prop · H903161 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:161 Ökad likvärdighet för skolhuvudmän Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslås ändringar i skollagen (2010:800) som syftar dels till att systemet för kommuners beslut om bidrag till enskilda huvudmän inom skolväsendet ska bli tydligare, mer transparent och rättssäkert, dels till att öka likvärdigheten mellan kommunala och enskilda huvudmän som principen om lika villkor upprätthålls. Ändringarna bedöms öka möjligheten att ge alla barn och elever tillgång till god och likvärdig utbildning oavsett huvudman. Förslagen innebär att det förtydligas hur bestämmelserna om grundbelopp och bestämmelsen om att kommuner ska fördela resurser efter barns och elevers olika förutsättningar och behov förhåller sig till varandra. Ersättning till enskilda huvudmän för fristående förskolor, fristående skolor eller fristående fritidshem ska – i de fall det är hemkommunen som beslutar om grundbeloppet – ges med ett grundbelopp som består av dels en basersättning för olika kostnadsslag, dels en strukturersättning. Sistnämnda ersättning ska fördelas efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov och baseras på vilka barn och elever som deltar i varje huvudmans verksamhet. Kommuner har, till skillnad från enskilda huvudmän, ett lagstadgat ansvar att anordna utbildning och de enskilda huvudmännen bör därför inte ges ersättning för ett ansvar som de inte har. Vid beräkning av grundbeloppet för skolformerna förskoleklass, grundskola eller grundsärskola ska hemkommunen därför göra ett avdrag från basersättningen för de merkostnader som kommunen har till följd av sitt ansvar att anordna utbildning enligt skollagen, innan strukturersättningen adderas. 2021/22:161 De individualiserade grundbeloppen för varje enskild huvudman bör kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsrättsligt överklagande. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om bidrag för . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......................... Ärendet och dess beredning ........................................................... Beräkningen och redovisningen av grundbeloppet behöver Alla barn och elever har rätt till en likvärdig 4.2Dagens reglering om bidrag till enskilda huvudmän bygger på likabehandlingsprincipen ................................ 4.3Det finns en osäkerhet om hur kommunens ersättning till enskilda huvudmän beräknas och 4.5Möjligheten att överklaga bidrag har förändrats i 5 Nuvarande reglering....................................................................... Kort om skolväsendet ...................................................... 5.2Bestämmelser om rätten till utbildning, skolplikt och 5.3Hemkommunen ska lämna bidrag till enskilda huvudmän som anordnar utbildning ................................ Hur kan beslut som en kommun har fattat 6 Resursfördelningen ska förbättras genom att bli tydligare och mer transparent och därmed mer likvärdig..................................... 6.1Strukturersättning ska införas som en särskild del i 6.2Kommunerna ska redovisa sina beräkningar i ett beslut om grundbelopp vilket ger ökad transparens ........ 7 Kommunernas lagstadgade skyldighet att erbjuda utbildning medför merkostnader som ska beaktas........................................... 7.1Vid beräkning av grundbeloppet ska avdrag för kommunens merkostnader göras ..................................... 7.2Kommunerna ska redovisa sina beräkningar vilket ger ökad transparens ........................................................ En kommuns beslut om bidrag till enskild huvudman bör även fortsättningsvis kunna överklagas till allmän Konsekvenser av förslagen ............................................................ Ekonomiska konsekvenser för staten............................... Ekonomiska konsekvenser för kommuner....................... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............ Konsekvenser för enskilda huvudmän.............................. Konsekvenser för barn och elever .................................... Konsekvenser för jämställdhet, integration och Konsekvenser för klimat och miljö .................................. Konsekvenser i förhållande till ........................ Sammanfattning av betänkandet Det stämmer! transparens och mer lika villkor (SOU 2016:66).............. Lagförslaget i betänkandet Det stämmer! transparens och mer lika villkor (SOU 2016:66) i Förteckning över remissinstanserna (SOU 2016:66)........ (U2018/03429/GV) – lagförslaget i relevanta delar ......... Lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor – Lagrådets Sammanfattning av betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) ...................................... Lagförslaget i betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) i relevanta delar............ Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:28)........ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturersättning.Basersättningen ska avse ersättning för kostnadsslagen1. omsorg och pedagogisk verksamhet,2. pedagogiskt material och utrustning,3. måltider,4. administration,5. mervärdesskatt, och6. Basersättningen ska bestämmasefter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till sin egen förskola.Strukturersättningen ska avse ersättning som fördelas utifrån barnens olika förutsättningar och behov. Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. 2021/22:161 2 Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 8 kap. 22 §, 9 kap. 20 §, 10 kap. 38 §, 11 kap. 37 §, 14 kap. 16 §, 16 kap. 53 och 55 §§, 19 kap. 46 och 48 §§, 22 kap. 19 § och 25 kap. 12 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 19 kap. 46 a §, av följande lydelse. Grundbeloppet ska avse ersättning för 1. omsorg och pedagogisk verksamhet, 2.pedagogiskt material och utrustning, Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen förskola. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturer- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersätt- efter samma grunder som kommu- nen tillämpar vid fördelning av re- 1. undervisning, surser till sin egen förskoleklass. 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till sin egen förskoleklass. munen ska göra ett avdrag från basersättningen för de merkostna- der som kommunen har till följd av sitt ansvar enligt 12 § att anordna utbildning i förskoleklass. Strukturersättningen ska avse er- sättning som fördelas utifrån ele- vernas olika förutsättningar och Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommu- nen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturer- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersätt- efter samma grunder som hem- kommunen tillämpar vid fördelning 1. undervisning, av resurser till den egna grund- 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till munen ska göra ett avdrag från basersättningen för de merkost- nader som kommunen har till följd av sitt ansvar enligt 24 § att an- ordna utbildning i . Strukturersättningen ska avse er- sättning som fördelas utifrån ele- vernas olika förutsättningar och Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommu- nen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturer- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersätt- efter samma grunder som hem- kommunen tillämpar vid fördelning 1. undervisning, av resurser till den egna grund- 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till den egna grundsärskolan. Hemkommunen ska göra ett avdrag från basersättningen för de merkostnader som kommunen har till följd av sitt ansvar enligt 24 § att anordna utbildning i grundsärskolan. Strukturersättningen ska avse ersättning som fördelas utifrån elevernas olika förutsättningar och behov. Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturer- 1. omsorg och pedagogisk verk- 3. måltider, 4. administration, 5. mervärdesskatt, och 6. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersätt- efter samma grunder som kommu- nen tillämpar vid fördelning av re- 1. omsorg och pedagogisk verk- surser till sina egna fritidshem. 3. måltider, 4. administration, 5. mervärdesskatt, och 6. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till sina egna fritidshem. Strukturersättningen ska avse er- sättning som fördelas utifrån ele- Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommu- För utbildning på särskilda varianter, sådan utbildning som avses i 13 § tredje stycket och sådan utbildning som hemkommunen inte erbjuder ska grundbeloppet avse ersättning för kostnadsslagen1. undervisning,2. lärverktyg,3. elevhälsa,4. resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. För utbildning på sådana natio- nella program och nationella in- 1. undervisning, riktningar som hemkommunen er- 2. lärverktyg, bjuder ska grundbeloppet bestå av 3. elevhälsa, en basersättning och en struktur- 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersättning för kostnadsslagen 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag när kommunen erbjuder det aktuella programmet eller inriktningen. Strukturersättningen ska avse ersättning som fördelas utifrån elevernas olika förutsättningar och behov. Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. För utbildning på sådana nationella program och nationella inriktningar som hemkommunen erbjuder, ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet eller den inriktningen. 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. För utbildning på särskilda får i enskilda fall varianter och för sådan utbildning besluta vilket grundbelopp en hem- som avses i 13 § tredje stycket ska kommun ska betala för utbildning hemkommunen betala det grund- på särskilda varianter och för sådan belopp som har beslutats i varje utbildning som avses i 13 § tredje särskilt fall av . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska betala, om eleven, i andra fall än som avses i andra stycket, har antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder. Grundbeloppet ska avse ersätt- För utbildning på sådana natio- nella program och nationella in- 1. undervisning, riktningar eller på jämförbara pro- 2. lärverktyg, gram som hemkommunen erbjuder 3. elevhälsa, ska grundbeloppet bestå av en bas- 4. måltider, ersättning och en strukturersätt- 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersätt- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag när Strukturersättningen ska avse er- sättning som fördelas utifrån ele- vernas olika förutsättningar och Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommu- nen tillämpar vid fördelning av 1 Senaste lydelse 2012:109. För utbildning på särskilda varianter inom de nationella programmen, sådan utbildning som avses i 12 § tredje stycket och sådan utbildning som hemkommunen inte erbjuder ska grundbeloppet avse ersättning för kostnadsslagen1. undervisning,2. lärverktyg,3. elevhälsa,4. måltider,5. administration,6. mervärdesskatt, och7. lokalkostnader.Statens skolverk får i enskilda fall besluta vilket grundbelopp en hemkommun ska betala för utbildning på särskilda varianter inom de nationella programmen och för sådan utbildning som avses i 12 § tredje stycket.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska betala, om eleven, i andra fall än som avses i andra stycket, har antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder. resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om vilka av de resurser enligt 46 §. För utbildning på sådana nationella program och nationella inriktningar eller på jämförbara program som hemkommunen erbjuder ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet, den inriktningen eller ett jämförbart program. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka av de nationella programmen som är jämförbara vid fördelning av resurser. När det är fråga om sådan utbildning som avses i 12 § tredje stycket eller särskilda varianter inom de nationella programmen, ska för varje utbildning eller variant besluta det grundbelopp som hemkommunen ska betala. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska betala, om eleven, i andra fall än som avses i tredje stycket, har 2 Senaste lydelse 2012:109. antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska avse ersätt- 1. undervisning, 1. undervisning, 2. lärverktyg, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 3. elevhälsa, 4. måltider, 4. måltider, 5. administration, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. 7. lokalkostnader. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska avse ersätt- 1. omsorg och pedagogisk verk- 1. omsorg och pedagogisk verk- 2. pedagogiskt material och ut- 2. pedagogiskt material och ut- 3. måltider, 3. måltider, 4. administration, 4. administration, 5. mervärdesskatt, och 5. mervärdesskatt, och 6. lokalkostnader. 6. lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen pedagogiska omsorg. Om kommunen inte tillhandahåller pedagogisk omsorg ska bidraget bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn till den enskilda verksamhetens innehåll och omfattning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången i fråga om bidrag för kalenderåret 3 Senaste lydelse 2020:605. 2021/22:161 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över bestämmelserna om beräkning av och beslut om bidrag till fristående skolor i syfte att säkerställa lika villkor mellan kommunala och enskilda huvudmän. Utredningen, som antog namnet , redovisade sitt uppdrag i betänkandet Det stämmer! Ökad transparens och mer lika villkor (SOU 2016:66) . En sammanfattning av betänkandets avsnitt 3 om beslut om och beräkning av bidrag till verksamheter med enskild huvudman finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag i samma del finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2016/04280/GV). beslutade regeringen lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor (U2018/03429/GV), i vilken förslag i den del som avser beslut om och beräkning av bidrag till verksamheter med enskild huvudman (avsnitt 3 i betänkandet) och den del som avser ekonomisk redovisning (avsnitt 4 i betänkandet) behandlades. Lagrådsremissens lagförslag i den del som avser avsnitt 3 i betänkandet finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Den dåvarande regeringen lämnade dock aldrig någon proposition baserad på lagrådsremissen till . Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola i syfte att öka likvärdigheten inom berörda skolformer (dir. 2018:71). Utredningen, som antog namnet Utredningen om en mer likvärdig skola, överlämnade betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrade resurstilldelning (SOU 2020:28). En sammanfattning av betänkandet till den del det avser förslag för en förbättrad resursfördelning (avsnitt 9.3.2) finns i bilaga 6. Betänkandets lagförslag i samma del finns i bilaga 7. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (U2020/02667). I denna proposition behandlas dels förslag om beslut om och beräkning av bidrag till verksamheter med enskild huvudman dels det förslag från Utredningen om en mer likvärdig skola som avser ett avdrag i skolformerna förskoleklass, grundskola och grundsärskola från grundbeloppet för hemkommunens merkostnader för ansvaret att erbjuda utbildning, vid ersättning till enskilda huvudmän (avsnitt 9.2.3 i utredningens betänkande). , Kommuner och Regioner (SKR), och Idéburna skolors riksförbund har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss som överensstämmer med lagförslagen i denna proposition. har meddelat att myndigheten inte har några synpunkter. SKR, och Idéburna skolors riksförbund har inkommit med synpunkter. Därutöver har inkommit med ett spontant yttrande. punkterna behandlas i avsnitt 6–10. Inkomna yttranden finns tillgängliga i Prop. 2021/22:161 (U2020/02667). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. 4Beräkningen och redovisningen av grundbeloppet behöver förändras 4.1 Alla barn och elever har rätt till en likvärdig utbildning En av de grundläggande principerna för det svenska skolväsendet är att alla barn och elever har rätt till en likvärdig utbildning. skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet Alla ska ha lika tillgång till utbildningen i skolväsendet, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhål- landen (1 kap. 8 och 9 §§ skollagen [2010:800]). likformighet eller att alla elever ska få lika mycket resurser utan att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs. utformas för att nå de fastställda målen kan variera beroende på lokala behov och förutsättningar. Det finns olika vägar att nå de fastställda målen. Hänsyn ska tas till barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns utrymme för anpassningar av undervisningen och organisationen av utbildningen till behoven hos olika barn och elever, så länge de tillförsäkras lika tillgång till likvärdig utbildning (Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, prop. 2009/10:165 s. 229 och 638). Principen om rätten till likvärdig utbildning kommer även till uttryck i 1 kap. 4 § andra stycket skollagen. Där anges att det i utbildningen ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra I förarbetena till paragrafen anges att avsikten med dessa formuleringar är att uppmärksamma det ansvar huvudmän och profession har för att vid resursfördelning, organisation och val av metoder och arbetssätt anpassa verksamheten till barns och elevers skilda förut- sättningar och behov (se prop. 2009/10:165 s. 221 f.). Att kravet på likvärdighet i utbildningen innebär att resurser ska fördelas efter barns och elevers olika förutsättningar och behov kommer även till uttryck i läroplanerna. I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet anges att en likvärdig utbildning inte innebär att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika samt att hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov (SKOLFS 2010:37, Lgr 11). 2021/22:161 förskolan anges på motsvarande sätt att utbildningen inte kan utformas på samma sätt överallt och att förskolans resurser därför inte ska fördelas lika samt att hänsyn ska tas till barns olika förutsättningar och behov (SKOLFS 2018:50, Lpfö 18). 4.2Dagens reglering om bidrag till enskilda huvudmän bygger på likabehandlingsprincipen Dagens reglering om kommunernas bidrag till enskilda huvudmän syftar till att skapa förutsättningar för att fristående och kommunala verksamheter ska kunna bedrivas på rättvisa och likvärdiga villkor. Denna reglering är ett uttryck för den s.k. likabehandlingsprincipen. Huvudregeln är att den del av kommunernas bidrag till enskilda huvudmän som tillkommer alla enskilda huvudmän, det s.k. grundbeloppet, ska vara detsamma som den genomsnittliga kostnaden i kommunernas egen skolverksamhet. Regleringen utgår från att det ska råda öppenhet och tydlighet i hur de kommunala bidragen till fristående verksamheter ska fastställas. 4.3Det finns en osäkerhet om hur kommunens ersättning till enskilda huvudmän beräknas och fördelas Grundbeloppet ska avse ersättning för vissa kostnadsslag och skiljer sig åt mellan förskola och skola. Kostnadsslagen är för förskolans del omsorg och pedagogisk verksamhet, pedagogiskt material och utrustning, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader (8 kap. 22 § skollagen). För skolans del är kostnadsslagen undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader (se t.ex. 10 kap. 38 § skollagen). Hemkommunens bidrag till en enskild huvudman ska enligt skollagen, utöver ett grundbelopp, i vissa fall bestå av ett tilläggsbelopp. Tilläggsbelopp ska för förskolans del avse ersättning för barn med ett omfattande behov av särskilt stöd (8 kap. 23 § skollagen) samt för skolans del avse ersättning för elever med omfattande behov av särskilt stöd, elever som har rätt till modersmålsundervisning eller elever som deltar i lovskola (se t.ex. 10 kap. 39 § skollagen). Huvudmän för fristående förskolor där det inte finns något barn med ett omfattande behov av särskilt stöd och huvudmän för fristående skolor där det inte finns någon elev som har omfattande behov av särskilt stöd, elever som har rätt till modersmålsundervisning eller elever som deltar i lovskola, får således inte något tilläggsbelopp.