prop · H903100 · 2022-04-19 00:00:00 — beräknas inkomster av statens verksamhet uppgå till men bedöms därefter sjunka . Det beror främst på att utdelningar från statliga bolag är tillfälligt höga 2022. Inkomster av försåld egendom omfattar redovisade försäljningar av statlig egendom, varav försäljningar av aktier i statligt ägda bolag vanligtvis utgör den största delen. –2025 görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningsinkomster om Inkomsterna från återbetalning av lån omfattar återbetalning av studiemedel för lån upptagna samt av övriga lån. Under hela prognosperioden väntas inkomsterna uppgå till . Kalkylmässiga inkomster omfattar vissa avskrivningar, amorteringar samt statliga pensionsavgifter. Pensionsavgifterna utgör merparten av dessa inkomster. beräknas de till , men bedöms därefter stiga under senare delen av prognosperioden. Posten bidrag från EU omfattar bidrag från olika EU-fonder. De största bidragen kommer från Europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens och . Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag inom utgiftsområden. beräknas dessa inkomster till , för att därefter sjunka under prognosåren. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet omfattar tillkommande skatter samt avräkningar. Tillkommande skatter avser främst skatter som tillfaller EU och kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Avräkningar består till största delen av statliga och kommunala myndigheters kompensation för inbetald mervärdesskatt. m.m.i anslutning till skattesystemet uppgå till -. Denna post bedöms bli alltmer negativ vilket är kopplat till allt större kompensation för mervärdesskatt. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto budgeteras under anslag på budgetens utgiftssida. Kvar finns en inkomsttitel som avser de nedsättningar som kan ges som stöd till korttidsarbete. Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitlar läggs till: 1390 Riskskatt för kreditinstitut 1391 Riskskatt för kreditinstitut. 5.4Uppföljning av statens inkomster I detta avsnitt (5.4) jämförs prognosen för skatteintäkterna och övriga inkomster i denna proposition med prognosen i den beslutade budgeten . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 5.8. Tabell 5.8 Aktuellt utfall och prognos jämfört med statens budget samt en jämförelse med prognosen i den beslutade budgeten -46,5 -1,3 -6,1 -5,7 -1,1 -0,1 -128,1 -131,9 -2,3 -0,3 -0,1 -4,9 -5,7 -16,8 -0,8 -19,1 -1,2 -0,1 -1,1 -1,5 -2,0 -2,8 -0,4 -17,3 -1,1 -0,4 -1,7 -2,2 -7,4 -7,6 -40,4 -1,3 -13,5 -0,2 -1,0 -1,5 -1,8 -1,4 -1,9 -2,3 -2,7 -34,9 -27,5 -14,3 -0,1 varav skatt på tjänstegruppliv -41,3 -43,2 -1,5 -0,5 -0,8 -1,4 -1,6 -7,5 varav skatt på kapital, hushåll -1,3 varav skatt på företagsvinster -4,1 -0,3 -0,3 -5,5 Skatt på konsumtion och -12,3 -6,3 varav skatt på tobak och alkohol -0,1 -0,1 -2,2 -2,5 -0,3 varav övriga skatter på energi och -1,5 -3,7 varav skatt på vägtrafik -1,9 -1,2 -0,9 -0,6 -0,4 -0,2 -0,3 -0,5 -1,1 Restförda och övriga skatter -8,4 -4,9 -20,5 -8,0 -4,2 -3,5 -2,7 -10,0 -5,3 -16,1 -10,8 -6,7 -3,9 -3,2 -2,6 -3,1 -9,7 -1,3 -0,3 -0,3 -0,1 -75,8 -6,2 -7,3 -0,7 -0,8 -1,2 -1,2 -1,2 -74,6 -785,4 -824,9 -22,0 -0,3 -6,1 -14,1 -29,6 -35,4 -269,1 -284,4 -9,6 -3,6 -4,9 -8,9 -10,5 -63,8 -42,9 -56,6 -27,5 -8,0 -16,9 -17,5 -15,1 -120,4 -38,8 -43,8 -17,4 -13,8 -1,2 -3,2 Inkomster av försåld egendom -4,2 -5,0 -5,0 -0,6 Bidrag m.m. från EU -15,7 -11,9 -1,3 Avräkningar m.m. i anslutning -116,9 -120,5 -1,5 -1,7 -1,9 -3,4 Utgifter som ges som -117,6 Anm.: SB20 och SB21 betyder statens budget respektive statens budget . Av redovisningstekniska skäl skiljer sig VÅP22 och ÅRS21 åt avseende på posten övriga skatter under skatt på konsumtion och insatsvaror, samt de summeringar där dessa ingår. Det kan också vara mindre avrundningsfel då utfallet till ÅRS summeras i kronor och utfallet i VÅP i . Källor: , och egna beräkningar. Jämförelse med prognosen i den beslutade budgeten Intäkterna från skatt på arbete är uppreviderade med 2021 jämfört med prognosen i den beslutade budgeten. Det förklaras framför allt av högre inkomstskatt och arbetsgivaravgifter till följd av högre lönesumma. De direkta skatterna är uppreviderade alla år . Det förklaras framför allt av att nivån på lönesumman är uppreviderad alla år. Detta medför upprevideringar av framför allt inkomstskatt, men även i viss mån statlig inkomstskatt. Statlig inkomstskatt påverkas dock också i stor utsträckning av konsumentprisindex (KPI) som används för att räkna upp skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Skiktgränsen har reviderats upp till följd av högre KPI, framför allt är inflationen kraftigt uppreviderad 2022 vilket påverkar skiktgränsen 2023. Högre skiktgräns innebär att färre personer hamnar över skiktgränsen och därmed är det färre personer som betalar statlig inkomstskatt. Denna effekt motverkar effekten från högre lönesumma för åren 2023 och framåt. Även de indirekta skatterna är uppreviderade under hela prognosperioden till följd av den uppreviderade lönesumman. Detta påverkar framför allt arbetsgivaravgifterna. Även särskild löneskatt är uppreviderad under hela prognosperioden till följd av starkare lönesumma. Intäkterna från kapitalskatter har reviderats upp med 2021 jämfört med prognosen i den beslutade budgeten. Det är främst skatt på hushållens kapitalinkomster och företagsvinster som är uppreviderade, men även kupongskatten är uppreviderad. Hushållens kapitalinkomster har reviderats upp till följd av högre preliminära utfall samt en högre ränteprognos. Skatt på företagsvinster har 2021 reviderats upp till följd av en starkare vinstutveckling för företagen än beräknat i den beslutade budgeten. Detta medför även upprevideringar –2024. Kupongskatten blev högre 2021 än beräknat i den beslutade budgeten, vilket främst förklaras av högre utdelningsinkomster. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt har reviderats upp med 2021 jämfört med prognosen i den beslutade budgeten. –2024 har intäkterna i genomsnitt reviderats upp med . Upprevideringen förklaras till största delen av att prognoserna för hushållens konsumtion och bostadsinvesteringar har reviderats upp. Utfall för intäkterna från punktskatter har sammantaget utvecklats i linje med vad som förväntades i den beslutade budgeten. Prognosen är nedreviderad till följd av en förväntad nedgång i energianvändningen som minskar intäkterna från energiskatten. Efterföljande år är något uppreviderade främst till följd av högre intäkter från koldioxid- och energiskatt samt alkohol- och tobaksskatt. Prognosen för periodiseringar har reviderats upp med 2022 jämfört med prognosen i den beslutade budgeten. Det förklaras främst av att inbetald preliminärskatt väntas blir högre. Kapitalplaceringar på skattekontot påverkar periodiseringarna . I nuvarande prognos antas att kapitalplaceringarna börjar betalas ut . Periodiseringarna har reviderats ned på grund av förväntade utbetalningar från skattekontot. Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2021 än vad som förväntades i den beslutade budgeten (se tabell 5.8). Det beror till stor del på att inkomsterna av försåld egendom blev lägre än det beräkningstekniska antagandet samt att utbetalningar av bidrag från Europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens har senarelagts. Prognosen för övriga inkomster har reviderats upp med 2022 sedan budgeten beslutades. Det förklaras främst av högre utdelningar från statliga bolag. Uppföljning av statens budget Intäkterna från skatt på arbete har reviderats ned med 2020 jämfört med vad som beräknades i statens budget . Detta beror framför allt på tillfälligt högre nedsättningar som infördes för att motverka de negativa effekterna av konjunkturnedgången. Även lönesumman har reviderats ned till följd av konjunkturnedgången, vilket framför allt har medfört lägre inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. Enligt preliminära utfall blev intäkterna från skatt på arbete högre 2021 jämfört med prognosen i statens budget . Detta beror framför allt på att lönesumman har reviderats upp till följd av betydligt bättre konjunkturåterhämtning än väntat, vilket framför allt har medfört högre inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. Intäkterna från skatt på kapital blev lägre 2020 jämfört med vad som beräknades i statens budget . Det är framför allt skatt på företagsvinster som blev lägre till följd av en svagare vinstutveckling för bolagen. Även kupongskatt blev lägre till följd av lägre utdelningar från svenska aktiebolag. blev intäkterna från skatt på kapital högre enligt preliminära utfall jämfört med prognosen i statens budget . Det förklaras av att både hushållens kapitalskatter och skatt på företagsvinster har reviderats upp. Detta beror på en betydligt starkare konjunkturåterhämtning som har medfört högre utdelningsinkomster och kapitalvinster för hushåll samt en starkare vinstutveckling för bolagen. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt är nedreviderade med 2020 i förhållande till statens budget . Den främsta orsaken till det är en avsevärt svagare utveckling av hushållens konsumtion jämfört med ett historiskt genomsnitt, något som motverkades av en starkare ökning av bostadsinvesteringar. Enligt preliminära utfall blev mervärdesskatteintäkterna högre än prognosen i statens budget . Detta berodde på att hushållens konsumtion återhämtade sig och mer än kompenserade för nedgången 2020. Dessutom steg bostadsinvesteringarna kraftigt. Intäkterna från punktskatterna blev sammantaget lägre 2020 än prognosen i statens budget . Det förklaras främst av lägre intäkter från koldioxidskatt och skatt på vägtrafik. Enligt preliminära utfall förhöll sig punktskatteintäkterna över lag i linje med prognosen i statens budget . I förhållande till statens budget medförde periodiseringseffekter att statens inkomster blev lägre än väntat vilket främst berodde på möjligheterna till anstånd med inbetalning av skatt. Även 2021 blev statens inkomster lägre än väntat efter att återbetalningstiden för anstånden förlängts och återbetalningen väntas nu ske . Jämfört med statens budget blev utfallet för övriga inkomster högre än väntat (se tabell 5.8). Det beror främst på tillfälligt höga bötesmedel. blev intäkterna från övriga inkomster lägre än väntat i statens budget . Det förklaras av att försäljningsinkomsterna blev lägre än det beräkningstekniska antagandet samt att utbetalningar av bidrag från Europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens har senarelagts. I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av utgifterna inom utgifts- områdena i statens budget och de utgifter som omfattas av utgiftstaket, de s.k. takbegränsade utgifterna. I avsnitt 6.1 redogörs kort för strukturen i statens budget och vissa förutsättningar för beräkningarna. I avsnitt 6.2 redogörs för utgiftsramarna –2025. Hur utgifterna inom utgiftsområdena och de takbegränsade utgifterna beräknas utvecklas , främst 2022–2025, beskrivs i avsnitt 6.3. Avsnitt 6.4 innehåller en uppföljning av den av beslutade budgeten . I avsnitt 6.5 beskrivs den beräknade förändringen av utgiftsramarna och de takbegränsade utgifterna och 2024 sedan den beslutade budgeten . –De takbegränsade utgifterna beräknas uppgå till 1 2022. Det är en ökning med jämfört med . Ökningen följer delvis av den makroekonomiska utvecklingen, inte minst för att utgifterna i ålderspensionssystemet ökar med den allmänna löneutvecklingen. Vidare beräknas utgifterna öka till följd av att ett stort antal personer förväntas söka skydd i till följd av invasion av . –beräknas de takbegränsade utgifterna minska med jämfört med , främst för att tillfälliga åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin upphör och att åtgärder med anledning av invasion av påverkar utgifterna . beräknas utgifterna öka med 29,3 respektive , vilket främst förklaras av ökningen av makroekonomiska variabler som priser, timlöner och BNI. –Utgifterna för ålderspensionssystemet beräknas uppgå till 2022 och ökar i genomsnitt med 2023–2025. –De samlade utgiftsramarna bedöms bli 29,3 respektive högre än de preliminära utgiftsramar som beslutat . –De takbegränsade utgifterna beräknas bli 34,3 respektive högre än i den av beslutade budgeten, främst till följd av de nya finanspolitiska åtgärder som beslutat om och regeringen föreslagit i propositionen Vårändringsbudget samt en förändrad makroekonomisk utveckling. –beräknas de takbegränsade utgifterna bli högre än i statens budget , framför allt till följd av åtgärder med anledning av pandemin och invasion av . –De takbegränsade utgifterna beräknas uppgå till av BNP 2022. Det är en ökning jämfört med men en minskning jämfört med och 2021. Utgifterna i statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgifter hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 7). Utgiftsramarna utgörs av budgeterade medel för vardera av de 27 utgiftsområdena, dvs. de medel som gjort tillgängliga för regeringen att använda. Utgifterna, däremot, utgörs av den faktiska användningen av medel. Posten Minskning av anslagsbehållningar är skillnaden mellan de samlade utgiftsramarna och den samlade användningen av medel det året, dvs. budgeterade medel som inte bedöms användas. De takbegränsade utgifterna, dvs. de utgifter som omfattas av utgiftstaket, består av utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 och 27 samt utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgifterna. Regeringens beräkningar av utgifterna inom utgiftsområdena och de takbegränsade utgifterna baseras på prognosen för den makroekonomiska utvecklingen i avsnitt 3, volymutvecklingen i transfereringssystemen samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltningsanslagen. Vidare har hänsyn tagits till tidigare beslutade, föreslagna och aviserade utgiftsreformer samt de som föreslås eller aviseras i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2021/22:99). I beräkningarna antas inga ytterligare finanspolitiska regel- eller anslagsändringar genomföras under den redovisade prognosperioden. Beräkningarna av de preliminära utgiftsramarna och takbegränsade utgifterna –2025 ska därmed ses som en konsekvensanalys av budgetförslagets och tidigare beslutade och aviserade åtgärders effekter på den medelfristiga budget- utvecklingen. 6.2Utgiftsramar 2022–2025 Regeringens beräkningar av utgiftsramar och takbegränsade utgifter –2025 redovisas i tabell 6.1. beräknas de samlade utgiftsramarna uppgå till Utgiftsramarna beräknas minska med 2023 jämfört med . beräknas de samlade utgiftsramarna öka med respektive , jämfört med det närmast föregående året. Tabell 6.1 Utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor4 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Inkluderar Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2021/22:86, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:137–142), Extra ändringsbudget – Slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete, förstärkt evenemangsstöd och andra åtgärder med anledning av coronaviruset samt kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:113, bet. 2021/22:FiU44, rskr. 2021/22:169–173), Ändringar i statens budget – Ekonomiskt stöd och utrustning till (bet. 2021/22:FiU40, rskr. 2021/22:174–175), Ändringar i statens budget – Stöd till med efterfrågad försvarsmateriel 2021/22:FiU46, rskr. 2021/22:204), Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:199, bet. 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:226–228) och förslag i VÄB22. 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 4Summa utgifter exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m. med tillhörande minskning av anslagsbehållning för statsskuldsräntor. 5Regeringens bedömning av utgiftstakets nivå i denna proposition (se avsnitt 4.3). Källa: Egna beräkningar. 6.3Utveckling av de takbegränsade utgifterna över tid Pandemin medförde en kraftig ökning av utgifterna i statens budget och de tak- begränsade utgifterna i procent av BNP 2020 jämfört med (se tabell 6.2). Det var främst en följd av de tidsbegränsade åtgärder som beslutat om med anledning av pandemin, men också en följd av att BNP minskade 2020. väntas de takbegränsade utgifterna minska successivt i procent av BNP och 2023 är de ungefär lika stora i procent av BNP som de var 2019, innan pandemin bröt ut. Utgifterna beräknas fortsätta att minska som andel av BNP 2024 och 2025, vilket bl.a. beror på att inga ytterligare finanspolitiska regel- eller anslagsändringar antas genom- föras under den redovisade prognosperioden. Tabell 6.2 Utgifter inom budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter som andel av BNP Procent av BNP. Utfall 2019–2021, prognos 2022–2025 Utgifter inom utgiftsområden exkl. -0,0 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgifter inom utgiftsområden (exkl. statsskuldsräntor) och ålderspensionssystemet. Källa: Egna beräkningar. Nedan beskrivs utvecklingen av de takbegränsade utgifterna genom att redovisa förändringen jämfört med det närmast föregående året, vilket innebär att utgifterna anges i jämförelse med utgifterna och utgifterna anges i jämförelse med 2022 osv. I texten beskrivs i huvudsak utvecklingen –2025 men i tabellerna redovisas 2019–2025 för att ge en bild av förändringen över . De takbegränsade utgifterna ökade med 2020 jämfört med och med 2021 jämfört med (tabell 6.3). beräknas utgifterna fortsätta att öka med . beräknas däremot de takbegränsade utgifterna minska med jämfört med . beräknas utgifterna återigen öka. Den stora ökningen av de takbegränsade utgifterna och den fortsatt höga nivån 2021 och 2022 förklaras i första hand av de tillfälliga åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin och invasion av . Att dessa åtgärder minskar i omfattning eller upphör är huvudförklaringen till att utgifterna väntas minska 2023. Utgiftsökningen 2024 och 2025 beror i första hand på den makroekonomiska utvecklingen som påverkar pris- och lönekänsliga anslag. Utvecklingen av utgifterna –2025 är också en konsekvens av att beräkningarna utgår från antagandet att inga nya finanspolitiska åtgärder vidtas utöver de som tidigare aviserats eller aviseras i propositionen Vårändringsbudget . De faktorer som används för att beskriva den nominella årliga förändringen av de takbegränsade utgifterna redovisas i tabell 6.3 och kommenteras nedan. Fördelningen på de olika faktorerna är en bedömning. Tabell 6.3 Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med det närmast föregående året -47,2 varav beslutade, föreslagna och aviserade -4,0 -63,4 -9,3 varav pris- och löneomräkning -17,8 -12,9 -3,7 -10,9 -4,6 -0,7 -0,2 -2,8 -6,5 -3,3 -0,4 -1,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Budgeteffekten av vissa åtgärder har justerats för bedömt faktiskt utnyttjande –2022, se vidare under rubriken av budgeteffekter för vissa åtgärder med anledning av pandemin. 1Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslagits eller som i VÄB22 föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). 2Begreppet volym innefattar ett antal olika slags utgiftsförändringar, såsom utgiftsförändringar till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 3Utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer De takbegränsade utgifternas förväntade utveckling påverkas av tidigare riksdagsbeslut samt av regeringens aktuella förslag och aviseringar som har ekonomiska Det är alltså den samlade budgeteffekten på de takbegränsade utgifterna, både vad gäller reformer och finansiering av dessa, som redovisas i förhållande till det föregående året. I beskrivningarna i detta avsnitt (6.3) ingår därmed även budgeteffekter av tidigare reformer och temporära program som upphör eller minskar i omfattning. Utvecklingen av utgifterna –2025 jämfört med det föregående året påverkas av att utgifterna och 2021 var mycket höga till följd av de tillfälliga åtgärder som vidtogs med anledning av pandemin. upphör eller minskar flera av dessa åtgärder. har beslutat om andra åtgärder som träder i kraft , bl.a. i den beslutade budgeten (bet. 2021/22:FiU1, 2021/22:46). upphör flera tidsbegränsade åtgärder, vilket medför att utgifterna till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer totalt sett beräknas minska 2023. Utgifterna inom flera områden beräknas totalt sett minska 2022–2025 till följd av reformer (se tabell 6.4). Det gäller bl.a. utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och 24 Näringsliv. Inom andra områden beräknas beslutade, föreslagna och aviserade reformer öka utgifterna –2025. De utgiftsområden där de utgifterna beräknas öka mest till följd av reformer är utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 15 Studiestöd. Efter tabell 6.4 kommenteras utvecklingen av ramarna till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer för merparten av utgifts- områdena med störst förändringar under prognosåren. Beskrivningar av utfallsåren återfinns främst i tidigare propositioner. Tabell 6.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det närmast föregående året till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer -0,1 -0,6 -1,1 -0,3 -0,2 -0,2 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 -0,3 -0,2 -0,3 -0,1 -0,8 Försvar och samhällets krisberedskap -1,6 -0,6 -0,7 -0,6 -0,1 -0,2 Hälsovård, sjukvård och social omsorg1 -21,2 -18,6 -5,9 -6,0 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -12,4 -7,0 -7,7 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,7 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,5 Jämställdhet och nyanlända invandrares -4,1 -0,2 -0,8 -0,5 -1,2 -0,3 -2,6 -0,2 -4,6 -2,3 -1,1 -3,3 -1,3 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,3 -2,7 -3,9 -0,2 och byggande samt konsumentpolitik -3,1 -0,3 -4,5 -0,4 -1,0 -0,5 Allmän miljö- och naturvård -8,2 -0,2 -4,7 -0,4 -9,1 -3,3 Areella näringar, landsbygd och -1,0 -1,3 -0,1 -31,7 -16,0 -9,6 -0,1 -0,5 Allmänna bidrag till kommuner -5,5 -4,6 -4,7 -4,1 -61,6 -9,2 Ålderspensionssystemet vid sidan av -0,6 -0,6 -1,8 -1,8 -0,1 -4,0 -63,4 -9,3 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i VÄB22 eller tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslås tillföras anslag till följd av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag).