prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Andelen överprövningar som fick bifall i förvaltningsrätten varierade inom ett spann om 24–, men minskade (se diagram 7.2). Förvaltningsrättens beslut överklagades till kammarrätten i 778 mål 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Kammarrätten ändrade utfallet i 43 (5,) av de 742 mål som avgjordes . Insikter om offentlig upphandling och spridningen av sjukdomen covid-19 Offentlig upphandling har haft en viktig roll när det gäller hanteringen av konse- kvenserna av spridningen av sjukdomen covid-19. lämnade Upp- handlingsmyndigheten rapporten ur ett upphandlingsperspektiv (2020:3) till regeringen som en delredovisning av ett regeringsuppdrag om att ge förstärkt stöd vid upphandling av samhällsviktig verk- samhet (Fi2019/03819). preliminära slutsatser var att upphandlingsreglerna är anpassade för att kunna tillämpas när det uppstår oförutsedda akuta behov, samt att upphandlande myndigheter och enheter som har en välutveck- lad strategisk syn på offentlig upphandling har goda förutsättningar att hantera kriser. Uppdrag till om ändamålsenliga inköpsorganisationer Enligt enkätundersökning bedömer av de upphandlande myndigheterna och enheterna att brist på tid och personalresurser är de främsta hindren för att använda inköp som medel för att bidra till verksamhets- utveckling. För att stimulera upphandlande myndigheter och enheter att i ökad ut- sträckning bygga upp och säkerställa en inköpsorganisation som ger förutsättningar för ett strategiskt inköpsarbete har regeringen gett i upp- drag att följa upp och att genomföra olika insatser för att främja denna utveckling (Fi2020/04834). De offentliga inköpens klimatpåverkan uppgick till koldioxid- ekvivalenter (, 2021). På uppdrag av regeringen har Upp- handlingsmyndigheten lämnat en rapport med förslag på åtgärder för att offentlig upphandling ytterligare ska bidra till att nå klimatmålen och för att de insatser som ger störst klimatnytta för pengarna ska kunna prioriteras (Fi2019/04274). Dessa förslag analyseras i . har dess- utom haft i uppdrag att öka kännedomen om hur offentlig upphandling kan användas som ett verktyg för att bidra till en cirkulär ekonomi, samt för att uppnå de nationella miljömålen och bidra till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. konstaterar i ett remissvar till att det finns en stor potential att använda den offentliga upphand- lingen som verktyg för att ställa krav på cirkularitet och klimathänsyn i syfte att nå miljö- och klimatmål samt flera av de globala målen i Agenda (M2019/00661). Med anledning av att bygg-, anläggnings- och fastighetssektorn står för en betydande klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv gav regeringen Upphandlings- myndigheten och i uppdrag att främja minskad klimatpåverkan vid offentlig upphandling av entreprenader inom dessa sektorer (Fi2019/01139 [delvis] och Fi2020/01192). Webbstöd för socialt hållbara inköp tog fram olika webbstöd riktade till upphand- lande organisationer för att stödja utvecklingen mot mer socialt hållbara inköp. Webb- stöden syftar till att främja skäliga arbetsvillkor vid produktion av varor och tjänster, sysselsättning via offentlig upphandling, barns rättigheter och ökad tillgänglighet 2021/22:1 Utgiftsområde 2 oavsett funktionsnedsättning samt att ge bättre information om produktionsvillkor i andra länder. Arbetsrättsliga villkor vid upphandling infördes i upphandlingsregelverket en skyldighet att ställa arbets- rättsliga villkor i vissa fall. Bestämmelserna ska dels bidra till att arbete som upp- handlas av den offentliga sektorn utförs med skäliga arbetsvillkor, dels motverka risken för illojal konkurrens genom att undermåliga arbetsvillkor tillämpas. gav regeringen i uppdrag att analysera hur statliga myndigheter har arbetat med att ställa arbetsrättsliga villkor och lämna förslag på hur förutsättningarna för myndigheterna att ställa sådana villkor kan förbättras (Fi2020/00455). Stats- kontoret redovisade uppdraget (Statskontoret 2020:24). Förslagen analyseras i . 7.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Det är positivt att den nedåtgående trenden för det genomsnittliga antalet anbudsgivare har brutits. Antalet anbudsgivare behöver dock fortfarande öka. Det är särskilt problematiskt att det i så pass många upphandlingar endast deltar en eller två anbudsgivare. Att öka antalet anbudsgivare är viktigt då en ökad konkurrens skapar förutsättningar för effektivare offentliga inköp. har andelen överprövningar minskat och andelen avbrutna upp- handlingar ökat. Det skulle kunna vara ett resultat av att dialogen mellan upphand- lande myndigheter eller enheter och leverantörer har förbättrats. I dialogen kan för- hållanden uppmärksammas som resulterar i att den upphandlande myndigheten eller enheten väljer att avbryta den pågående upphandlingen, för att i stället påbörja en ny upphandling, med villkor som bättre motsvarar befintliga behov. innebär givetvis en avbruten upphandling en viss effektivitetsförlust i form av nedlagt arbete. Ett trendbrott är att andelen avbrutna upphandlingar minskade . Detta bidrar tillsammans med att andelen överprövade upphandlingar minskat till uppfyllelsen av målet om en effektiv upphandling. Kombinationen av att andelen överprövningar har minskat något och att andelen upp- handlingar där förvaltningsrätten ändrat utfallet minskat markant , skulle vidare kunna bero på att de upphandlande myndigheterna och enheterna har blivit bättre på att upphandla, vilket i så fall också bidrar till en effektivare och mer rättssäker upphandling. Förtroendet för att den offentliga upphandlingen fungerar och är rättssäker är fortsatt viktigt. Regelverket om offentlig upphandling och en effektiv tillämpning av detta motverkar korruption. Säkerheten i leveranserna till samhällsviktig verksamhet behöver säkerställas även i krissituationer. Arbetet med att ta fram enklare och mer flexibla regler för bl.a. icke-direktivstyrda upphandlingar och för att effektivisera överprövningsprocessen fortsätter. Regeringen avser, som en del av detta arbete, att lämna två propositioner med förslag på upphandlingsområdet till . För att upphandlingen ska nå sin fulla potential inom alla områden i den nationella upphandlingsstrategin behöver styrningen och organiseringen av inköpsarbetet fort- sätta att utvecklas. uppdrag att följa upp och genomföra 2021/22:1 Utgiftsområde 2 olika insatser för att främja en utvecklad styrning kommer att ligga till grund för åtgärder på området (Fi2020/04834). En utgångspunkt är att inköpsarbetet behöver organiseras ändamålsenligt utifrån upphandlande myndigheters och enheters olika förutsättningar. Med en utvecklad styrning av inköpsarbetet ges upphandlande myndigheter och enheter goda förutsättningar att ta tillvara och stimulera näringslivets innovationskraft. Genom det forum för kompetensöverföring och erfarenhetsbyte för innovations- upphandling som getts i uppdrag att inrätta (N2021/01194) kommer den offentliga sektorn att stimuleras att genomföra fler innovationsupphandlingar, i syfte att skapa efterfrågan på innovationer som kan leda till mervärde för samhället, exempelvis genom att stärka utvecklingen av en resurs- effektiv cirkulär ekonomi. trädde lagen (2019:668) om upphandlingsstatistik i kraft. Alla annon- ser ska fr.o.m. publiceras i registrerade annonsdatabaser. Arbetet med att utveckla upphandlingsstatistiken fortsätter, bl.a. genom arbetet med att genomföra EU:s nya standard för upphandlingsannonser (e-forms). Uppgifter om inköpsvärden kommer däremot inte att samlas in. Den offentliga upphandlingen ska utvecklas i syfte att ytterligare kunna bidra till att offentliga medel gör så stor samhällsnytta som möjligt. Det finns stor potential i att använda den offentliga upphandlingen som ett verktyg för ökad miljömässig och social hållbarhet. Det handlar bl.a. om att främja gemensamma samhällsintressen som miljö, klimat, en cirkulär ekonomi, minskad antibiotikaanvändning inom djurhållning, djuromsorg och människors hälsa samt bra villkor på arbetsmarknaden. En depar- tementspromemoria med lagförslag rörande detta kommer att remitteras . Regeringen föreslår att anslag ökas 2022 för stärkt arbete med cirkulär och fossilfri offentlig upphandling. Även och tiden därefter beräknas anslaget ökas av samma anledning. Cirkulär, giftfri och fossilfri upphandling är ett viktigt verktyg för att minska miljöpåverkan och klimatutsläpp, och därigenom nå miljö- och klimatmål samt flera av de globala målen i Agenda . Arbetet för att förbättra förutsättningarna för myndigheter att ställa arbetsrättsliga villkor fortsätter utifrån Statskontorets analys. Tabell 7.1 Anslagsutveckling 1:17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 111 079 tkr prisnivå. 3Motsvarar 108 142 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Skälen för regeringens förslag Tabell 7.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:17 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Myndighetslyft cirkulär ekonomi Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget föreslås ökas med 2022 för stärkt arbete med cirkulär och fossilfri upphandling. Regeringen beräknar att anslaget ökas med 2023 och för samma ändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:17 Upphandlings- myndigheten . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Den statliga förvaltningens organisation och utveckling ............................................ Den statliga närvaron i landet.............................................................................. Myndigheternas verksamhetsområden, storlek och ledningsformer............. 2.4Allmänhetens uppfattning av statsförvaltningen och några större Organisationsförändringar per departement ..................................................... 3 Personalstrukturen m.m. i staten .................................................................................... 3.1.1 Utbildningsbakgrund bland de statsanställda...................................... 3.1.6 Anställda med utländsk bakgrund....................................................... Uppsägningar i staten.......................................................................................... Sjukfrånvaro m.m. i staten ................................................................................. 3.3.1 Sjukfrånvaron vid statliga myndigheter.............................................. 3.3.2 Sjukfrånvaron i staten jämfört med andra sektorer ......................... 3.3.4 Anmälningar enligt det statliga personskadeavtalet ......................... Lönenivåer och löneutveckling ......................................................................... Löneutvecklingen i staten..................................................................... 3.4.2 Utvecklingen av genomsnittliga löner ................................................ 3.4.3 Löneskillnaderna mellan kvinnor och män ....................................... Ett partsgemensamt arbete .................................................................. 3.4.6 Närmare om grupperingsnivå (svårighetsgrad)................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga I denna bilaga lämnas en mer detaljerad redogörelse för den statliga förvaltningens organisation och utveckling. Vidare ges en övergripande redovisning av personalstruk- turen m.m. inom staten. En ständigt pågående utveckling och förnyelse av statsför- valtningen är en förutsättning för att regeringens politik ska få genomslag inom alla områden. Utvecklingsarbete bedrivs både av regeringen och av myndigheterna. Denna bilaga kompletterar den redovisning på området som lämnas i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 avsnitt 4). 2Den statliga förvaltningens organisation och utveckling fanns det 341 myndigheter under regeringen. Det var samma antal som . Under det senaste årtiondet har antalet myndigheter under regeringen minskat med någon eller några få myndigheter (se diagram 2.1). minskade antalet kraftigt, främst med anledning av att regionala och lokala myndigheter ombildades till sammanhållna myndigheter. Mindre myndigheter har också slagits ihop till större myndigheter eller införlivats i större myndigheter (Statskontoret 2021, i korthet). Diagram 2.1 Antal myndigheter under regeringen Källa: Statskontoret. 2.2Den statliga närvaron i landet Regeringen har omlokaliserat myndigheter för att öka statens regionala närvaro. Regeringens ambition att öka antalet statliga arbetstillfällen utanför får också genomslag när myndigheter flyttar tjänster från till andra delar av landet. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Regeringen fattade inte beslut om att omlokalisera någon myndighet . pågår dock ett arbete med att lokalisera delar av Statens servicecenters verksamhet till . Regeringen har också fattat beslut om att öppna flera nya servicekontor. ansvarar Statens servicecenter för service- kontoren. I diagram 2.2 visas utvecklingen av antalet servicekontor . Diagram 2.2 Antal statliga servicekontor 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 Källa: Statens servicecenter. 2.3Myndigheternas verksamhetsområden, storlek och ledningsformer Statskontoret redovisar i sin rapport i korthet (Statskontoret 2021) att flest myndigheter, , är verksamma inom Samhällsskydd och rättskipning. COFOG (Classification of Functions of Govern- ment) är officiella indelning av offentlig verksamhet. Att flest myndigheter är verksamma inom denna grupp beror på att landets domstolar ingår i gruppen. Förhållandevis många myndigheter finns även inom grupperna Näringslivsfrågor, Allmän offentlig förvaltning och Utbildning. De fem största myndigheterna, med fler än 10 000 årsarbetskrafter, är Polismyndig- heten, Försvarsmakten, , Kriminalvården och Arbetsförmedlingen. ökade antalet årsarbetskrafter i myndigheterna under regeringen med ungefär 9 000. Årsarbetskrafterna har ökat . Regeringen bestämmer vilken ledningsform som en myndighet ska ha i myndighetens instruktion. Myndighetsförordningen (2017:515) reglerar de tre ledningsformerna styrelsemyndighet, enrådighetsmyndighet och nämndmyndighet. Det finns 130 en- rådighetsmyndigheter. Dessa utgör av myndigheterna i . En del tidigare enrådighetsmyndigheter har ombildats till styrelse- myndigheter och antalet styrelsemyndigheter exklusive universitet och högskolor har därför ökat till 39. Antalet nämndmyndigheter har minskat något och uppgår till 46. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga 2.4Allmänhetens uppfattning av statsförvaltningen och några större myndigheter , opinion, medier () vid genomför i samverkan med Statskontoret mätningar av hur allmänheten uppfattar verksamheten vid ett antal myndigheter. mätning ingick 10 myndigheter. Av dessa har följande ingått i samtliga genomförda mätningar: Allmänhetens uppfattning om de tio myndigheter som ingick i undersökningen 2020 skiljde sig tydligt åt. Av myndigheterna hade 6 stycken en positiv betygsbalans. Det innebär att det var en större andel av allmänheten som tycker att myndigheten utför sitt arbete mycket eller ganska bra än den andel som tycker att de utför sitt arbete mycket eller ganska dåligt. , Arbetsförmedlingen och Migrations- verket hade en negativ betygsbalans. Allmänheten var mest nöjd med hur Folkhälso- myndigheten sköter sin uppgift. Omkring 7 av 10 tyckte att myndigheten sköter sitt arbete ganska eller mycket bra. Det är en ovanligt hög betygsbalans. Myndigheten är också, tillsammans med , den myndighet som flest svarande har kännedom om. De flesta myndigheter i undersökningen hade fått en högre positiv betygsbalans . som hade en oförändrat hög balans. och Spelinspektionen har inte ingått i mätningen förut. En möjlig förklaring till årets höga skattningar är enligt Statskontoret att externa kriser kan stärka allmänhetens stöd för offentlig verksamhet. Inga nya myndigheter inrättades –. 3 Personalstrukturen m.m. i staten Ansvaret för den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndigheterna. Det innebär att myndigheterna, utifrån sina uppgifter, har en betydande frihet bl.a. när det gäller att utforma sin organisation och sina arbets- processer samt sin lönebildning och kompetensförsörjning. För att regeringen ska kunna följa utvecklingen av kompetensförsörjningen lämnar myndigheterna en redovisning av sin kompetensförsörjning till regeringen. sker denna redovisning i myndigheternas årsredovis- ning. Myndigheterna ska genom sin kompetensförsörjning säkerställa att relevant kompe- tens finns för att fullgöra de uppgifter som de är ålagda och för att tillgodose sina behov på både kort och lång sikt. Myndigheterna ska vidare systematiskt analysera vilken kompetens som behövs för att de ska klara sina nuvarande och framtida uppgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga I det följande redovisas all individbaserad statistik uppdelad på kön, om dessa uppgif- ter är tillgängliga. Följande definitioner används för redovisningen: –Ledningskompetens avser personal med ett formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda en myndighets verksamhet på olika nivåer, oavsett om uppgifterna avser kärn- eller stödkompetens. –Kärnkompetens avser personal med sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. –Stödkompetens avser personal med en stödfunktion åt personal med lednings- eller kärnkompetens inom myndighetens verksamhetsområde. –COFOG-klassificeringen syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. –Med utländsk bakgrund avses, i enlighet med () definition, personer som är utrikes födda eller personer som är födda i och vars båda föräldrar är utrikes födda. Siffrorna inom parentes avser . Antalet statsanställda uppgick till 267 670 (252 407), vilket innebar en ökning med drygt 4 800 jämfört med . (5,) av samtliga sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. Bland samtliga månadsavlönade statsanställda hade av kvinnorna och av männen en heltidsanställning. Detta var samma andelar som 2019. Heltid är således norm inom statsförvaltningen. Andelen kvinnor uppgick till . Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen tillsvidareanställningar med månadslön uppgick till (). Av kvinnorna hade () en tillsvidareanställning och av männen (). Av de anställda var () visstidsanställda med månadslön. Bland kvinnorna var andelen () och bland männen Återstående () av de anställda hade anställning med betings-, dag- eller timavlöning. Bland kvinnorna var andelen () och bland männen (). Nedan visas fördelningen av de statsanställda totalt per kompetenskategori och könsfördelningen inom respektive kategori (procent). Siffror inom parentes avser : –ledningskompetens: 8 (7), varav kvinnor 45 (39) och män 55 (61) –kärnkompetens: 67 (66), varav kvinnor 51 (51) och män 49 (49) –stödkompetens: 25 (24), varav kvinnor 61 (60) och män 39 (40) –oklassade: 1 (3), varav kvinnor 50 (39) och män 50 (61). Totalt sett överensstämde fördelningen i stort med 2019. Den till antalet största ökningen av anställda stod för, med drygt 2 200 anställda (av de anställda vid 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Den näst största ökningen stod Försvarsmakten för, som växte med drygt 1 100 anställda (). Vid och Kriminalvården ökade antalet anställda med knappt 600 () respektive knappt 500 (). Myndigheter som hade en procentuellt stor ökning av antalet anställda var bl.a. Myndigheten för digital förvaltning, som växte (från 43 till 68 anställda) och , som växte (från 58 till 90 anställda). I likhet med 2019 stod Arbetsförmedlingen och 2020 för de största minskningarna av antalet anställda. Båda myndigheterna minskade med drygt 400 an- ställda, motsvarande av de anställda på Arbetsförmedlingen och av de anställda på . hade 6 myndigheter (motsvarande av myndigheterna) mer än 10 000 anställda, 36 () 1 000–9 999 anställda, 77 () 200-999 anställda, 49 () 50–199 anställda och 39 () färre än 50 anställda. Flest anställda fanns i COFOG-gruppen Utbildning (), och därefter i fallande ordning i grupperna Samhällsskydd och rättskipning (), Socialt skydd m.m. (), Försvar (), Allmän offentlig förvaltning och Näringslivsfrågor (vardera) och Fritidsverksamhet, kultur och religion (). Detta överensstämmer i stort med fördelningen . Övervägande andel kvinnor, , fanns i COFOG-grupperna Socialt skydd m.m. (), Allmän offentlig förvaltning () och Fritidsverksamhet, kultur och religion (). I COFOG-grupperna Försvar respektive Samhällsskydd och rättsskipning var männen i majoritet (). Tidsbegränsade anställningar inom staten grundar sig till stor del på arbetets karaktär eller förutsättningar och ska ha stöd i lag, förordning eller kollektivavtal. Som exempel kan nämnas universitet och högskolor, som har både författningsreglerade och kollek- tivavtalsreglerade meriteringsanställningar, och soldater och sjömän, vars anställningar regleras i både lag och kollektivavtal, samt notariernas författningsreglerade anstäl- lningar inom Domstolar. Bland de tidsbegränsat anställda ingår bl.a. de som har en provanställning, de som fått möjlighet till tjänstledighet för att prova en annan statlig anställning och chefer för myndigheter som anställs av regeringen för en bestämd tid. Andelen tidsbegränsade anställningar skiljer sig åt mellan olika myndigheter. fanns, , den högsta andelen tidsbegränsat anställda inom universite- ten och högskolorna. Eftersom de anställda vid universiteten och högskolorna utgör av det totala antalet anställda får detta stor inverkan på den totala andelen visstidsanställda i staten. Om dessa skulle exkluderas hade i staten visstidsanställningar. Även andelen visstidsanställningar med timavlöning skiljer sig åt mellan myndigheterna. Till exempel är säsongsanställningar särskilt vanliga vid de statliga museerna. 3.1.1Utbildningsbakgrund bland de statsanställda Av de anställda inom den statliga sektorn 2020 hade eftergymnasial utbildning. En majoritet av dem hade en eftergymnasial utbildning eller längre. Både inom staten och på arbetsmarknaden i stort är andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning högre än motsvarande andel för män. För befolkningen som helhet i åldern 16–uppgick andelen med eftergymnasial utbildning till 2020. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Bilaga Bland de anställda i staten har kvinnor en något högre genomsnittlig utbildningsnivå än män. Det beror på att fler kvinnor än män anställts i staten och att nyanställda generellt sett har en hög utbildningsnivå. Det finns stora skillnader mellan män och kvinnor när det gäller vilka utbildnings- områden som är vanligast. Inom kategorin eftergymnasial utbildning är juridik och rättsvetenskap, följt av företagsekonomi, handel och administration, vanligast bland statsanställda kvinnor. Bland statsanställda män med eftergymnasial utbildning är polisutbildning följt av militär utbildning vanligast. –2030 beräknas ca 56 400 personer i statsförvaltningen uppnå sin pensions- ålder enligt de statliga tjänstepensionsbestämmelserna. I denna grupp finns nästan 4 300 personer som uppnådde sin pensionsålder , men som kvarstår i anställning. Åldersstrukturen i staten var 2020 i det närmaste oförändrad jämfört med . Åldersgruppen utgjorde av det totala antalet anställda. Andelen män och andelen kvinnor i åldersgruppen respektive av det totala antalet män respektive kvinnor i staten. Åldersgruppen 35–utgjorde av det totala antalet anställda. Andelen män och andelen kvinnor i åldersgruppen respektive av det totala antalet män respektive kvinnor i staten. Åldersgruppen 45–utgjorde av det totala antalet anställda.