prop · H903161 · 2022-03-22 00:00:00 — Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådan fördelning som ska göras enligt 2 kap. 8 b §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid Bidraget består av ett grund- Bidraget består av ett grund- belopp enligt 37 § och i vissa fall ett belopp enligt 37 §, ett struktur- tilläggsbelopp enligt 38 §. belopp enligt 37 a § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 38 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Grundbeloppet ska avse en bas- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna grundsärskolan. 2 Senaste lydelse 2015:73. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 16 §, ett strukturbelopp enligt 16 a § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 17 § 2021/22:161 Bilaga 4 Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådan fördelning som ska göras enligt 2 kap. 8 b §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 16 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 17 § Grundbeloppet ska avse en bas- 1.omsorg och pedagogisk verksamhet, 2.pedagogiskt material och utrustning, Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sina egna fritidshem. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådan fördelning som ska göras enligt 2 kap. 8 b §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades 3 Senaste lydelse 2015:73. Bidraget består av ett grund- Bidraget består av ett grund- belopp enligt 53§ och i vissa fall ett belopp enligt 53§, ett struktur- tilläggsbelopp enligt 54 §. belopp enligt 53 a § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 54 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska avse en bas- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådan fördelning som ska göras enligt 2 kap. 8 b §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. /…/ 45 §4 Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen enligt 18 kap. 27 § var skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan vid den tid- punkt när utbildningen påbörjades Bidraget består av ett grund- Bidraget består av ett grund- belopp enligt 46 § och i vissa fall ett belopp enligt 46 §, ett struktur- tilläggsbelopp enligt 47 §. belopp enligt 46 a § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 47 §. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. 4 Senaste lydelse 2015:73. 2021/22:161 Bilaga 4 Grundbeloppet ska avse en bas- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Strukturbeloppet ska avse ersättning för sådan fördelning som ska göras enligt 2 kap. 8 b §. Beloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 8 kap. 21 och 22 §§, 9 kap. 19 och 20 §§, 10 kap. 37och 38 §§, 11 kap. 36 och 37 §§, 14 kap. 15 och 16 §§, 16 kap. 52 och 53§§ och 19 kap. 45 och 46 §§ i den nya lydelsen och bestämmelserna i de nya 8 kap. 22 a §, 9 kap. 20 a §, 10 kap. 38 a §, 11 kap. 37 a §, 14 kap. 16a §, 16 kap. 53 a § och 19 kap. 46 a § tillämpas första gången på bidrag för . Lagrådsremissen Vissa skollagsfrågor – Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och 2021/22:161 Bilaga 5 Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring av skollagen (2010:800). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige , biträdd av ämnesrådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: 8 kap. 22 § I paragrafen anges att grundbeloppet ska avse en basersättning för omsorg och pedagogisk verksamhet, pedagogiskt material och utrustning, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Den enda skillnaden i förhållande till nuvarande lydelse av paragrafen är att ”basersättning” ersätter det tidigare uttrycket ”ersättning”. Den ändrade lydelsen motiveras i lagrådsremissen av att den är en konsekvens av regeringens förslag i denna lagrådsremiss. Det anges att grundbeloppet i regel kommer att bestämmas till samma belopp för samtliga barn eller elever i aktuell ålderskategori och skolform, eller annan verksamhet som kommunen ska bekosta utbildningen för genom bidrag till enskilda huvudmän. Regeringen föreslår därför att det i bestämmelserna om vad grundbeloppet ska avse förtydligas att grundbeloppet avser en basersättning till de enskilda huvudmännen (s. 22). I författningskommentaren anges att ändringen innebär ett förtydligande att grundbeloppet renodlas till att avse en basersättning för varje barn (s. 55). Skrivningen ger således intrycket att ”basersättning” har valts enbart för att markera att denna ersättning – till skillnad från strukturbeloppet – i regel kommer att bestämmas till samma belopp för samtliga barn eller elever. Det kan dock sättas i fråga om ”basersättning” är väl valt för att markera denna skillnad. Uttrycket kan ge intryck av att denna form av ersättning ska utgöra den ekonomiska basen för verksamheten, särskilt som det i det betänkande som ligger till grund för förslaget anges att så ska vara fallet. Där anges (SOU 2016:66 s. 75) att en viktig utgångspunkt för förslaget är att den allra största delen av resurserna även framöver ska ligga inom grundbeloppet och att grundbeloppet ska utgöra den ekonomiska basen för att bedriva verksamhet i enlighet med skollagen. 2021/22:161 Bilaga 5 det föreslagna begreppet ”basersättning” försvåras också av att rubriken till det avsnitt där frågan behandlas i lagrådsremissen lyder ”Grundbeloppet ska avse en basersättning”. Till oklarheten bidrar även att det i lagrådsremissen anges att det inte är möjligt att föreskriva hur stor del av de totala resurserna som ska fördelas genom strukturbelopp medan däremot frågan om basersättningens andel av de totala resurserna inte kommenteras. Frågan bör behandlas i den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. Vad som sagts gäller även beträffande 9 kap. 20 §, 10 kap. 38 §, 11 kap. 37 §, 14 kap. 16 §, 16 kap. 53 § och 19 kap. 46 §. 8 kap. 22 a § I paragrafens första mening föreskrivs att strukturbeloppet ska avse ersättning för sådan fördelning som ska göras enligt 2 kap. 8 b §. Enligt den bestämmelsen ska kommuner fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det är svårt att förstå i vilket avseende en sådan fördelning skulle medföra ett behov av ersättning och vem som skulle vara berättigad till ersättningen. Innebörden synes vara att barns olika förutsättningar och behov ska bestämma storleken på strukturbeloppet. Vad som avses bör klargöras under den fortsatta beredningen. Det anförda gäller även beträffande 9 kap. 20 a §, 10 kap. 38 a §, 11 kap. 37 a §, 14 kap. 16 a §, 16 kap. 53 a § och 19 kap. 46 a §. 26 kap. 14 a § Paragrafen reglerar återkallelse av bidrag i fall av konkurs eller tvångslikvidation. Det är oklart varför frivillig likvidation inte också ska leda till att bidrag återkallas. Den föreslagna bestämmelsen är dessutom ovillkorlig, vilket kan leda till praktiska problem om t.ex. en verksamhet skulle behöva drivas vidare under ett konkursförfarande. I de följande paragraferna finns en undantagsregel för fall när det föreligger särskilda skäl. Det bör övervägas om inte även denna paragraf borde ha en liknande utformning. 26 kap. 14 b § Enligt första stycket 2 ska återkalla ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet som myndigheten har meddelat enligt skollagen, om utbildningen i annat fall än som anges i första punkten inte har bedrivits av . Under föredragningen har upplysts att det ska vara fråga om en sammanhängande tid av . Detta bör anges uttryckligen i lagtexten. 26 kap. 14 c § Se vad Lagrådet har anfört i anslutning till 14 b §. 28 kap. 2 och 5 §§ Paragraferna reglerar vilka beslut som får överklagas. Det anges att beslut enligt vissa stycken i 26 kap. 14 b och 14 c §§ får överklagas. Av bestämmelserna följer att beslut som grundas på att den enskilde själv begärt återkallelse inte får överklagas eftersom ett sådant beslut inte går den enskilde emot (se remissen s. 64 f.). Enligt allmänna förvaltningsrättsliga regler får ett beslut överklagas bl.a. om det gått någon emot, 42 § förvaltningslagen (2017:900). Någon ytterligare reglering för att begränsa överklagandemöjligheterna i fall när den enskilde fått framgång torde inte behövas. Ett uttryckligt överklagandeförbud kan dessutom vålla vissa praktiska problem i situationer när det inte är helt klart att en sökande står fast vid sin ansökan efter myndighetens beslut (jfr HFD 2015 ref. 73). Så kan t.ex. fallet vara när juridiska personer företräds av flera olika individer som inte är överens. Överklagandebestämmelserna bör därför inte begränsas i detta avseende, utan i stället enbart hänvisa till de aktuella paragraferna (14 b och 14 c §§). I punkten 3 i övergångsbestämmelserna anges att de nya bestämmelserna i 26 kap. 14 b § första–tredje styckena och 14 c § första och andra styckena inte tillämpas i fråga om ett godkännande av en enskild som huvudman eller ett beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, som har meddelats före ikraftträdandet. eller den kommun som har meddelat ett sådant godkännande eller beslut om rätt till bidrag ska i stället återkalla godkännandet eller beslutet, om utbildningen eller verksamheten inte har startat senast efter det att lagen har trätt i kraft eller utbildningen eller verksamheten annars inte har bedrivits . Den situationen att en huvudman inlett eller återupptagit en verksamhet efter ikraftträdandet men därefter gör uppehåll och inte bedriver verksamheten täcks inte av bestämmelsen. Lämpligheten av detta bör övervägas i den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. Punkten 3 avslutas med bestämmelsen om att prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten av förvaltningsdomstolens beslut. Orden ”av förvaltningsdomstolens beslut” är överflödiga och kan med fördel utgå. 2021/22:161 Bilaga 5 2021/22:161 Bilaga 6 Sammanfattning av betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) Nedan sammanfattas relevanta delar av betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28). Skillnader i uppdrag finns mellan kommunala och enskilda huvudmän. Kommunala huvudmän har – utöver ansvaret att sörja för skolskjutsar – dels ett myndighetsansvar som de enskilda huvudmännen inte har, dels ett ansvar att se till att det alltid finns plats i skolan för barn i kommunen. Den faktor som utredningen bedömer är av störst kostnadsmässig betydelse i det avseendet är den merkostnad kommunala huvudmän har för att alltid kunna erbjuda plats i en skola nära hemmet och konsekvenserna av att den kommunala skolan bär ansvaret att hantera de stora variationer i elevunderlaget som observeras . En modell för att uppskatta dessa merkostnader presenteras i kapitel 7 och ger vid handen att kommunala huvudmän har haft merkostnader på i genomsnitt till följd av sitt större ansvar. Dessa merkostnader ska enligt dagens regelverk inte avräknas då kommunerna fastställer bidrag till enskilda huvudmän. Förslag för en förbättrad resursfördelning Mot bakgrund av analysen är utredningens centrala bedömningar och förslag vad gäller resursfördelningen i kapitel 9 att: •Beräkningen av grundbeloppet för enskilda huvudmän ska förändras. Elevens hemkommun ska göra ett avdrag för de merkostnader som hemkommunen har till följd av sitt ansvar att dels erbjuda alla barn i kommunen en plats i en skola nära hemmet, dels ha beredskap att ta emot nya elever. Beräkningen av avdraget ska redovisas och motiveras. Lagförslaget i betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) i relevanta delar Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 2 kap. 1 §, 9 kap. 1 §, 15–15 b §§, 18 §, 20 § och 21 a §, 10 kap. 1 §, 9 §, 30–32 §§, 36 §, 38 § och 40 §, 11 kap. 1 §, 29–31 §§, 35 §, 37 § och 39 §, 28 kap. 3 § och 12 § samt 29 kap. 19 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas 14 nya paragrafer, 2 kap. 7 a–7 b §§, 8 c §, 9 kap. 11 a–11 c §§, §§, 10 kap. 13 a–13 c §§, 11 kap. 17 a–17 c §§, 28 kap. 15 a § samt 29 kap. 19 b § av följande lydelse, dels att det närmast före 2 kap. 7 a och 8 c §§, 9 kap. 11 a §, 11 b § och 11 c §, 10 kap. 13 a §, 13 b § och 13 c §, 11 kap. 17 a §, 17 b § och 17 c § samt 28 kap. 15 a § ska införas nya rubriker av följande lydelse. 2021/22:161 Bilaga 7 20§1 Grundbeloppet ska avse ersättning för Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen förskoleklass. Hemkommunen ska efter att ha bestämt grundbeloppet enligt andra stycket göra ett avdrag för de merkostnader som hemkommunen har till följd av sitt ansvar att anordna förskoleklass i den omfattning och på det sätt som anges enligt detta kapitel. 1 Senaste lydelse 2010:800. 2021/22:161 Bilaga 7 38§2 Grundbeloppet ska avse ersättning för Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Hemkommunen ska efter att ha bestämt grundbeloppet enligt andra stycket göra ett avdrag för de merkostnader som hemkommunen har till följd av sitt ansvar att anordna grundskola i den omfattning och på det sätt som anges enligt detta kapitel. 37§3 Grundbeloppet ska avse ersättning för Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna grundsärskolan. Hemkommunen ska efter att ha bestämt grundbeloppet enligt andra stycket göra ett avdrag för de merkostnader som hemkommunen har till följd av sitt ansvar att anordna grundsärskola i den omfatt- 2Senaste lydelse 2010:800. 3Senaste lydelse 2010:800. ning och på det sätt som anges enligt detta kapitel. 1.Denna lag träder i kraft . Bestämmelser om placering, mottagande och urval ska tillämpas från och med . 2.Äldre föreskrifter får tillämpas för urval till skolenhet med enskild huvudman dock som längst . 2021/22:161 Bilaga 7 2021/22:161 Bilaga 8 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:28) Följande instanser har inkommit med yttrande över betänkandet: , , , , kommun, kommun, , Bodens kommun, kommun, Datainspektionen, Delegationen mot segregation, , , , kommun, , , Funktionsrätt , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Föräldraalliansen , kommun, kommun, , , , , , kommun, , , Idéburna skolors riksförbund, utvärdering, Internationella Engelska Skolan i , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , , , , , Kunskapsskolan i , i , kommun, , , , , kommun, kommun, , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällefrågor, Myndigheten för , Nationellt centrum för svenska som andraspråk, kommun, Nätverket för en likvärdig skola, kommun, , Region , Region , Region , Region , Region , , Sameskolstyrelsen, , , , , kommun, , Specialpedagogiska skolmyndigheten, (), , , Statskontoret, , , , Svenskt näringsliv, elevkårer, elevråd, Kommuner och Regioner, , , kommun, , , TU Medier i , , , Universitets- och högskolerådet, , Vuxenutbildning i Samverkan, . Följande remissinstanser har förklarat att de avstår från att yttra sig eller har inte besvarat remissen: Akavia, , Delegationen för unga och nyanlända till arbete, kommun, , , kommun, kommun, kommun, för tillgänglighet, Region , Region , , ombudsmän (), och Skola, ST, , kommun, , elevråd , universitetslärare och forskare, , , Vision, Vård- och omsorgscollege. Spontana yttranden har därutöver inkommit från – Talknuten, m fl , , Atvexa, , , , Broskolan, , , , international school, , kommun, , Estetiska skolan , Europaportens skolor, Framtidskompassen, , FSO och IV – Idéburen välfärd, , Färe , Föreningen hemgårdar, Företagarna, välfärds skolgrupp, Hietaniemi friskola, , , Kristna friskolerådet, , Lilla Djurgårdsakademien, , Lingbygdens friskola, , , och , , Lärarinitiativet för en likvärdig skola, , , Maskrosbarn, MIBA skolor AB, Mitt skolval, , , , Montessoriförskolan , Fyrkappan, , kommun, , Nya läroverket i , Nyed friskola, – Kristna skolor i samverkan, Nätverket fristående resursskola, Pandans förskola, , Per Frost, PIK, Pilens montessoriskola, kommun, , , och , Sefif, Skabersjöbygdens skola, , kommun, Småskolan pedagogik i , fria gymnasium, , , Stiftelsen Carpe Diem, Stiftelsen i , Stiftelsen skolor, Studenter för en likvärdig skola, Styrelsen för föräldrakooperativet , , Svenska Science center, Sverigefinländarnas delegation, skolchefer, , Tankesmedjan , , Tolvmans friskola, , och , , , och förskola, kommun, privatskolor, kommun, , kommun, , Älvboda friskola, , Ängsdals skolor 2021/22:161 Bilaga 8 Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturersättning.Basersättningen ska avse ersättning för kostnadsslagen1. omsorg och pedagogisk verksamhet,2. pedagogiskt material och utrustning,3. måltider,4. administration,5. mervärdesskatt, och6. Basersättningen ska bestämmasefter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till sin egen förskola.Strukturersättningen ska avse ersättning som fördelas utifrån barnens olika förutsättningar och behov. Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. 2021/22:161 Bilaga 9 Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 8 kap. 22 §, 9 kap. 20 §, 10 kap. 38 §, 11 kap. 37 §, 14 kap. 16 §, 16 kap. 53 och 55 §§, 19 kap. 46 och 48 §§, 22 kap. 19 § och 25 kap. 12 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 19 kap. 46 a §, av följande lydelse. Grundbeloppet ska avse ersättning för 1.omsorg och pedagogisk verksamhet, 2.pedagogiskt material och utrustning, efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen förskola. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturer- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersätt- efter samma grunder som kommu- nen tillämpar vid fördelning av re- 1. undervisning, surser till sin egen förskoleklass. 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till sin egen förskoleklass. munen ska göra ett avdrag från basersättningen för de merkostna- der som kommunen har till följd av sitt ansvar enligt 12 § att anordna utbildning i förskoleklass. Strukturersättningen ska avse er- sättning som fördelas utifrån ele- vernas olika förutsättningar och Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommu- nen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturer- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. 2021/22:161 Bilaga 9 2021/22:161 Bilaga 9 Basersättningen ska avse ersätt- efter samma grunder som hem- kommunen tillämpar vid fördelning 1. undervisning, av resurser till den egna grund- 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till munen ska göra ett avdrag från basersättningen för de merkost- nader som kommunen har till följd av sitt ansvar enligt 24 § att an- ordna utbildning i . Strukturersättningen ska avse er- sättning som fördelas utifrån ele- vernas olika förutsättningar och Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommu- nen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturer- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersätt- efter samma grunder som hem- kommunen tillämpar vid fördelning 1. undervisning, av resurser till den egna grund- 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till den egna grundsärskolan. Hemkommunen ska göra ett avdrag från basersättningen för de merkostnader som kommunen har till följd av sitt ansvar enligt 24 § att anordna utbildning i grundsärskolan. Strukturersättningen ska avse ersättning som fördelas utifrån elevernas olika förutsättningar och behov. Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. Grundbeloppet ska avse ersätt- Grundbeloppet ska bestå av en basersättning och en strukturer- 1. omsorg och pedagogisk verk- 3. måltider, 4. administration, 5. mervärdesskatt, och 6. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersätt- efter samma grunder som kommu- nen tillämpar vid fördelning av re- 1. omsorg och pedagogisk verk- surser till sina egna fritidshem. 3. måltider, 4. administration, 5. mervärdesskatt, och 6. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag till sina egna fritidshem. Strukturersättningen ska avse er- sättning som fördelas utifrån ele- Den ska bestämmas efter samma grunder som hemkommu- 2021/22:161 Bilaga 9 För utbildning på särskilda varianter, sådan utbildning som avses i 13 § tredje stycket och sådan utbildning som hemkommunen inte erbjuder ska grundbeloppet avse ersättning för kostnadsslagen1. undervisning,2. lärverktyg,3. 2021/22:161 Bilaga 9 nen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna verksamheten enligt 2 kap. 8 b §. Grundbeloppet ska avse ersätt- För utbildning på sådana natio- nella program och nationella in- 1. undervisning, riktningar som hemkommunen er- 2. lärverktyg, bjuder ska grundbeloppet bestå av 3. elevhälsa, en basersättning och en struktur- 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. Basersättningen ska avse ersätt- 1. undervisning, 2. lärverktyg, 3. elevhälsa, 4. måltider, 5. administration, 6. mervärdesskatt, och 7. lokalkostnader. efter samma grunder som hemkom- munen tillämpar vid fördelning av resurser för dessa kostnadsslag när kommunen erbjuder det aktuella programmet eller inriktningen. Strukturersättningen ska avse er- sättning som fördelas utifrån ele-