- hetens anslag ska ökas med , och beräknat anslagshöjningar med och (prop. 2021/22:1, utg. omr. 15, bet. 2021/22:UbU2, rskr. 2021/22:18). Regeringen delar inte CSN:s bedömning att en uppgiftsskyldighet för arbetsgivare skulle vara nödvändig. 6.6.5Andras behov av uppgifter från Regeringens förslag: CSN ska till lämna de uppgifter som har betydelse för tillämpningen av socialförsäkrings- balken och lagen om omställningsstudiestöd och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Detta gäller dock inte sådana personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning (känsliga personuppgifter). Promemorians (Ds 2021:18) förslag: I promemorian föreslås inte någon ändring i befintlig reglering av CSN:s uppgiftsskyldighet till . Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. . CSN och framhåller att befintliga bestämmelser i socialförsäkringsbalken innebär att CSN först efter en begäran från ska lämna ut uppgifter. CSN och efterlyser båda en annorlunda formulerad uppgiftsskyldighet för att möjliggöra ett enklare och effektivare informationsutbyte. CSN, , och Trygghetsfonden TSL m.fl. har synpunkter på de förordningsförslag som lämnas i promemorian. Skälen för regeringens förslag Den befintliga regleringen av uppgiftsskyldighet är inte tillräcklig Omställningsstudiestödet kan ha betydelse för rätten till vissa ersättningar från arbetslöshetskassorna, och omställningsorgani- sationer. Omställningsstudiebidraget är vidare beskattningsbart. För att det nya omställningsstudiestödsystemet ska fungera som det är tänkt, för att minimera risken för felaktiga utbetalningar från CSN och andra aktörer och för att säkerställa en korrekt beskattning måste andra myndigheter och organ få tillgång till vissa uppgifter från CSN. Regeringen bedömer att befintliga bestämmelser huvudsakligen är tillräckliga för att andra aktörer ska få tillgång till de uppgifter de behöver från CSN. Regeringen ser behov av nya bestämmelser avseende CSN:s skyldighet att lämna uppgifter till . CSN bör lämna uppgifter till behöver uppgifter, dels från CSN för att kunna sam- ordna ersättningar som inte får lämnas som omställningsstu- diestöd, dels från CSN och andra för att bestämma årlig inkomst och SGI för en person som har ansökt om omställningsstudiestöd enligt lagen om omställningsstudiestöd. I 110 kap. 31 § socialförsäkringsbalken föreskrivs en uppgiftsskyldighet i förhållande till för bl.a. myndigheter, arbetsgivare och uppdragsgivare i fråga om uppgifter som avser en namngiven person och gäller förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av balken. I promemorian görs bedömningen att denna reglering av uppgiftsskyldighet är tillräcklig. Varken CSN eller delar den bedömningen. Myndig- heterna framhåller att bestämmelsen är otillräcklig, eftersom den fordrar att ska begära att CSN ska lämna ut uppgifter om en namngiven person. CSN anför att man för att möjliggöra den mest effektiva handläggningen av ärenden om omställningsstudiestöd, både hos och , bör ge CSN förutsättningar att redan då myndigheten översänder begäran till om att fastställa årlig inkomst (se avsnitt 6.5.4) även översända de uppgifter hos CSN som behöver. Med befintlig reglering kommer CSN annars att först översända begäran om att ska fastställa en årlig inkomst. Därefter kommer CSN behöva invänta en begäran från där den sökande namnges, för att uppgiftsskyldigheten i 110 kap. 31 § socialförsäkringsbalken ska vara tillämplig. CSN anser att det inte heller framstår som lämpligt att basera CSN:s uppgiftsutlämnande på bestämmelsen om nödvändigt utlämnande i 10 kap. 2 § OSL. CSN föreslår mot den bakgrunden att CSN:s uppgiftsskyldighet gentemot regleras särskilt. En sådan reglering skulle även förbättra förutsättningarna för CSN:s befintliga elektroniska uppgiftsut- lämnande till . Regeringen delar CSN:s och uppfattning att den nuvarande bestämmelsen i 110 kap. 31 § socialförsäkringsbalken är otillräcklig för att säkerställa en effektiv handläggning, dvs. en snabb handläggning där resurser används på bästa möjliga sätt, av såväl omställ- ningsstudiestödet som övrigt studiestöd. Regeringen bedömer, i likhet med CSN, att CSN utan föregående begäran från avseende en namngiven person bör kunna översända de uppgifter den senare Prop. 2021/22:176 myndigheten behöver för sin prövning. De uppgifter som Försäkrings- kassan behöver är sådana som CSN överför till Försäkrings- kassan i syfte att samordna ersättningar. Det handlar t.ex. om namn och personnummer för den studerande, vilket stöd det är fråga om, studietakt och stödets omfattning. Därutöver tillkommer de uppgifter som behöver för att kunna fastställa SGI och årlig inkomst. Det kan finnas uppgifter, om än enstaka, som behöver från CSN som omfattas av sekretess. Sekretess hindrar dock enligt 10 kap. 28 § OSL inte att sådana uppgifter lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldigheten följer av lag eller förordning. En uppgiftsskyldighet bör därför införas för CSN. Regeringen bedömer dock att det inte finns något behov av att uppgiftsskyldigheten omfattar sådana känsliga person- uppgifter som avses i artikel 9.1. i EU:s dataskyddsförordning. Mot denna bakgrund och den analys av myndigheternas personuppgiftsbehandling som görs i avsnitt 6.6.6 och 6.6.7 anser regeringen att CSN bör ges skyldighet att till lämna de uppgifter som har betydelse för tillämpningen av socialförsäkringsbalken och lagen om omställ- ningsstudiestöd och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, med undantag sådana känsliga personuppgifter som avses i EU:s dataskyddsförordning. På så sätt kommer det att finnas en särskild reglering för CSN:s uppgiftsutlämnande till . CSN bör lämna uppgifter till registrerade omställningsorganisationer Registrerade omställningsorganisationer kommer att administrera ett kollektivavtalat kompletterande studiestöd som utgör ett komplement till omställningsstudiebidraget och som har betydelse för rätten till omställningsstudielån (avsnitt 6.5.7). För att kunna besluta om och administrera det kompletterande stödet behöver registrerade omställnings- organisationer vissa uppgifter från CSN. Det handlar om sådana uppgifter som enligt 28 kap. 9 § OSL inte omfattas av sekretess. Det kan vara uppgifter ur beslut om omställningsstudiestöd om beviljat omställnings- studiebidrag, t.ex. uppgifter om stödets omfattning och inkomst som ligger till grund för beslutet. Enligt regeringens bedömning omfattas möjligheten att meddela föreskrifter om CSN:s uppgiftsskyldighet i förhållande till omställningsorganisationer av regeringens restkompetens. I detta fall föreslås inte att ska meddela föreskrifter på området. Det behöver därför inte införas någon upplysningsbestämmelse i lagen. De synpunkter som bl.a. CSN och har som syftar på bestämmelser på förordningsnivå beaktas inom ramen för arbetet med förordningarna. 2021/22:176 6.6.6 Bestämmelser om behandling av personuppgifter Regeringens förslag: CSN ska få möjlighet att behandla känsliga personuppgifter om det behövs för att förbereda handläggningen. ska inte längre ha direktåtkomst till personupp- gifter som behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet. Regeringens bedömning: Personuppgifter bör kunna behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet för att förbereda handläggningen av ärenden om omställningsstudiestöd för personer som har antagits till en utbildning som berättigar till omställningsstudiestöd eller för personer som har för avsikt att ansöka om omställningsstudiestöd. i fråga om vilka känsliga personuppgifter som får behandlas i den förberedande handläggningen bör regleras i förordning. CSN bör lämna ut personuppgifter elektroniskt, på annat sätt än genom direktåtkomst, till . Den befintliga regleringen om behandling av personuppgifter för informationsutbyte med , , Försvarsmakten och Kriminalvården är tillräcklig. Vidare är också den befintliga regleringen av behandling av personupp- gifter för bestämmande av årlig inkomst tillräcklig. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer delvis med Promemorian föreslår ingen ändring i befintlig reglering av möjlighet att ha direktåtkomst till person- uppgifter hos CSN. Remissinstanserna: Få remissinstanser har kommenterat förslaget. CSN anför att befintligt elektroniskt utlämnande av personuppgifter från CSN till sker elektroniskt på annat sätt än genom direktåtkomst. Myndigheten anför att det mot bakgrund av praxis från Högsta förvaltningsdomstolen (HFD 2015 ref. 61) inte är aktuellt att ska ha direktåtkomst eftersom motsvarande funktio- nalitet kan uppnås genom annat elektroniskt utlämnande. därför att myndighetens befintliga rätt att bereda direktåtkomst avskaffas och att allt elektroniskt utlämnande från CSN till bör regleras i studiestödsdataförordningen (2009:321). Eftersom möjligheten för CSN att lämna ut personuppgifter genom direktåtkomst till arbetslöshetskassorna regleras i samma bestämmelse som direktåtkomsten för föreslår CSN att motsvarande ändring avseende direktåtkomst för arbetslöshetskassorna görs. att samma överväganden gör sig gällande både för och CSN har synpunkter på utformningen av de föreskrifter som regeringen får meddela om CSN:s rätt att elektroniskt, på annat sätt än genom direktåtkomst, lämna ut personuppgifter till CSN har vidare synpunkter på de föreskrifter som regeringen får meddela avseende det elektroniska utlämnandet från CSN CSN har synpunkter på utformningen av de föreskrifter som regeringen får meddela beträffande CSN:s behandling av personuppgifter under den förberedande handläggningen. att regeringen i det fortsatta författningsarbetet bör belysa de rättsliga förutsättningarna för Försvarsmakten och Kriminalvården att lämna uppgifter elektroniskt till CSN och vid behov föreslå regler som Prop. 2021/22:176 säkerställer en sådan rätt. CSN önskar att det förtydligas att den föreslagna uppgiftsskyldigheten för omställningsorganisationer är en sådan skyldig- het som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen (2018:218) med komplette- rande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen, vilket medför att personuppgifter kan överföras utan den enskildes uttryckliga samtycke. Omställningsfonden understryker, i likhet med och Trygghetsfonden TSL, betydelsen av automatiserade lösningar för säker och digital informationsöverföring mellan aktörernas olika systemlösningar. anför att det är angeläget att rätten för omställningsorganisationer att behandla känsliga personuppgifter närmare preciseras i lag. Det bör framgå att känsliga personuppgifter i ett yttrande får överföras till CSN först efter samtycke från arbetstagaren. Som framgår av avsnitt 3 har bl.a. beretts tillfälle att yttra sig över utkast till lagrådsremiss. efterfrågar i sitt yttrande en proportiona- litetsbedömning som gäller behandlingen av känsliga personuppgifter under den förberedande handläggningen. Skälen för regeringens förslag och bedömning CSN behandlar personuppgifter med stöd av EU:s dataskyddsförordning För handläggning av ärenden om omställningsstudiestöd kommer det att krävas behandling av vissa personuppgifter. behandlas helt eller delvis automatiserat eller om de ingår i eller kommer att ingå i ett register är Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), förkortad dataskyddsförordningen, tillämplig. En av de grundläggande förutsättningarna för att behandling av person- uppgifter ska vara förenlig med dataskyddsförordningen är att behand- lingen är laglig. Vad som utgör en laglig grund för behandling anges i artikel 6 i dataskyddsförordningen. Personuppgifter får endast behandlas om minst ett av de villkor som anges i artikel 6.1 a–f i dataskyddsför- ordningen är uppfyllt. För att personuppgiftsbehandling ska vara i enlighet med dataskyddsförordningen krävs också att villkoren i förordningens artikel 5 är uppfyllda. Artikel 5 behandlar principer för behandling av personuppgifter, bl.a. att uppgifterna ska behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade samt att uppgifterna ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. Vissa kategorier av personuppgifter är till sin natur särskilt integritets- känsliga och därmed särskilt skyddsvärda, t.ex. uppgifter som avslöjar etniskt ursprung och hälsa. Villkoren för behandling av sådana kategorier av personuppgifter, s.k. känsliga personuppgifter, anges i artikel 9 i Även personuppgifter som rör fällande domar i brottmål samt lagöverträdelser som innefattar brott är till sin natur särskilt integritetskänsliga och särskilt skyddsvärda. Villkoren för behandling av sådana kategorier av uppgifter framgår av artikel 10 i dataskyddsförord- 2021/22:176 När det gäller de personuppgifter som ska behandlas av CSN i ärenden om omställningsstudiestöd gör regeringen bedömningen att de lagliga grunderna för personuppgiftsbehandlingen är de som framgår av artikel 6.1c och artikel 6.1 e, dvs. nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse respektive nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i CSN:s myndighetsutövning. Enligt artikel 6.2 i dataskyddsförordningen är mer specifika bestämmelser om person- uppgiftsbehandling tillåtna i nationell rätt för att anpassa tillämpningen av bestämmelserna i förordningen med hänsyn till behandling för att efterleva punkterna 6.1 c och 6.1 e. Av artikel 6.3 i dataskyddsförordningen framgår vidare att grunden för behandlingen som avses i punkterna 6.1 c och 6.1 e ska fastställas i enlighet med unionsrätten, eller en medlemsstats nationella rätt som den personuppgiftsansvarige omfattas av. När det gäller känsliga personuppgifter om bl.a. hälsa bedöms det finnas stöd för CSN att behandla uppgifter enligt artikel i dataskydds- förordningen då behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse och behandlingen är proportionerlig (se närmare resonemang nedan). CSN:s behandling av personuppgifter som rör fällande domar i brottmål samt lagöverträdelser som innefattar brott kommer att ske med stöd av artikel 10 i dataskyddsförordningen. Detta då behandlingen kommer ske under kontroll av en myndighet. …och med stöd av kompletterande bestämmelser i studiestödsdatalagen och studiestödsdataförordningen För studiestödsverksamheten finns kompletterande bestämmelser om behandling av personuppgifter i studiestödsdatalagen (2009:287) och i studiestödsdataförordningen. Dessa författningar är tillämpliga på behand- lingen av personuppgifter för allt studiestöd som administreras av CSN, vilket innebär att de kommer att vara tillämpliga på behandling av personuppgifter också i ärenden om omställningsstudiestöd. I studiestödsdatalagen anges bl.a. att personuppgifter får behandlas i CSN:s studiestödsverksamhet om de behövs för att handlägga ärenden, administrera handläggningen, förbereda handläggningen, informera studiestödsberättigade om studiestödsförmåner och studiesociala förmåner, ta fram och distribuera bevis om studiestöd för studier till studerande eller anmäla oegentligheter inom studiestödsverksamheten till ett offentligt organ som har att utreda eller beivra oegentligheterna (4 §).