prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — Punkt 21 om märkning vid import av kött från djur som har slaktats utan bedövning*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om märkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning (bet. 2011/12:MJU21 s. 54 f.). Europeiska kommissionen tog 2012, inom ramen för för djurskydd (2012–2015), initiativ till en under- sökning om märkning av kött från obedövad slakt. En rapport från kommissionen skulle ha presenterats . Ett underlag har tagits fram men en slutlig rapport har ännu inte presenterats för rådet. Kom- missionen har också inom ramen för låtit genomföra en studie om att ta fram bästa praxis för djurskydd för avliv- ningen. Resultatet av studien presenterades . I rapporten redovisas metoder för bästa praxis för ett gott djurskydd för avlivning. I syfte att stödja medlemsstaterna har kommissionen tagit fram utbildningsmaterial angående avlivning av bl.a. nöt, gris, får och fjäderfä. Regeringen är fortsatt pådrivande inom EU i djurskyddsfrågor. deltar t.ex. aktivt i den djurskyddsplattform som inrättades av EU- kommissionen . Kommissionen beslutade att för- länga plattformen till . Ett antal nya undergrupper till plattformen kommer att inrättas, bl.a en om slakt. Regeringen samlar också aktörer från myndigheter, akademi, näringen och organisationer i ett nationellt djurskyddsnätverk i syfte att bl.a. ha en dialog om aktuella djur- skyddsfrågor i EU-samarbetet. Kommissionen har i sin strategi Från jord till bord aviserat en översyn av djurskyddslagstiftningen, inklusive lag- stiftningen om slakt, till slutet av 2023. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2012/13:1, bet. redovisad, se skr. 2012/13:75 (Fi 83), 2013/14:75 (Fi 20), 2014/15:75 (N 18), 2015/16:75 (N 15), 2016/17:75 (N 14), 2017/18:75 (N 13), 2018/19:75 (N 11), 2019/20:75 (N 9) och 2020/21:75 (N 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om Aktiebolaget och : be- myndigade regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i och i Aktiebolaget (). Vidare bemyndigade regeringen att avveckla ABO genom likvidation (prop. 2013/14:125, bet. 2013/14:CU25, rskr. 2013/14:212). Med stöd av dessa bemyndiganden röstade staten vid bolagsstämma i ABO för att överlåta aktierna i det helägda dotterbolaget (), vari huvuddelen av koncernens verksamhet bedrevs. Sedan ABO:s kvarvarande garantiåtaganden avvecklats försattes bolaget i frivillig likvidation genom beslut på bolagsstämma den som avser ABO är därmed slutbehandlad. Ärendet bereds vidare. är inte slutbehandlad. 2014/15:2974 yrkande 14, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 47), 2016/17:75 (N 38), 2017/18:75 (N 34), 2018/19:75 (N 28), 2019/20:75 (N 13) och 2020/21:75 (N 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utredning av jakt- och viltvårdsfrågor*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska utreda vissa jaktfrågor (bet. 2014/15:MJU9 s. 7 f.). regeringen ska låta utreda ett antal frågor som den nu avvecklade Jaktlags- utredningen haft i uppdrag att utreda. Det avser samernas rätt att jaga (den s.k. dubbla jakträtten), rätt till jakt efter småvilt på kronomark ovan odlingsgränsen, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårds- områden och allmän regelförenkling. Tillkännagivandet om småviltjakt på statens mark ovan odlingsgränsen har tidigare redovisats som slutbehandlat (skr. 2016/17:75). av tillkännagivandet om den s.k. dubbla jakträtten redovisas under rskr. 1999/2000:253 (N 1). Därmed är även denna del av punkt 1 tillgodosedd. Regeringen uppdrog åt att göra en analys av föreskrifter och tillämpning inom kronhjortsskötselområden. Uppdraget redovisades och rapporten remitterades kompletterade sin tidigare redovis- ning om kronhjort . Rapporten har föranlett att en dialog pågår med om hur kronhjortsförvaltningen lämpligen utformas beslutade regeringen en ändring i 2 § jaktförord- ningen (1987:905). Ändringen innebär att kontinuerligt ska se över gällande jakttider i syfte att effektivisera hanteringen. gav regeringen i uppdrag att utreda finansieringen av förvaltningen av klövvilt, främst älg och kronhjort. lämnade förslag på hur ett system med avgift per registrerade områden (områdesfinansiering) kan genom- Rapporten analyseras i . rapporterade ett förslag på ändringar av gällande jakttider, bl.a. avseende kronhjort. en förordning med nya jakttider som träder i kraft . Beslutet innebär att allmän jakt på kronhjort införs, dvs. I och med denna åtgärd är den delen av punkt 1 tillgodosedd. redovisade ett uppdrag om möjligheterna att genomföra regelförenklingar för viltvårdsområden och förslag till hur möjligheterna till jakt på allmänt vatten kan förenklas. lämnade en rapport om förutsättningarna för att möjlig- göra jakt i svensk ekonomisk zon. Rapporten om viltvårdsområden analy- seras alltjämt inom , liksom rapporten om jakt på all- om jakt i ekonomisk zon remitte- rades och analyseras inom . Regeringen beslutade att införa en tidsbegränsad möj- lighet till licensjakt på gråsäl i jaktförordningen (1987:905). gav regeringen och vattenmyndigheten och i upp- drag att revidera förvaltningsplanen för gråsäl och genomföra en veten- skaplig utvärdering av effekterna av en eventuell beståndsreglerande jakt på gråsäl ur ett ekosystemperspektiv. En reviderad förvaltningsplan redo- 2020 om licensjakt på gråsäl och början av 2021. 2021 fattade beslut om säljakt . vattenmyndigheten och rapporterade en vetenskaplig ut- värdering av licensjakten på gråsäl . licensjakt på gråsäl fortsatt ska vara möjligt. med förslag på ändringar av gällande jakttider föreslogs även licensjakt på knubbsäl. beslut om ändringar i jaktförordningen (1987:905) som möjliggör för att besluta om fortsatt licensjakt på gråsäl samt på Därmed är även denna del av punkt 1 tillgodosedd. denna åtgärd är den delen av punkt 1 tillgodosedd. Punkt 2 om viltmyndighet*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska inrätta en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning (bet. 2014/15:MJU9 s. 14 f.). presenterade sitt delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) . har remitterats och bedömningen är att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet kräver ytterligare utredning. varit att hanteringen av frågan om en ny viltmyndighet ska avvakta dels den pågående översynen av viltvårdsfondens användning, dels Natur- vårdsverkets genomförande och utvärdering av En strategi för svensk vilt- beslutade regeringen om förändringar angående utdelning av medel från viltvårdsfonden. att främja landets viltvård, vari från och med den 1 har ansvar för att åtgärder som bl.a. rör viltövervakning, trafikeftersök och klövviltsförvaltning utförs. För detta får medel ur vilt- vårdsfonden användas och upphandlingsreglerna ska beaktas. ansvarig myndighet för att pröva frågor om bidrag och besluta om utbetalning av bidrag enligt förordningen (2021:12) om vissa bidrag ur viltvårdsfonden. En utvärdering av viltstrategin genomfördes i Med utgångspunkt i utvärderingen arbetar Naturvårds- verket med en reviderad strategi för svensk viltförvaltning. Arbetet sker i dialog med berörda organisationer och myndigheter. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 68), 2016/17:75 (N 48), 2017/18:75 (N 41), 2018/19:75 (N 34), 2019/20:75 (N 14) och 2020/21:75 (N 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om : Svenska staten sålde 13,8 miljoner stam- aktier i för sammanlagt . Försäljningskost- naderna drogs av mot försäljningslikviden som efter avdrag för försälj- ningskostnader uppgick till . genomförde en företrädesemission där svenska staten inte tecknade aktier. Genom utspädning minskade därmed statens ägarandel till av stamaktierna i bolaget. bemyndigades regeringen att för statens räkning förvärva aktier eller andelar eller vidta andra liknande åtgärder som syftar till att rekapitalisera med ett belopp om högst och inom denna ram öka statens röst och ägarandel i bolaget (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364). Efter det att rekapitaliseringen av slutförts äger svenska staten 1 584 296 144 stamaktier vilket motsvarar av det totala antalet stamaktier i bolaget. Regeringens ambition är fortsatt att minska ägandet i . Se även N 4, rskr. 2009/10:220 och N 34, rskr. 2019/20:364. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:1363 yrkande 9, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 61), 2017/18:75 (N 47), 2018/19:75 (N 38), 2019/20:75 (N 17) och 2020/21:75 (N 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om vissa jakt- och viltvårdsfrågor*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen ska genomföra tidigare riksdagsbeslut om vissa jakt- och viltvårdsfrågor (bet. 2015/16:MJU19 s. 14). Tillkännagivandet innebär att regeringen ska låta utreda ett antal frågor som den nu avvecklade haft i uppdrag att utreda. Det avser samernas rätt att jaga (den s.k. dubbla jakt- rätten), rätt till jakt efter småvilt på kronomark ovan odlingsgränsen, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårdsområden och allmän regelförenkling. Behandlingen av tillkännagivandet redovisas under rskr. 2014/15:154 (N 9). Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Närings- departementet 2021/22:75 Närings- departementet 2015/16:199, mot. 2016/17:145 yrkande 1, 2016/17:146 yrkandena 1 och 2, , bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 73), 2017/18:75 (N 50), 2018/19:75 (N 41), 2019/20:75 (N 19) och 2020/21:75 (N 14). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om lagförslaget i övrigt*: ställer sig bakom det som utskottet anför om utfodring av vilt och har tillkännagett detta för rege- ringen (bet. 2016/17:MJU4 s. 10). Regeringen följer utvecklingen av olika aktörers initiativ beträffande utfodring av vilt. Flera organisationer, där- ibland , och , har förslag till åtgärder på frivillig basis som i vart fall delvis skulle kunna lösa problematiken. har tagit initiativ till samtal med parterna för uppföljning av organisationernas arbete. I Svenska Jägare- förbundets s.k. allmänna uppdrag ingår numera att verka för begränsning av utfodring. Bland initiativen kan nämnas viltskade- policy som antogs och bl.a. rör utfodring, Svenska Jägare- förbundets handlingsplan för vildsvin och nya riktlinjer om klövviltutfod- ring samt markägarorganisationernas arbete med att begränsa utfodring genom policydokument, överenskommelser och regleringar i avtal om jaktarrende. tog () fram promemorian Utfodring av vilt (N2020/02817). Promemorian inne- håller förslag till ändringar i jaktlagen (1987:259) och jaktförordningen (1987:905) som gör det möjligt att meddela förbud mot och villkor för utfodring av vilt. Regeringen beslutade propositionen Utfodring av vilt (prop. 2020/21:183). Genom de i propositionen föreslagna lagändringarna är tillkännagivandet tillgodosett. Punkten är slutbehandlad. Statligt ägda bolag i omvandling 2016/17:181, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 76), 2018/19:75 (N 53), 2019/20:75 (N 22) och 2020/21:75 (N 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om omvandling av vissa statligt ägda bolag när det gäller a) 5–8 och b) 2: har bemyndigat regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i . Aktierna i förvaltas av () till dess att en eventuell försäljning sker. När det gäller a) 14: har bemyndigat regeringen att medge att AB kanalbolag pantsätter, utarrenderar, avstyckar eller helt eller del- vis avyttrar sådan mark inom den s.k. kanalfastigheten som inte behöver ägas av bolaget för att bevara värde som kulturhistoriskt bygg- nadsverk eller turistattraktion. Bolaget hemställde om regeringens medgivande att få avyttra vissa delar av den s.k. kanalfastig- heten i enlighet med bemyndigande. att delvis bifalla bolagets hemställan och medgav att bolaget pantsätter, utarrenderar, avstyckar och helt eller delvis avyttrar de fastigheter och delar av fastigheter som framgår av regeringens beslut. Regeringen beslutade att avslå en ansökan från två privatpersoner att förvärva en fastighet från bolaget med stöd av riks- dagens bemyndigande. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 a 5–8 och 14 samt 1 b 2. 2016/17:104, mot. 2016/17:3615 yrkande 1–6, 2016/17:3616 yrkande 1–5 och 7, 2016/17:3618 yrkande 1–6 och 49, 2016/17:3620 yrkande 1–6, 2016/17:2010 yrkande 4, 2016/17:2445 yrkande 21, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 77), 2018/19:75 (N 54), 2019/20:75 (N 23) och 2020/21:75 (N 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 17 om effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser*: Riks- dagen har ställt sig bakom det som utskottet anför om att ha effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel (bet. 2016/17:MJU23 s. 91) och tillkännagett detta för regeringen. Regeringen har redan före tillkännagivande vidtagit ett antal åtgärder som kan kopplas till det område som tillkännagivandet avser. Ett exempel är att regeringen förtydligade att arbete fram- över ska syfta till att stödja prövningen av produktgodkännande, bl.a. genom fördjupad dialog och kunskapsutbyte. Vidare uppdrog regeringen åt att, i samverkan med Kemikalieinspektionen, inrätta ett sekretariat för att planera och administrera rådets möten. Upp- draget delredovisades . Av rapporten framgår att myndigheterna har tagit fram en handlingsplan och att arbetet fortskrider enligt plan. Kemikalieinspektionen konstaterade dessutom i sina årsredo- visningar att myndigheten nu är nära sitt mål om en handläggning i balans. och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden har varit under översyn. I översynen ingick bl.a. att se över reglerna för ömsesidigt erkännande samt att analysera vilka effekter som förordningen har haft vad gäller jordbrukets diversifiering och kon- kurrenskraft samt på människors hälsa och miljön. Uppdraget att inrätta ett sekretariat för delredovisades . Regeringen gav dessutom i uppdrag att fortsatt leda . Ansvariga myndigheter har tagit fram en handlingsplan –2025. Utvecklingsarbetet har resulterat i att Kemikalieinspektionens handlägg- ningstid för bedömning av växtskyddsmedel respektive biocidprodukter fortsätter att kortas. fattades i genomsnitt av beslu- ten i växtskyddsmedelsärenden och för biocidproduktärenden inom fastställda tidsfrister. redovisade sin översyn av Euro- paparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 2021/22:75 Närings- departementet om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. översynen ingick bl.a. att se över reglerna för ömsesidigt erkännande, zon- systemet och godkännandekriterierna. om kommissionens rapport i faktapromemorian Kommis- sionens utvärdering av EU:s förordning om växtskyddsmedel och EU:s förordning om bekämpningsmedelsrester (2019/20:FPM41). innehöll inte några lagstiftningsförslag och inga av de aviserade förändringarna i sekundärrättsakterna bedöms påverka svenska regler. Regeringen ställde sig positiv till att kommissionen avser att stärka bestämmelserna om substitution och begränsa förekomsten av farliga tillsatsämnen i växtskyddsmedel. Regeringen välkomnade åtgärder för ett förbättrat genomförande av uteslutningskriterierna och förbättrad vägled- ning om nödgodkännanden. fick gehör för flera av sina ståndpunkter. behov av att hålla lagstadgade tidsfrister för godkännande av växtskydds- medel samt att ett ökat samarbete mellan länder skulle bidra till att stärka zonsystemet för ömsesidiga godkännanden. 2021/22:1 utgiftsområde 23 avsnitt 2.6.2) behandlade regeringen tillkännagivandet mot bakgrund av lämnade redovisningar av åtgärder, och ansåg det slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Punkt 23 om förenklade regler för viltkött*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att förenkla regler för distribution och försäljning av viltkött (bet. 2016/17:MJU23 s. 116) och tillkännagett detta är ansvarig myndighet för frågor om säkra livsmedel och är central myndighet för den offentliga livsmedels- kontrollen i landet. (2006:813) meddela de föreskrifter och fatta de beslut som behövs som komplettering till de bestämmelser som tas fram gemensamt inom EU. har därmed bemyndigats att ta fram bestämmelser om offentlig livsmedelskontroll av viltkött. Gällande bestämmelser för för- säljning av icke-trikinbärande vilt innebär att enskilda jägare har goda möjligheter att avyttra viltkött direkt till konsument eller detaljhandel. Regeringen uppdrog åt att analysera möjligheten och lämna förslag på förenklade förfaranden för avsättning av vildsvinskött på marknaden. I uppdraget ingick att göra en bedömning av vilka volymer av vildsvinskött som kan göras tillgängliga på marknaden med de föreslagna åtgärderna samt kostnaderna för dessa åtgärder. landsbygdsprogrammet till ett antal projekt som ska främja svenskt vilt som lokal livsmedelsresurs och stärka viltkedjan från natur till konsument. Projekten pågick 2018 och 2019 och omfattade bl.a. sådana marknadsåtgärder som tar upp i tillkännagivandet. 2020 beslutade regeringen om det s.k. vildsvinspaketet inom livsmedels- strategins handlingsplan del 2. och därefter beräknas avsättas under 2021–2025. I budgetpropositionen förstärkte regeringen vild- svinspaketet med ytterligare 2021–2025 bl.a. för att beslutade regeringen att införa subventioner av kostnader för analyser av trikiner och cesium-137 i vild- Subventionerna kommer jägare till del genom att de ackredite- rade laboratorierna ersätts för analyser som utförts åt jägare. getproposition (prop. 2021/22:1 utgiftsområde 23 avsnitt 2.8.2.) förstärktes satsningen på subventioner med ytterligare –2025. Vildsvinspaketet tillsammans med förstärkningen i bud- getpropositionen ska bidra till att mer vildsvinskött når mark- naden genom att underlätta köttets väg till konsument och skapa incita- ment för jägare att skjuta fler vildsvin. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 26 om hållbara och medvetna val*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val (bet. 2016/17:MJU23 s. 123) och till- kännagett detta för regeringen. Regeringen har redan före till- kännagivande vidtagit ett antal åtgärder som kan kopplas till det område som tillkännagivandet avser. Ett exempel är att regeringen uppdrog åt att undersöka förutsättningarna för att vidareutveckla konceptet Nyckelhålet, med syftet att underlätta för konsu- menter att göra medvetna val. Regeringen gav i uppdrag att analysera vilka åtgärder som krävs för en svensk anmälan till om ursprungsmärkning av kött och fisk på restaurang och i storhushåll. gav regeringen ett nytt uppdrag att utifrån den analys som rapporterades ta fram de underlag som krävs för att ska kunna göra en anmälan till Europeiska kommissionen om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsinformation för kött på restaurang och i storhushåll. Uppdraget förlängdes med anledning av pandemin redovisades . Regeringen gav vidare Livsmedels- verket i uppdrag att främja hållbar och hälsosam livs- medelskonsumtion i offentlig sektor, samt att arbeta vidare med utveck- lingen av konceptet Nyckelhålet, bl.a. genom informationsspridning om märkningen för att underlätta för alla konsumenter att göra hälsosamma val vid köp av livsmedel. Kommissionen presenterade sin strategi Från jord till bord, och vill med den bland annat främja hållbar livsmedelskonsumtion och underlätta övergången till hälsosamma och hållbara matvanor. För att ge konsumenterna möjlighet att göra välgrundade val av hälsosamma och hållbart producerade livsmedel avser kommissionen att föreslå en harmo- niserad och obligatorisk framsidesmärkning (4:e kvartalet 2022) och över- väger en utvidgning av bestämmelserna om obligatorisk ursprungsmärk- ning för vissa produkter (4:e kvartalet 2022). antogs råds- slutsatser om strategin Från jord till bord där medlemsstaterna välkomnade dels att kommissionen eftersträvar ett harmoniserat vetenskapsbaserat system för näringsvärdesmärkning på förpackningens framsida med beaktande av befintliga nationella erfarenheter (såsom Nyckelhålet), dels att kommissionen eftersträvar förbättrad ursprungsmärkning för vissa produkter. redovisade regeringsuppdraget om att ta fram de underlag som krävs för att ska kunna göra en anmälan till kommissionen om nationella bestämmelser om ursprungs- information för kött på restaurang och i storhushåll. Mot denna bakgrund bedömde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2021/22: 1 ut- giftsområde 23 avsnitt 2.6.2) att tillkännagivandet är slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2021/22:75 Närings- departementet 2021/22:75 Närings- departementet Punkt 37 om mål för ekologisk produktion om konsumtion*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att svensk livsmedels- produktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer (bet. 2016/17:MJU23 s. 152) och tillkänna- gett detta för regeringen. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utgiftsområde 23 avsnitt 2.5.3) redogjorde regeringen för sina mål för ekologisk produktion och offentlig ekologisk konsumtion. Statens jord- bruksverk fick i uppdrag att föreslå en handlingsplan för hur målen ska nås. fick ett uppdrag att vidta åtgärder för främ- jande av produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. I regleringsbrevet beslutades om ytterligare medel 2021–2023 till för att fortsätta uppdraget att främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Punkten är inte slut- behandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 23 och 37. 2017/18:3346 yrkande 10, 2017/18:3855 yrkande 51 och 52, 2017/18:3717 yrkande 9, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 62), 2019/20:75 (N 25) och 2020/21:75 (N 17). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om regelverket som reglerar vattenbruk*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om en översyn av det regelverk som regle- rar vattenbruket för att underlätta långsiktiga utvecklingsmöjligheter för det svenska vattenbruket och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:MJU13 s. 8). Regeringen uppdrog åt Statens jord- bruksverk att, i samråd med Havs- och vattenmyndigheten, analysera processerna för tillståndsgivningen eller andra regelverk som utgör ett hinder för vattenbrukets utveckling och ge förslag till förändringar och förenklingar. Uppdraget har tidigare förlängts och skulle redovisas . beviljades ytterligare förlängning till med anledning av den pågående pandemin på det slutliga genomförandet av uppdraget. Statens jordbruksverks rapport analyseras i . redovisade Havs- och vattenmyndigheten och en ny gemensam strategi för yrkesfisket, vattenbruket, fritidsfisket och fisketurismen samt nya sektors- specifika handlingsplaner, inkl. en specifik för vattenbrukssektorn. I syfte att snabba på utvecklingen av ett hållbart vattenbruk har regeringen föreslagit ytterligare resurser för nationell medfinansiering av kommande havs-, fiskeri- och vattenbruksprogram. Genom budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, utgiftsområde 23) ökas anslaget 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 med 2022. Anslaget beräknas öka med samma belopp 2023–2027. Inom ramen för livsmedelsstrategin har inlett ett arbete för att förenkla tillståndsprocesserna inom vattenbruket. rapporterar hur detta arbete fortskrider. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 10 om effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet*: Riks- dagen har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska verka för effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet och har till- kännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:MJU13 s. 18). 2020/21:75 och i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utgiftsområde 23 avsnitt 2.6.2) redovisade regeringen vidtagna åtgärder.