prop · H903215 · 2022-04-05 00:00:00 — Det handlar bl.a. om beskrivningen av vilka ekonomiska konsekvenser förslagen om skärpta krav på rekonstruktörer kan väntas få och förslagens påverkan på konkurrensförhållandena mellan företag. anser vidare att eftersom det generellt finns vissa brister i tydlighet när det gäller utredningens beskrivning av effekter på företag är det svårt att på förhand utesluta att det kan finnas påverkan på företagen även i andra avseenden. framhåller att promemorian saknar en analys av hur de allmänna domstolarna kan påverkas av de föreslagna ändringarna av reglerna för i skuldsane- ringsärenden. anser att förslaget om myndig- hetens betalningsförmedling först leder till kostnadsminskningar för myndigheten. Skälen för regeringens bedömning I propositionen lämnar regeringen förslag som i huvudsak syftar till att genomföra insolvensdirektivet i svensk rätt. Vidare föreslås vissa änd- ringar av reglerna om i skuldsaneringsärenden. Dessa ändringar saknar samband med direktivet. Regeringen föreslår att den nuvarande lagen om företagsrekonstruktion ska upphävas för att ersättas med en helt ny lag. Många av den nya lagens bestämmelser tar sin utgångspunkt i den nuvarande lagens regler och i övrigt i direktivet. I förstnämnda avseende innebär förslagen inte några konsekvenser av betydelse i förhållande till dagens situation och i sist- nämnda avseende är utrymmet att överväga alternativa lösningar eller avstå från att lämna förslag begränsade. Utanför direktivets tillämp- ningsområde är det emellertid möjligt med nationell reglering. I några avseenden föreslår också regeringen sådan reglering, bl.a. avseende regler för gäldenärens avtal. Den största nyheten i den nya lagen är möjligheten att anta och fastställa en rekonstruktionsplan. Enligt den nuvarande lagen kan endast den ekono- miska uppgörelsen – ackordet – antas och fastställas. Genom att införa en möjlighet att med bindande verkan fastställa även andra villkor och åtgärder än den ekonomiska uppgörelsen bör rekonstruktionerna bli mer hållbara och leda till att de företag som genomgått en rekonstruktion överlever på . Som framhålls av bör detta medföra att färre i grunden livskraftiga företag går i konkurs vilket Prop. 2021/22:215 bedöms positivt såväl för gäldenärer som för borgenärskollektivet i stort. I den nya lagen föreslås vidare bl.a. ett skärpt livskraftstest och ett krav på att gäldenären har ordnad bokföring. De höjda kraven för att inleda företagsrekonstruktion bör medföra dels en ökad andel lyckade företags- rekonstruktioner, dels att fler icke livskraftiga företag kan avvecklas i ett tidigare skede än och därmed att kostnaderna för avvecklingen blir lägre än om företaget hade fortsatt sin verksamhet och avvecklats i ett senare skede. En ökad andel lyckade rekonstruktioner kan i sin tur medföra ett ökat förtroende för rekonstruktionsinstitutet och leda till att fler företag väljer att använda förfarandet. Även regeringens förslag till skärpta krav på rekonstruktörer bör bidra till ökat förtroende för regelverket. Sammantaget bör regeringens förslag till nytt rekonstruktionsförfarande medföra betydande samhällsekonomiska positiva konsekvenser i form av bl.a. bibehållna arbetstillfällen, minskade kostnader för lönegaranti och ökade skatteintäkter. De föreslagna ändringarna av Kronofogdemyndig- hetens betalningsförmedling i skuldsaneringsärenden väntas också leda till en säkrare och mer effektiv betalningsförmedling. Förslagen i proposi- tionen bedöms inte påverka det kommunala självstyret eller medföra några ökade kostnader för kommuner eller regioner. Konsekvenser för de allmänna domstolarna Det nya regelverket kommer att ställa större krav på de domare som handlägger ärenden om företagsrekonstruktion. Utbildningsbehovet bör också öka i och med att domstolen med regeringens förslag kommer att få en mer aktiv roll i processen och pröva fler och mer komplicerade frågor än enligt nuvarande regelverk. Som framhålls av och kommer det därför i vart fall initialt att finnas ett stort utbildningsbehov. erbjuder utbildning inom bl.a. insolvensrätt. För att domstolarna ska kunna handlägga rekon- struktionsärenden på ett rättssäkert sätt och besluten hålla hög kvalitet är det viktigt att domarna erbjuds utbildning i det nya regelverket. Rege- ringen förutsätter att relevant utbildning kommer att anordnas av Dom- stolsakademin. I avsnitt 14.3.2 föreslås att en ansökan om företagsrekonstruktion ska göras till den tingsrätt som regeringen föreskriver. Förslaget möjliggör en koncentration av ärenden om företagsrekonstruktion till färre tingsrätter än . För att åstadkomma detta krävs dock reglering i förordning och som anges i nämnda avsnitt avser regeringen att ge i uppdrag att lämna förslag på vilka tingsrätter som ska vara behöriga att pröva ansökningar om företagsrekonstruktion. En koncentration av antalet behöriga tingsrätter väntas skapa en mer bärkraftig dömande verksamhet och innebär att både resurser och kompetens kan användas mer effektivt. Detta bör leda till en snabbare och mer rättssäker handläggning. De domare som arbetar med ärendena får och kan sedan upprätthålla en hög kompetens inom rättsområdena. Det får även anses mindre resurskrävande för en domare som mer regelmässigt kommer i kontakt med ärenden om företagsrekonstruktion att sätta sig in i de specifika frågeställningarna än vad det är för en domare som har att ta ställning till en sådan frågeställning i ett enstaka fall. Konsekvensen av detta bör bli en snabbare och mer 2021/22:215 rättssäker handläggning, samt att kompetensen vid domstolarna kan utnyttjas bättre. Antalet beviljade ansökningar om företagsrekonstruktion uppgick till cirka 200. skedde en ökning av antalet beviljade ansök- ningar som det året uppgick till strax över 300. Enligt utredningen berodde ökningen sannolikt på spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Även om det skett en viss ökning av antalet beviljade ansök- ningar rör det sig alltså allt jämt om ett mycket litet antal ärenden. De skärpta kraven på rekonstruktörer bör dessutom medföra att förutsätt- ningarna ökar för en snabb och mer effektiv domstolsprocess. Samman- taget bedömer regeringen därför, i likhet med , att förslaget till ny lag om företagsrekonstruktion inte kommer att medföra några ökade kostnader för de allmänna domstolarna. Enligt regeringens förslag till ändrade regler om Kronofogdemyndig- hetens betalningsförmedling i skuldsaneringsärenden kommer myndig- heten att ha möjlighet att besluta om omfördelning av sådana medel som blivit innestående hos myndigheten efter en avslutad skuld- sanering. Sådana beslut kommer att kunna överklagas till domstol. Regeringen bedömer dock i likhet med att det kan antas röra sig om en ytterst marginell ökning av antalet överklagade ärenden. ska enligt regeringens förslag få i uppdrag att utöva tillsyn över rekonstruktörer (se avsnitt 14.2.3). I jämförelse med den tillsyn som myndigheten utövar över konkursförvaltare kommer tillsynen över rekonstruktörerna att vara mer begränsad. Detta till trots kommer den nya tillsynen att medföra något ökade kostnader för Krono- fogdemyndigheten. För att ska kunna förbereda sin verksamhet för införandet av förslagen har utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anslagspost 1:3 som avser anslag till i budgeten ökats med . Detta tillskott finansierar de uppstartskostnader och löpande kostnader som myndigheten har 2022. För att finansiera utvidgningen av tillsyn ökas anslaget med . (Se prop. 2021/22:1 utgiftsområde 3 s. 23 f.) Avsikten är att de ökade kostnaderna för ska finansieras genom att avgifter tas ut från de gäldenärer som ansöker om företagsrekonstruktion. Den närmare storleken på avgifterna och avgifts- systemets utformning avser regeringen att återkomma till i förordning. Regeringens förslag till ändrade regler för innebär bl.a. att en borgenär i samband med ford- ringsanmälan i en skuldsanering ska lämna uppgift om namn och person- eller organisationsnummer eller motsvarande identifieringsnummer. Dessutom förtydligas att betalning till borgenärerna i ett skuldsanerings- förfarande i första hand ska ske genom insättning på det konto som angetts av borgenären. Förslagen bör leda till att färre utbetalningsavier behöver skickas till borgenärerna vilket kan väntas vara både arbets- och kostnads- besparande för myndigheten. Att ges möjlighet att hantera medel som blivit innestående efter en avslutad skuldsanering innebär också att myndigheten ges möjlighet att slutreglera dessa pengar. Som anförs av kan förslagen väntas medföra vissa initiala kostnader, bl.a. för hantering av innestående medel från avslutade skuldsaneringsärenden, men att förslagen på bedöms leda till vissa kostnadsbesparingar. Regeringen föreslår i avsnitt 8.3.2 att en fastställd rekonstruktionsplan enligt vilken aktiekapitalet ska ökas eller minskas ska ha samma verkan som om beslutet har fattats av bolagsstämman. Förslaget innebär att en fastställd rekonstruktionsplan ska kunna ligga till grund för registrering i aktiebolagsregistret. anför att det kommer medföra vissa ökade kostnader att utveckla funktionalitet i verkets nuvarande handlägg- ningssystem för att anpassa det till förslagen. Regeringen vill med anledning av synpunkter framhålla att förslaget inte lägger några nya arbetsuppgifter på myndigheten. Det finns också skäl att framhålla att regeringens förslag, till skillnad från utredningens, innebär att en ökning eller minskning av aktiekapitalet som kräver en ändring av bolagsordningen inte kommer att kunna genomföras utan att bolagsordningen ändras. Regeringens förslag följer alltså vad som redan gäller i detta avseende. Regeringen anser därför att förslagen inte kan förväntas leda till annat än marginella kostnads- ökningar för . Sådana kostnadsökningar får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. De övriga kostnader som tas upp av Bolags- verket är hänförliga till utredningens förslag om en ny lag om offentlig skulduppgörelse som regeringen inte går vidare med. Enligt kommer förslagen att medföra vissa ökade kostnader hänförliga till utbildnings- och informationsinsatser samt ökad tid för ärendehandläggning. Regeringen kan i denna del konstatera att Skatte- verket deltar i företagsrekonstruktioner i egenskap av borgenär. Det föreslås inte att får några nya arbetsuppgifter eller någon förändrad roll i det nya rekonstruktionsförfarandet. Några ökade kostnader för ärendehandläggning bedöms därför inte uppkomma. I den utsträckning ser behov av att till följd av förslagen vidta vissa kompetens- insatser får detta följa av myndighetens uppdrag och finansieras inom befintliga ekonomiska ramar. Konsekvenser för rekonstruktörerna och rekonstruktörsföretagen Regeringen föreslår i avsnitt 14.2.1 och 14.2.3 att kraven på rekonstruk- törer ska skärpas och att de ska ställas under tillsyn av Kronofogde- myndigheten. Bakgrunden till förslagen är bl.a. att det finns indikationer på att olämpliga personer förordnas till rekonstruktörer vilket kan vara en bidragande orsak till att förhållandevis få rekonstruktioner lyckas. För- slagen bör medföra att personer som inte uppfyller de nya kraven inte kommer att förordnas till rekonstruktörer. På marknaden finns det ett antal företag som specialiserar sig på att rekonstruera företag, men som inte har några konkursförvaltare knutna till sig. Som framhålls av Plana bör dessa företag framöver få det svårare att verka på marknaden. Det torde röra sig om förhållandevis få företag. 2021/22:215 kartläggning fanns det åtta sådana företag men utredningen anför att det sannolikt kan finnas fler. Att kraven på rekonstruktörer skärps och att oseriösa aktörer därmed stängs ute från rekonstruktionsförfarandet är i grunden mycket positivt. Förslagen bedöms sammantaget öka förutsättningarna för att få till stånd lyckade rekonstruktioner. Risken för brottsligt missbruk av rekonstruk- tionsförfarandet och lönegarantin bör också minska. Detta kan i sin tur väntas bidra till att förtroendet för rekonstruktionsinstitutet höjs. Regel- rådet lyfter i detta sammanhang de ekonomiska konsekvenserna av de nya kraven och påpekar att ett minskat utbud av rekonstruktörer kan påverka vilka arvoden de tar ut. påpekar vidare att det saknas en beskrivning av förslagets påverkan på konkurrensförhållandena mellan företag som har, respektive inte har, rekonstruktörer med konkursförval- tarbakgrund knutna till sig. Även Plana påpekar att utbudet av rekonstruk- törer kommer att minska. Enligt regeringens bedömning finns det emellertid inte någon beaktansvärd risk för att de skärpta kraven kommer att driva upp kostnaderna för företagsrekonstruktioner. Förslaget innebär att rekonstruktörer kommer att väljas från konkursförvaltar- kretsen. Särskilt mot bakgrund av att antalet företagsrekonstruktioner är relativt begränsat får det förutsättas att det inte kommer råda någon brist på kvalificerade rekonstruktörer. De skärpta kraven bör dessutom öka förutsättningarna för mer effektiva rekonstruktioner vilket i sig bör verka kostnadsbesparande. Förslaget bör ha viss positiv effekt på konkurrens- förhållandena eftersom det förhindrar att företag som inte har tillräckligt kompetenta rekonstruktörer knutna till sig får en orättvis konkurrensfördel i förhållande till de företag som är måna om att deras rekonstruktörer upprätthåller en hög kompetensnivå. Konsekvenser för företagsägare och arbetstagare Regeringen föreslår i avsnitt 8.3.1 att de nya reglerna om rekonstruk- tionsplaner ska gälla även för företagsägarna. Ägarna ska precis som borgenärerna kunna få sina rättigheter nedskrivna under en företagsrekon- struktion. Detta skiljer sig från nuvarande regelverk där företagsägarna inte kan tvingas göra avkall på sitt ägande som ett led i ett ackord. I stället får företagsägarna behålla sitt ägande som borgenärerna kan tvingas skriva ned sina fordringar. Regeringen redogör i ovan nämnda avsnitt för kritiken mot denna s.k. omvända förmånsrättsordning och de bakomliggande skälen för att företagsägarna ska omfattas av reglerna om rekonstruktionsplaner. Förslaget innebär att en företagsrekonstruktion kommer att kunna påverka företagsägarnas ställning. Det kan t.ex. handla om att deras aktie- innehav späds ut genom att det i rekonstruktionsplanen görs en riktad nyemission till en extern investerare. I praktiken kommer det dock att vara svårt att få en rekonstruktionsplan fastställd om inte företagsägarna ställer sig bakom planen. Som utgångspunkt krävs det nämligen att samtliga grupper med berörda parter godtar planen för att den ska antas. Det kommer visserligen vara möjligt för rätten att under vissa omständigheter besluta att fastställa en plan som inte alla grupper godkänt men det kräver som regel gäldenärens samtycke. Regeringen utvecklar reglerna om s.k. gruppöverskridande cram-down i avsnitt 8.7.2. bär förslagen att företagsägarnas ställning kommer att påverkas i högre Prop. 2021/22:215 grad av det nya förfarandet än enligt dagens förfarande och att de kan få sina rättigheter nedskrivna genom rekonstruktionsplanen. Regeringen redovisar vidare löpande i propositionen hur förslagen på- verkar arbetstagare. Sammanfattningsvis kommer förslagen inte att påverka arbetstagares individuella och kollektiva rättigheter. Det innebär bl.a. att reglerna i lagen om anställningsskydd måste beaktas även under rekonstruktionen och att arbetstagare därmed inte kan sägas upp utan sakliga skäl samt har rätt att stanna kvar i verksamheten även om den skulle överlåtas. I ett avseende stärks deras rättigheter i förhållande till dagens lagstiftning eftersom fordringar som inte omfattas av lönegarantin föreslås undantas från verkställighetsförbudet. Konsekvenser för gäldenärer och borgenärer I finns cirka 1,2 miljoner företag. Ett mycket litet antal företag genomgår företagsrekonstruktion. beviljades cirka 300 ansök- ningar vilket kan jämföras med att det inleddes över 7 000 företagskonkurser. Regeringens förslag bör medföra att fler i grunden livskraftiga företag kan överleva. Detta bedöms vara positivt för såväl gäldenärer som borge- närer. Bättre och mer hållbara rekonstruktioner bör i förlängningen innebära att borgenärerna kan få mer betalt för sina fordringar vid en even- tuell skulduppgörelse i rekonstruktionsplanen än vad som är fallet . Ett mer flexibelt ramverk gör det också möjligt att skräddarsy uppgörel- serna, t.ex. genom att en borgenär får betalt med ett högre belopp om gäldenärens ekonomi uppfyller vissa krav eller att borgenären i stället för betalning får andelar i gäldenärens verksamhet. Fler lyckade rekonstruk- tioner bör också vara positivt för borgenärerna utifrån aspekten att de kan bibehålla och utveckla en redan pågående avtalsrelation med gäldenären efter att rekonstruktionen har avslutats. Regeringen kan konstatera att förslaget till nytt rekonstruk- tionsförfarande kommer att ställa högre krav på rekonstruktören och rekonstruktionsplanerna kan väntas bli mer komplexa . Detta talar för att kostnaderna för att genomföra en rekonstruktion kan komma att öka något vilket främst kommer påverka gäldenärer som genomgår företagsrekonstruktion. Som utvecklas i avsnitt 14.2.3 ska gäldenären även betala en tillsynsavgift. De väntade kostnadsökningarna balanseras emellertid av att regeringen förtydligar och skärper de krav som ställs för att kunna utses till rekonstruktör. Därigenom säkerställs att den som utses till rekonstruktör har den höga kompetens som krävs för att genomföra rekonstruktionen så effektivt som möjligt. Regeringen gör därför bedöm- ningen att det inte bör handla om några markant ökade kostnader i denna del. Några remissinstanser efterfrågar i detta sammanhang en ytterligare analys av förslagens påverkan på borgenärer samt de ekonomiska kon- sekvenserna för företagen. Regeringen vill med anledning av detta framhålla att möjligheten för krisande men i grunden livskraftiga företag att beviljas företagsrekonstruktion är accepterad av borgenärskollektivet och samhället i övrigt. Institutet som sådant har funnits och har inte nämnvärt påverkat kreditgivningen. Till saken hör också att 2021/22:215 förslaget till ny lag om företagsrekonstruktion innebär att kraven för att beviljas företagsrekonstruktion kommer skärpas i flera avseenden. Regeringen föreslår bl.a. ett skärpt livskraftstest och ett krav på att gälde- nären har ordnad bokföring. Förslagen bör höja förtroendet för rekon- struktionsregelverket. En annan viktig aspekt för förslagets påverkan på kreditgivningen är regeringens förslag till ändrade regler om förmånsrätt. Som framgår av avsnitt 10.1.2 kommer parterna att ges större frihet att komma överens om villkoren för förmånsrätt för ny finansiering under en företagsrekonstruktion. Detta bedöms kunna öka benägenheten för kredit- givare att låna ut pengar. Sammantaget gör regeringen därför bedöm- ningen att förslagen inte kommer ha någon negativ inverkan på kredit- givningen. Vad gäller påverkan på borgenärerna så bedöms den ökade flexibiliteten i det nya regelverket ha flera positiva effekter. Som nämns ovan kommer möjligheterna att skräddarsy olika uppgörelser att öka. innebär naturligtvis en företagsrekonstruktion att borgenärerna kan få sina fordringar nedskrivna. Detta gäller dock . Med regeringens förslag kommer det finnas flera nya säkerhetsspärrar inbyggda i regelverket. En sådan regel är testet om borgenärers bästa intresse som innebär att en borgenär aldrig ska behöva tåla ett sämre utfall i en rekonstruktionsplan än i gäldenärens konkurs. Regeringen gör därför bedömning att förslagen tillgodoser borgenärskollektivets intresse av skydd mot missbruk av rekonstruktionsregelverket. Förslaget om att ska få möjlighet att omfördela och i slutändan betala tillbaka innestående medel efter en avslutad skuld- sanering är vidare något som är positivt för borgenärerna. Det innebär att borgenärerna kan få täckning för en större andel av sina fordringar. Även övriga föreslagna ändringarna vad gäller betal- ningsförmedling bedöms ha en viss positiv påverkan på borgenärerna. Att ytterligare uppgifter ska anges i samband med fordringsanmälan i en skuldsanering säkerställer t.ex. att utbetalningar kan genomföras. Som anges ovan bör regeringens förslag om skärpta krav på rekon- struktörer leda till minskad risk för brottsligt missbruk av rekonstruktions- förfarandet och lönegarantin. Förslagen bedöms i övrigt inte påverka det brottsförebyggande arbetet. Inte heller jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrationspolitiska målen påverkas. Förslagen bedöms inte heller ha några sociala eller miljömässiga kon- sekvenser. Enligt utredningen utgörs av alla företag i av mikro- eller småföretag samt medelstora företag (jfr Europeiska kom- missionens rekommendation av om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag). av företagen är alltså att betraktas som stora. Med tanke på hur fördelningen av företagen ser ut på den svenska marknaden kan det antas att merparten av de företag som ansöker om och inleder en företagsrekonstruktion kommer att vara mikro, små eller medelstora. framhåller att beskrivningen av förslagens påverkan på konkurrensförhållandena mellan större och mindre företag är bristfällig. När det gäller denna fråga vill regeringen framhålla att de flesta av regeringens förslag kommer att träffa samtliga företag. Endast i ett avseen- Prop. 2021/22:215 de gör regeringen avsteg från detta. Det gäller möjligheten att fastställa en rekonstruktionsplan genom en gruppöverskridande cram-down mot gälde- Detta ska endast vara möjligt om företaget är att betrakta som stort (se avsnitt 8.7.2). Med tanke på hur få rekonstruktioner som inleds kan det förväntas bli synnerligen ovanligt att det ens blir aktuellt med en gruppöverskridande cram-down mot en gäldenärs vilja. I övrigt kommer regeringens förslag att gälla lika för samtliga företag oavsett storlek. En konsekvens av det mer flexibla förfarande som regeringens förslag syftar till är att regelverket i viss utsträckning kommer att bli mer kompli- cerat och svårgenomträngligt. Detta skulle kunna leda till att företag väljer att inte ansöka om företagsrekonstruktion eftersom förfarandet upplevs som krångligt och dyrt. finns det inget som hindrar att företag som endast är i behov av t.ex. skuldnedskrivning att föreslå detta som den enda åtgärden i en rekonstruktionsplan. Regeringen bedömer därför att det föreslagna rekonstruktionsförfarandet beaktar även de behov som kan finnas hos de allra minsta företagen. Vid en sammantagen bedömning anser regeringen att de nya reglerna bör ha positiva effekter på samtliga företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga eftersom de kan förväntas leda till en ökad andel lyckade rekonstruktioner. Enligt regeringens bedömning kommer förslagen dock inte att påverka små företags arbetsarbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, en fråga som tas upp av . 18.1 Förslaget till lag om företagsrekonstruktion Lagen är ny och ersätter lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion, som fortsättningsvis benämns lag. Den nya lagen om företagsrekon- struktion genomför reglerna om rekonstruktion i och rådets direktiv (EU) 2019/1023 av om ramverk för före- byggande rekonstruktion, om skuldavskrivning och näringsförbud och om åtgärder för att göra förfaranden rörande rekonstruktion, insolvens och skuldavskrivning effektivare samt om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 (Rekonstruktions- och insolvensdirektiv), som i det följande benämns Lagen innehåller även bestämmelser som faller utan- för insolvensdirektivets tillämpningsområde. Lagen är indelad i nio kapitel. I 1 kap. finns inledande bestämmelser om lagens tillämpningsområde och innehåll. Där finns också bestämmelser om internationella säkerhetsrätter. Därefter följer i 2 kap. bestämmelser om företagsrekonstruktion i allmänhet. Där regleras ansökan om företags- rekonstruktion, förutsättningarna för att besluta om företagsrekonstruktion samt rekonstruktören och dennes uppgifter.