prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — För att säkra omställningsstudiestödets legitimitet är det av särskild vikt att se till att kontrollmekanismerna fungerar väl och effektivt. CSN har redan i uppdrag att motverka bidragsbrott och säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs (se förordningen med instruktion för ). I budgetpropositionen föreslås även anslagsförstärkningar för CSN för att säkerställa att omställnings- studiestödet ska kunna administreras på ett ändamålsenligt sätt (prop. 2021/22:1, utg. omr. Regeringen avser dessutom att i samband med reformens genomförande ge CSN i uppdrag att bl.a. följa upp och föreslå åtgärder för att minska risker för fusk och felaktiga utbetalningar (se avsnitt 6.2.2). CSN kommer därmed ha ett tydligt uppdrag och också resurser för att förhindra felaktiga utbetalningar av omställningsstudie- stöd, och att följa upp stödet och föreslå ytterligare åtgärder mot överutnyttjande och missbruk. Bidraget bör lämnas med ett belopp som motsvarar av förlorad inkomst, upp till ett tak Under pågående pandemi har arbetslöshetsersättning kunnat lämnas av den försäkrades förlorade inkomster per dag före skatt. Enligt ordinarie regelverk lämnas arbetslöshets- ersättning som mest av förlorade inkomster per dag. Eftersom arbetslöshetsersättning lämnas med betyder det av en tidigare lön på . Regeringen föreslår att den som tar helt tjänstledigt från sitt arbete för att studera på heltid bör kunna få omställningsstudiebidrag motsvarande av sitt inkomstbortfall, men högst av en inkomst motsvarande 4,5 inkomstbasbelopp. Det motsvarar av en inkomst före skatt om högst . Omställnings- studiebidrag kommer vid heltidsstudier då att kunna lämnas med som högst , eller , beräknat med inkomstbasbelopp. Genom kopplingen till inkomstbas- beloppet enligt socialförsäkringsbalken säkerställs att den maximala bidragsnivån följer den allmänna löneutvecklingen. Det maximala belopp som kan lämnas i omställningsstudiebidrag under ett visst år kommer att vara avhängigt inkomstbasbeloppets storlek . Den som har omställningsstudiebidrag för studier under en höst- och en efterföljande vårtermin kommer t.ex. att få ett högre bidragsbelopp för det fall inkomstbasbeloppet höjs för det nya året. Detta förutsätter dock att han eller hon har en årlig inkomst som har bestämts till ett belopp som överstiger 4,5 av det nya inkomstbasbeloppet. Regeringens förslag innebär att omställningsstudiebidrag kommer att vara på motsvarande nivå som arbetslöshetsersättningen. Stödmottagare kommer därutöver att ges möjlighet att ta ett kompletterande omställnings- studielån. Det bidrag och lån som betalas ut till den studerande kommer inte att överstiga den studerandes nettoinkomster innan studierna. Låne- delen ska dessutom betalas tillbaka i sin helhet. Regeringen anser därför, till skillnad från Företagarna, inte att den föreslagna bidragsnivån är för hög. anser att omställningsstudiebidraget bör lämnas av stödmottagarens inkomst och helt utan övre tak. Förbundet pekar särskilt på att förbundets medlemmar i offentlig sektor saknar tillgång till ett kompletterande kollektivavtalat studiestöd likt det som förhandlats fram inom privat sektor. Regeringen konstaterar att det föreslagna omställningsstudiestödet innebär en möjlighet till studier med en ersättning som är betydligt högre än inom det reguljära studiemedels- systemet. Möjligheten till ytterligare kompletterande studiestöd bör, vilket även OFR/S,P,O har framhållit, vara en fråga för arbetsmarknadens parter. Bidragets storlek bör anpassas till studieomfattningen Till den som studerar på deltid bör omställningsstudiebidrag endast lämnas med delar av helt belopp. Stödet ska enligt regeringens förslag kunna lämnas för heltidsstudier och deltidsstudier som omfattar minst 20, 40, 50, av heltid. Bidrag bör i sådana fall lämnas med ett belopp som för motsvarar den studerandes inkomst, dock Prop. 2021/22:176 högst 4,5 inkomstbasbelopp, multiplicerad med 0,8 och med stödets omfattning och därefter dividerad med 52. Studerande med en årlig inkomst från arbete på deltid bör i vissa fall kunna få omställningsstudiebidrag med ett högre belopp Huvudmodellen för att beräkna omställningsstudiebidragets storlek inne- bär att den som har inkomster från deltidsarbete kan få i sammanhanget låga ersättningsnivåer. Regeringen delar därför LO:s bedömning att sökande med inkomster från deltidsarbete bör kunna få omställnings- studiebidragets storlek beräknad på ett alternativt sätt. Omställningsstudiestödet bör enligt denna alternativa modell som mest få lämnas med sådan andel av helt belopp som motsvarar den arbets- omfattning som stödmottagarens årliga inkomst har baserats på. Den som har årliga inkomster från arbete om av heltid bör t.ex. kunna få stöd med som mest av helt belopp. Stödet får högst lämnas i en omfattning som motsvarar studieåtagandet och som begränsas av omfattningen av eventuellt fortsatt arbete . Den om- fattning stöd kan lämnas i multipliceras därefter med den sökandes årliga inkomst, men omräknad till ett belopp som motsvarar arbete på heltid. CSN bedömer att den alternativa modellen för att beräkna omställnings- studiestödet alltid kommer att kräva handläggning vilket påverkar den studerandes väntetid och innebär en högre risk för felaktiga utbetalningar. Regeringen bedömer trots detta att behovet att säkerställa att även deltidsarbetande ges en reell möjlighet till omställningsstudier motiverar en alternativ beräkningsmodell. Den alternativa modellen bör endast tillämpas i de fall då den studerande själv begär det, får omställ- ningsstudiestöd med del av helt stöd och har inkomster från deltidsarbete. Beräkningen enligt den alternativa modellen fordrar att CSN räknar om den årliga inkomst som har bestämt till en inkomst motsvarande heltidsarbete. Regeringen bedömer att närmare bestämmelser om omräkning av inkomsten till inkomst motsvarande heltidsarbete bör regleras på förordningsnivå eller, efter bemyndigande i förordning, av CSN. 2021/22:176 6.5.7 Omställningsstudielån ska kunna lämnas för att begränsa ett inkomstbortfall vid studier Regeringens förslag: Omställningsstudielån ska endast få lämnas för en sådan vecka som det lämnas omställningsstudiebidrag för. Omställningsstudielån ska få lämnas med ett belopp som motsvarar av skillnaden mellan den sammanlagda storleken på omställningsstudiebidrag och eventuellt kollektivavtalat komplette- rande studiestöd före skatt, och den årliga inkomsten, multiplicerad med den omfattning som omställningsstudiestöd ska lämnas i. Omställningsstudielån ska få lämnas bara om den inkomst som ska ligga till grund för beräkningen av omställningsstudiestödets storlek är högre än summan av omställningsstudiebidrag och kollektiv- avtalat kompletterande studiestöd . Omställningsstudielån ska högst få lämnas med ett belopp som utgör –5,av prisbasbeloppet för den som får helt stöd, –4,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd, –3,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd, –3,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd, –2,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd, och –1,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd. Med prisbasbelopp ska avses prisbasbeloppet enligt social- försäkringsbalken. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås att med prisbasbelopp ska avses även prisbasbelopp enligt föreskrifter som meddelats i anslut- ning till socialförsäkringsbalken. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar förslaget. och tillstyrker förslaget. CSN föreslår att det i författningsförslaget om omställningsstudielånets storlek förtydligas att beräkningarna ska utgå från den årliga inkomst som har fastställt. CSN önskar vidare föreskriftsrätt avseende beräkning av lånebeloppets storlek. avvisar inte förslaget men anser att komplettering genom omställnings- studielån sannolikt inte är ett alternativ för förbundets medlemmar då de redan har stora studieskulder från sin grundutbildning och föreslår i stället en höjning av maxbeloppet för bidraget. Skälen för regeringens förslag Omställningsstudielån bör kunna lämnas som komplement till Omställningsstudiestöd bör lämnas för att bidra till att täcka det inkomstbortfall som blir följden av minskat arbete till förmån för studier. Stödets bidragsdel föreslås ersätta av ett inkomstbortfall som motsvarar högst 4,5 inkomstbasbelopp . För att ytterligare underlätta för studier mitt i livet bör bidragsdelen vid behov kunna kompletteras med en lånedel. Omställningsstudielån är ett komplement till omställningsstu- diebidraget, och bör därför endast kunna lämnas och i den omfattning som omställningsstudiebidraget lämnas. framhåller att många av förbundets medlemmar efter genomgången grundutbildning har stora studieskulder och därför kan vara skeptiska mot att ta nya lån. Förbundet anser därför att en höjning av bidragsbeloppet i stället bör övervägas. Det omställningsstudiebidrag som föreslås är betydligt högre än andra statliga studiebidrag, i nivå med arbetslöshetsersättningen. Regeringen anser inte att en högre bidragsnivå är motiverad. I avsnitt 6.5.13 föreslår regeringen att omställningsstudielånet ska betalas tillbaka på samma sätt och enligt samma bestämmelser som studielån enligt studiestödslagen. Den som har studieskulder och som kompletterar omställningsstudiebidraget med omställningsstudielån, kommer att betala tillbaka samtliga sina lån enligt förmånliga villkor, med generösa trygg- hetsregler vid sjukdom, arbetslöshet och andra oförutsedda händelser. Omställningsstudielånets storlek bör beräknas som en andel av skillnaden mellan bruttoinkomsterna före och under studierna … Som framgår ovan bör omställningsstudiestöd lämnas för att täcka inkomstbortfall under studier. Avsikten är inte att den som slutar arbeta för att studera ska få bättre ekonomi . Den som studerar som ett led i en omställning ska alltså inte överkompenseras. Summan av stödmottagarens omställningsstudielån och samlade bidrag efter skatt bör därför inte kunna överstiga tidigare nettoinkomster från arbete. Omställ- ningsstudielån bör därför som mest kunna lämnas för att täcka upp skillnaden mellan de bidrag som lämnas , efter skatt, och den studerandes tidigare nettoinkomster. Skattesystemets komplexitet, med grundavdrag, jobbskatteavdrag och en brytpunkt för statlig inkomstskatt innebär att en modell med en helt exakt beräkning av lånets storlek snabbt skulle bli komplex. För att beräkningarna ska vara förutsebara för de studerande och enkla att administrera fordras en mera schabloniserad modell. Regeringen anser därför att lånebeloppets storlek bör bestämmas med utgångspunkt i ett belopp som motsvarar av skillnaden mellan –storleken på omställningsstudiebidraget och eventuellt kollektivavtalat kompletterande studiestöd före skatt, och –den årliga inkomsten multiplicerad med den omfattning som omställningsstudiestöd lämnas för. Regeringen anser, i motsats till CSN, att det inte finns något behov av att i författningsförslaget förtydliga att det är den årliga inkomst som Försäk- ringskassan har fastställt som ska läggas till grund för beräkningarna. Den föreslagna modellen tar hänsyn till att studerande kan ha olika in- komster innan studierna, studera i olika omfattning och välja att fortsätta arbeta samt till skattereglernas påverkan. 2021/22:176 nebär att alla som studerar med omställningsstudiebidrag får möjlighet att komplettera bidraget med omställningsstudielån på ett sätt som innebär att deras inkomstbortfall kan begränsas till ett par procent- enheter av tidigare nettoinkomster. Vid beräkning av bidragets storlek enligt den alternativa beräkningsmo- dellen (avsnitt 9.5.6) kan bidraget i vissa fall vara högre än den tidigare årsinkomsten. Då finns heller inget inkomstbortfall som behöver kompenseras med lån. I sådana fall bör inget lån kunna lämnas. CSN har framhållit att myndigheten kommer att betala ut omställnings- studiestöd men att kollektivavtalat kompletterande studiestöd kan komma att lämnas . Detta medför enligt CSN att myndig- heten måste räkna om omställningsorganisationernas belopp till ett vecko- belopp för att kunna fastställa lånets storlek. CSN önskar därför föreskriftsrätt kring beräkning av lånets storlek och föreslår bl.a. att det i lagen om omställningsstudiestöd ska införas en upplysningsbestämmelse om detta. Detta är dock exempel på verkställighetsföreskrifter. Sådana kan regeringen meddela utan att det införs en upplysningsbestämmelse. De synpunkter och förslag som CSN har framfört övervägs i det fortsatta arbetet med förordningar. …men högst med ett belopp som motsvarar lånebeloppet inom studiemedelssystemet Omställningsstudielån ska som andra studielån som utgångspunkt betalas tillbaka i sin helhet. Återbetalningen måste vara realistisk för den enskilde. Den enskildes skuldsättning bör därmed begränsas. Det är därför rimligt med en begränsning i form av ett högsta möjligt lånebelopp. Regeringen anser att det är lämpligt att omställningsstudielån som mest bör kunna lämnas med ett belopp som motsvarar grund- och tilläggslånet i nuvarande studiemedelssystem. I studiemedelssystemet är lånebeloppen indexerade genom en koppling till prisbasbeloppets utveckling. Omställ- ningsstudielån bör därför, för den som får helt stöd, kunna lämnas med ett belopp som högst utgör av prisbasbeloppet, dvs. eller motsvarande belopp. Vid deltidsstudier bör beloppet anpassas efter studieomfattningen. Omställningsstudielån bör högst lämnas med ett belopp som utgör –4,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd (eller motsvarande ), –3,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd (eller motsvarande ), –3,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd (eller motsvarande ), –2,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd (eller motsvarande ), och –1,av prisbasbeloppet för den som får av helt stöd (eller motsvarande ). I promemorian föreslås att med prisbasbelopp ska avses även prisbasbe- lopp enligt föreskrifter som meddelats i anslutning till socialförsäkrings- Regeringen anser dock att en sådan hänvisning inte behövs efter- Prop. 2021/22:176 som definitionen framgår av socialförsäkringsbalken (jämför 1 kap. 3 § studiestödslagen och 3 § lagen om studiestartsstöd). bör alltså avses prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkrings- balken. Några exempel på bidrags- och lånebelopp enligt regeringens förslag I följande tabell illustreras utfallet av regeringens förslag om beräkning av omställningsstudielån, omräknat till bidrags- och lånebelopp . Tabell 6.1 Omställningsstudiebidragets och lånets storlek Vid olika månadsinkomster innan studierna och vid 100, 75, av helt belopp. Bidraget i kronor före skatt och lånet i kronor . Samtliga belopp beräk- nade med prisbasbelopp. 1Omställningsstudiebidrag lämnas för av ett inkomstbortfall om högst 4,5 inkomstbasbelopp , dvs. med som mest vid helt stöd. 2Omställningsstudielån lämnas med högst av prisbasbeloppet , dvs. m ed som mest vid helt stöd. För studerande som inte har kollektivavtalat kompletterande studiestöd nås detta lånetak vid inkomster runt . 2021/22:176 6.5.8 Studieresultat ska prövas på motsvarande sätt Regeringens förslag: Studieresultat ska prövas när en person som har haft omställningsstudiestöd, studiemedel eller studiestarts- stöd ansöker om omställningsstudiestöd. Omställningsstudiestöd ska få lämnas till den som har bedrivit tidigare studier i normal takt. Omställningsstudiestöd ska få lämnas även om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt om det är fråga om studieresultat från perioder med omställnings- studiestöd, studiemedel eller studiestartsstöd som är äldre än eller om det finns särskilda skäl för det. Omställningsstudiestöd ska få lämnas utan föregående prövning av den studerandes tidigare studieresultat om den sökande inte har haft studiestöd i form av omställningsstudiestöd, studiemedel eller Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer med Remissinstanserna: CSN, och anser att det är bra att det nya stödet följer riktlinjerna för studiestödslagen. LO avstyrker förslaget om en tioårig prövotid för dem som har studerat med studiemedel. perioden inte bör överstiga kvalificeringstiden . Skälen för regeringens förslag Tidigare studieresultat bör normalt prövas vid varje ansökan om Att pröva de studerandes studieresultat syftar till att öka deras drivkrafter att klara sina studier så att genomströmningen hålls på en hög nivå. pröva studieresultaten när studier med omställningsstudiestöd inleds kan ses som ett sätt att säkerställa att den sökande har förmågan att klara av de kommande studierna med grund i personens tidigare studier och studie- Det minskar risken för att medel används på ett sätt som inte leder till det avsedda syftet. Det skulle förvisso kunna ifrågasättas om det är nödvändigt att pröva studieresultaten för en person som ansöker om omställningsstudiestöd. Omställningsstudiestödet ska vara ett studiestöd som ger en andra chans till utbildning som kan bidra till att utveckla färdigheterna under arbetslivet. Det är inte motiverat att lämna ett i sammanhanget mycket generöst omställningsstudiestöd till en studerande som i närtid inte har klarat resultatkraven för tidigare stöd för Regeringen anser därför att omställningsstudiestöd som utgångspunkt endast bör kunna lämnas till den som uppvisar tillräckliga studieresultat från tidigare studier. Bestämmelser som reglerar studieresultatprövningen inom studie- medelssystemet finns i studiestödslagen och studiestödsförordningen. studiestartsstöd regleras studieresultatprövningen i lagen om studiestarts- Likartade bestämmelser bör gälla inom omställningsstudiestödet. Inom studiemedelssystemet prövas den studerandes tidigare studieresultat vid varje ny ansökan. Nya studiemedel lämnas normalt bara om tidigare resultat är tillräckliga. Att pröva uppnådda studieresultat mera frekvent, t.ex. under en pågående termin skulle bl.a. medföra en större administration för utbildningsanordnarna och utgöra ett avsteg från den väl etablerade ordning som gäller inom studiemedelsområdet. Regeringen anser därför att tidigare uppnådda studieresultat bör prövas vid varje ny ansökan om omställningsstudiestöd. Den som ansöker om omställningsstudiestöd bör därför kunna redovisa tillräckliga studieresultat från tidigare studier med studiemedel, studie- startsstöd eller omställningsstudiestöd. För den som har haft något sådant stöd bör inte uppställas några krav på studieresultat. Enligt 3 kap. 7 § studiestödslagen och 15 § lagen om studiestartsstöd får studie- medel respektive studiestartsstöd lämnas till den som bedrivit tidigare studier i normal takt. Den som ansöker om sådana stöd måste därmed på motsvarande sätt kunna redovisa tillräckliga studieresultat även från tidigare studier med omställningsstudiestöd. Det är viktigt, bl.a. av arbetsmarknadsskäl, att den som vill återgå till studier som ett led i en omställning ska kunna göra det utan att hindras av bristande studieresultat från studier som ägt rum för länge sedan. Inom studiemedelssystemet ställs inte några krav på redovisning av studieresultat som är äldre än . Regeringen anser att även omställningsstudiestöd bör kunna lämnas trots att den studerande inte uppvisat tillräckliga resultat, i de fall det är fråga om studieresultat som är äldre än . LO anser att omställningsstudiestöd ska kunna lämnas utan krav på studieresultat från studier som ligger längre tillbaka i tiden än . Bestämmelser om prövning av studieresultat syftar dock till att bidra till en god genomströmning. Mot den bakgrunden anser regeringen att den tioårsgräns som redan tillämpas inom studiemedelssystemet framstår som väl avvägd. Inom studiemedelsområdet anges på förordningsnivå att studieresultat från tidigare studier med studiemedel eller studiestartsstöd som är äldre än kan bortses ifrån vid en ny ansökan om studiemedel. Regeringen saknar anledning att föreslå någon annan ordning när det gäller tidigare studier med omställningsstudiestöd. Efter synpunkter från Lagrådet placeras bestämmelser om när en prövning av tidigare studieresultat ska göras för att omställningsstudiestöd ska få lämnas före bestämmelsen om när omställningsstudiestöd får lämnas utan prövning av studieresultat. Omställningsstudiestöd bör kunna lämnas till studerande som bedrivit tidigare studier i normal takt eller om det finns särskilda skäl Bestämmelser om krav på studieresultat bör vara desamma för den som studerar med omställningsstudiestöd som för den som studerar med studiemedel. Krav på studieresultat bör följdriktigt endast gälla studierna och i den omfattning som omställningsstudiestödet lämnats för. Vad som ska uppnås bör dessutom vara detsamma som inom studie- medelssystemet, dvs. att studierna ska ha bedrivits i normal takt. Inom studiemedelssystemet anges på förordningsnivå vad som är normal studietakt för studerande vid högskoleutbildningar. För övriga utbild- ningar har CSN rätt att meddela föreskrifter. Precis som inom studie- medelssystemet bör definitionen av vad som är studier i normal takt reg- leras på förordningsnivå och i föreskrifter. Regeringen föreslår därför att 2021/22:176 det i lagen om omställningsstudiestöd ska finnas en upplysningsbe- stämmelse med innebörden att regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer med stöd av restkompetensen kan föreskriva om detta. Precis som inom studiemedelssystemet och studiestartsstödet bör det finnas möjlighet att lämna omställningsstudiestöd till den som inte har bedrivit tidigare studier i normal takt, om det finns särskilda skäl. Bedömningen av vad som kan utgöra särskilda skäl bör följa praxis på studiemedels- och studiestartsstödsområdet. 6.5.9Utbetalning av omställningsstudiestöd får göras när studierna har påbörjats och stödet ska i vissa fall vara förverkat Regeringens förslag: Omställningsstudiestöd ska få betalas ut endast om det är styrkt att den studerande bedriver de studier som stödet har beviljats för. Omställningsstudiestödet ska vara förverkat, om den studerande inte inom en månad från starten av den tidsperiod som stödet avser har styrkt att han eller hon bedriver studier. Styrks detta senare får stödet ändå betalas ut om det finns särskilda skäl. Om den studerande avlider innan omställningsstudiestödet har betalats ut, ska det stöd som avser tiden efter den studerandes bortgång vara förverkat. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: CSN och tillstyrker förslaget. CSN föreslår dock att den studerande, i de fall beslut om omställningsstudiestöd fattas efter studiestarten, alltid ska ha möjlighet att styrka sina studier inom en månad för beslutet. Skälen för regeringens förslag Påbörjade studier bör vara ett krav för utbetalning För att motverka felaktiga utbetalningar och missbruk av omställnings- studiestöd bör stödet kunna betalas ut först sedan det styrkts att den studerande har påbörjat de studier som omställningsstudiestödet har beviljats för. Styrkandet bör göras i linje med vad som krävs för att få studiemedel och studiestartsstöd utbetalat. Styrkandet bör därmed innefatta att både utbildningsanordnaren och den studerande intygar att studierna bedrivs enligt beslut om omställningsstudiestöd. Omställningsstudiestödet bör i vissa fall vara förverkat Den som har behov av omställningsstudiestöd bör också se till att styrka att studierna har påbörjats senast inom en månad från studiestarten. Det är viktigt bl.a. eftersom anslaget för stödet kommer att vara begränsat (se avsnitt 6.7.1) och att medel som inte används bör kunna återgå och lämnas till en annan studerande. Regeringen föreslår därför att omställnings- studiestödet normalt ska vara förverkat om den studerande inte inom en månad från starten av den tidsperiod som omställningsstudiestödet avser har styrkt att han eller hon har påbörjat sina studier. I vissa fall kan det dock tänkas att ett beslut om omställningsstudiestöd fattas sent.