prop · H903105 · 2022-02-11 00:00:00 — Genom NMT har myndigheten kontakt med polisens människohandelsgrupper. Däremot spelar den inte samma roll för polisens isöb-grupper. Myndigheten har också tagit fram kunskapsunderlag och kartläggningar av prostitution och människohandel.83 Även har tagit fram flera kunskapsunderlag.84 I övrigt har länsstyrelserna i uppdrag att stödja och stärka samordningen av insatser, stödja verksamhetsutveckling och bidra med kunskap och metoder.85 Kunskapscentret Barnafrid vid har ett regeringsuppdrag att samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Förutom att sprida kunskap, driver Barnafrid även ett nätverk för barnahusen. Barnafrid har flera nätverk som har bäring på internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn: ett för spridning av forskningsresultat, ett för elevhälsovården, ett för BUP och Första linjens psykiatri.86 3.3.4 Behandling och stöd Såväl brottsutsatta som förövare behöver adekvat behandling för att utsatta barn inte ska utsättas på nytt. Möjligheterna till behandling87 och kunskapen kring trauma och sexualbrott hos hälso- och sjukvården är något som forskare och frivilligorganisationer lyft fram som ett mycket eftersatt fält. Många av de barn som har utsatts för sexuella övergrepp eller haft sex mot ersättning kan ha gått hos barn- och ungdomspsykiatrin utan att det upptäcks.88 Polisen kan hänvisa 83Jämställdhetsmyndigheten har haft ett regeringsuppdrag om människohandel och prostitution med barnfokus: , Barn i människohandel. Slutredovisning av regeringsuppdraget att samordna arbetet mot människohandel och exploatering av barn, 2019. Myndigheten fick också ett uppdrag att redovisa goda exempel på samverkan och kartlägga omfattningen av prostitution och männskohandel i . Regeringsbeslut A2019/01571/JÄM och A2019/00873/JÄM. 84Se exempelvis , Förslag till modell för att samla kunskap, 2016. 85Länsstyrelserna i och genomförde en kartläggning av barns och ungas erfarenheter av sexuell exploatering. Rapporten lyfter bland annat vikten av att rättsväsendet ges bättre möjligheter att i högre grad bedriva spaningsarbete på internet för effektivare brottsbekämpning. och , ”Ja men att nån varit öppen och sagt att – du kan alltid komma och prata med mig” Barn och ungas erfarenheter av prostitution i och , 2021. 86Barnafrid, ”Barnafrid – ett nationellt centrum för kunskap om våld mot barn: Om oss; samt Nätverk”, hämtad . 87Det finns två specialistmottagningar för traumavård för barn i , en i och en i . 88Intervju Verksamhetschef, , specialistläkare , ; psykolog på Stiftelsen 1000 möjligheter, ; klinik- och forskningschef (World of no sexual abuse), . IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN utsatta och förövare till dem som erbjuder hjälp, men gör det inte systematiskt. Här menar frivilligorganisationer att det behövs tydligare kontaktvägar. Tillgången till kurser på läkar- eller psykologutbildningen om sexuella övergrepp mot barn i det digitala och det fysiska rummet är begränsad.90 Stiftelsen har tagit fram ett program för kompetensutveckling inom psykiatrisk traumavård för personal inom barn- och ungdomspsykiatrin.91 har tagit fram webutbildningar om sex mot ersättning, och ett nedladdningsbart utbildningsmaterial. har också metodstöd för att samtala med barn om sexuella övergrepp och människohandel och vägledningar till för att upptäcka barn i människohandel. Däremot saknas kunskaps- och metodstöd samt utbildningar om hur yrkesverksamma kan arbeta med barn som har utsatts för internetbaserade sexuella övergrepp.92 Kommunernas socialtjänster kan ha organiserat olika former av stödverksamheter för brottsutsatta och förövare, exempelvis mottagningar för personer som har haft sex mot ersättning eller för personer som har köpt sexuella tjänster. Det finns även en nationell hjälplinje, Preventell, som erbjuder hjälp till personer med oönskade sexuella beteenden, som exempelvis intresse för barn, liksom frivilligorganisationer som erbjuder stöd för dem som har utsatts.93 89Se exempelvis Child10, Inte din hora & Ellencentret, Ingen hörde ropen på hjälp. Vilken hjälp finns att få för människor som utsätts i prostitution, människohandel för sexuella ändamål och annan kommersiell sexuell exploatering?, 2021. 90Intervju psykolog på Stiftelsen 1000 möjligheter, ; klinik- och forskningschef (World of no sexual abuse), ; e-post e-post . 91Stiftelsen , Stöd och behandling för barn som har utsatts för våld och sexuella övergrepp. Projektrapport och förslag till en modell, 2019; Stiftelsen , Det fjärde rummet - en modell för stöd och behandling för barn som utsatts för våld eller övergrepp, 2019. Forskningen har finansierats av kunskapscentret Barnafrid som också sprider kunskap om modellen. Se Barnafrid, ”Kunskapskalender”, hämtad . 92Socialstyrelsen, Metodstöd för BBIC, Barns behov i centrum, 2018; , Sex mot ersättning. Utbildningsmaterial om skydd och stöd till barn och unga, 2015; , Barn i internationell människohandel och exploatering. Handledning för , 2018; e-post ; e-post . 93Intervju psykolog på Stiftelsen 1000 möjligheter, ; forskare vid och chefsöverläkare i psykiatri, ; , ”Preventell – hjälplinjen vid oönskad sexualitet”, hämtad . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 4 Verksamhetens styrning och organisering I detta kapitel behandlas frågan om huruvida polis och åklagare har en ändamålsenlig styrning och organisering av verksamheten för att hantera internetrelaterade sexualbrott mot barn. Våra huvudsakliga iakttagelser framgår nedan. •Noa har dröjt med att ta fram riktlinjer för internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn. Riktlinjerna beslutades först trots att de började tas fram . Bristen på riktlinjer har skapat otydlighet och öppnat för omotiverade regionala variationer i hur verksamheten organiseras. •Isöb-ärenden är ofta omfattande vilket låser resurser . De utreds inte enhetligt eller med samma kvalitet över hela landet. Generellt tar det för it- och isöb-grupper att vidta vissa viktiga utredningsåtgärder och de har även lägre redovisningsgrad än de flesta andra grupper. Det kan delvis bero på att grupperna är under uppbyggnad och fortfarande saknar personal samt att metodstöden för deras arbete har dröjt. •Polisens insatser mot att barn utnyttjas genom köp av sexuell handling är kraftigt eftersatt i hela landet. Dessa brott förutsätter ett aktivt spaningsarbete för att upptäckas men det nedprioriteras när inflödet av andra ärenden är stort. Bristen på tydlig organisatorisk hemvist kan också vara en bidragande orsak till att dessa ärenden inte prioriteras. •Polismyndighetens uppföljning styr mot att begränsa ärendebalanserna snarare än att främja brottsutredningar av hög kvalitet eller förebyggande arbete. Myndigheten utvärderar inte heller effektiviteten i olika metoder och organisationslösningar av isöb-verksamheten. •Åklagarkamrarna är sårbara för omfattande isöb-ärenden. Det är inte ovanligt att förundersökningarna omfattar ett stort material och låser personal . saknar etablerade rutiner för att hantera sådana situationer. 4.1Brister i den nationella styrningen av isöbverksamheten har strävat efter att stärka sin förmåga på isöb-området. Det arbetet har emellertid fördröjts och uppsatta tidsramar har inte hållits. Myndighetens uppföljning riskerar också att få oönskade effekter på verksamhetens inriktning. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN 4.1.1 Det har tagit att få fram relevanta riktlinjer Efter ombildningen av inrättades ett nationellt itbrottscentrum, SC3, på . inleddes bildandet av regionala itbrottscentrum, RC3, i samtliga polisregioner.94 De ska bland annat ansvara för isöb-brotten. På Noas initiativ genomfördes en intern utredning . Den konstaterade att det borde finnas specialistkompetens för isöb-brotten på de regionala itbrottscentrumen. Utredningen framförde även att det behövdes utbildningar, itstöd och it-infrastruktur för att personalen skulle kunna utreda dessa brott. Underrättelseverksamheten behövde också utvecklas eftersom den var eftersatt. Vidare framhöll den interna utredningen betydelsen av ett gott samarbete mellan och . I slutrapporten lämnades förslag på en treårig handlingsplan för hur och när en ny organisation skulle etableras. Allt skulle enligt handlingsplanen finnas på plats 2019.95 När den interna utredningen var klar fick ett närbesläktat uppdrag från regeringen. Enligt uppdraget skulle myndigheten: •identifiera och genomföra åtgärder för att stärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn •utveckla förmågan att identifiera offer och gärningsmän vid dessa brott •förbättra samverkan inom , med berörda aktörer nationellt och inom det internationella samarbetet.96 Uppdraget redovisades i en rapport . Både rapporten från regeringsuppdraget och från det interna uppdraget presenterade en likartad analys av verksamhetens utmaningar och hur de borde lösas. Även rapporten från regeringsuppdraget menade att allt skulle vara på plats 2019.97 Uppbyggnaden av RC3 har dock inte genomförts i den takt som förväntades; det sista RC3 bildas formellt 2021.98 Processägaren dröjde också med att ta fram nationella riktlinjer för isöb. Enligt uppgift arbetade SC3 med att ta fram riktlinjer , men när uppbyggnaden av RC3 dröjde lades arbetet på is. Det återupptogs 2019, men lades återigen på is med motiveringen att samtliga RC3 inte hade etablerats.99 94Polismyndigheten, 2018–2020, 2019; Intervju processledare isöb, . 95Polismyndigheten, Slutrapport sexualbrott mot barn, 2016, s. 29 f. 96Ju2016/06827/PO Uppdrag till att identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka förmågan att bekämpa sexualbrott mot barn. Uppdraget kom Noas egen slutrapport . 97Polismyndigheten, Bekämpa sexuella övergrepp mot barn, 2018. 98Intervjuer processledare isöb ; enhetschef region . 99Polismyndigheten, Behovsanalys avseende framtagande av styrdokument för utrednings av it-relaterade sexuella övergrepp mot barn (Isöb), 2020. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Även andra relevanta riktlinjer har dröjt, till exempel de nationella riktlinjerna för särskild internetinhämtning. Nya riktlinjer skulle tas fram efter omorganisation 2015. De skulle vara klara men godkändes först i juni 2021.100 Andra stöd för verksamheten, såsom information om gromningsbrott på polisens intranät, har inte uppdaterats kontinuerligt trots att det är ett brottsområde som förändras fort.101 4.1.2Myndighetens uppföljning riskerar att ge oönskade effekter på verksamheten Det finns en koppling mellan hur en verksamhet följs upp och hur den bedrivs. Faktorer som mäts och redovisas hamnar i fokus på bekostnad av andra faktorer som kan vara väl så viktiga men svåra att mäta. Mot den bakgrunden är det viktigt att noga välja ut och definiera vad som ska följas upp löpande och vad som kräver mer djuplodande utvärderingsinsatser vid särskilda tillfällen. Det har påpekats att det generellt sett finns brister i uppföljning och utvärdering av verksamheten.102 Detta gäller även för isöb. Uppföljningen fokuserar huvudsakligen på antal ärenden och genomströmningstider. Däremot genomförs inte någon strukturerad uppföljning eller utvärdering av verksamhetens kvalitet och orsaker bakom olika resultat.103 Detta riskerar att lägga fokus på att hålla nere balanser snarare än att genomföra kvalitativa utredningar.104 Avsaknaden av uppföljning och utvärdering på vissa 100Polismyndigheten, Bekämpa sexuella övergrepp mot barn, 2018, s. 9; intervju gruppchef groominggruppen, ; gruppchef och handläggare ; sektionschef . Polisen, riktlinjer för särskild internetinhämtning i underrättelseverksamhet. Saknr 493; Polisen, riktlinjer för särskild internetinhämtning i underrättelseverksamhet, PM 2021:18, Saknr 439, 2021. 101Intervju gruppchef groominggruppen, . 102Se exempelvis Statskontoret, Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet. Slutrapport 2018:8; , En modell för uppföljning av rättskedjans myndigheter, 2018; samt , , Stöta på patrull – en om polisens problemorienterade arbete, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:6. Se även , Effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta, 2021 och , Rätt insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden, 2020. 103Intervju verksamhetsutvecklare SC3 . 104Flera har konstaterat att uppföljning och utvärdering varken fyller processledarnas eller verksamhetens behov. Eftersom den inte fokuserar på kvalitet kan den inte ligga till grund för någon operativ eller strategisk verksamhetsanalys. Därmed blir det också svårt att prioritera myndighetens resurser utifrån vilka metoder och organisatoriska lösningar som framstår som framgångsrika. Det blir också svårt för polisen att arbeta med problemorienterat. Se , N., , L., ”Effektivare för vem? : chefsuppfattningar om den nya styrningen av svensk polis” Nordisk Administrativt , 96(1): 35–55, 2019; Statskontoret, Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet. Slutrapport 2018:8, s. 28 f; Polismyndigheten Internrevisionen Systemgranskning av polisens utredningsverksamhet, dnr A058.733/2018, 2020; , , Stöta på patrull – en ESO- rapport om polisens problemorienterade arbete, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2019:6. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN områden, såsom det brottförebyggande arbetet, riskerar också att leda till att det arbete som inte följs upp heller inte prioriteras.105 4.2 Isöb-brotten utreds av flera olika utredningsgrupper Noas riktlinjer för var isöb-brotten ska handläggas följs i varierande utsträckning av regionerna. De följs i störst utsträckning för barnpornografibrotten och i minst utsträckning avseende utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Andelen isöb-brott som handläggs av en isöb- eller it-brottsgrupp har emellertid ökat kontinuerligt . 4.2.1Noas rekommendationer om var isöb-brotten ska hanteras följs i begränsad omfattning Enligt Noas riktlinjer ska isöb-brotten utredas av isöb-utredare inom RC3 på regional nivå.106 Av nedanstående tabell framgår hur landets sju polisregioner har valt att organisera sitt arbete med isöb-brotten. Tabell 1 Var isöb-brotten ska hanteras i polisregionerna per Köp av sexuella tjänster MH/(isöb)b) Not: BINR = Brott i nära relation; GB = Grova brott; GG = Groominggrupp; MH = Människohandelsgrupp; UG = Ungdomsgrupp. a)I region hanteras samtliga isöb-brott även i samarbete med ungdomsgrupp på lokalpolisområdesnivå. b)I region hanteras dessa brott på isöb, men rubriceras då om till sexuell posering. c)I region hanteras samtliga isöb-brott av ungdomsgrupp på lokalpolisområdesnivå om den misstänkte är . Källa: frågor till polisregionerna. 105Brottsförebyggande rådet, En modell för uppföljning av rättskedjans myndigheter, 2018, s 39–45; , N., , L. 2019, ”Effektivare för vem? : chefsuppfattningar om den nya styrningen av svensk polis” Nordisk Administrativt , 96(1); intervju sektionschef region . 106Polismyndigheten, riktlinjer för utredning av internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn, 2020. Vissa komplexa ärenden hanteras av isöb-gruppen på SC3. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tre regioner har fullt ut valt att följa Noas rekommendation om att isöb-grupper ska hantera samtliga sorters isöb-brott. Dessa regioner är Mitt, Bergslagen och Öst. I handläggs brotten enbart av en isöb-grupp medan region även låter en ungdomsgrupp på polisområdesnivå hantera isöb-brotten ifall den misstänkta gärningspersonen är . I region hanteras isöbbrott även på polisområdesnivå (brott i nära relation) och lokalpolisområdesnivå (ungdomsgrupp). I regionerna Nord och Väst hanteras både barnpornografi- och gromningsbrott av en isöb-grupp, medan brottet utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling hanteras på polisområdesnivå. I regionerna och Syd är det enbart barnpornografibrott som hanteras av en isöb-grupp. I hanteras gromningsbrott av en gromningsgrupp på polisområdesnivå, medan utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling hanteras på regional nivå men då av en människohandelsgrupp i stället för en isöb-grupp. Regionen planerar att införliva gromningsbrotten i isöb-gruppen /22, men menar att människohandelsgruppen ska ha kvar utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling.107 I region hanteras såväl gromningsbrott som utnyttjande genom köp av sexuell handling på polisområdesnivå: antingen av en grupp för brott i nära relation eller för grova brott. Regionen har utrett en förflyttning av samtliga isöb-brott till isöb-gruppen men har inte fattat något beslut i frågan.108 Att alla brott inte hanteras av en isöb-grupp i samtliga regioner kan förklaras dels av fördröjningarna med att ta fram riktlinjer för arbetet (se avsnitt 4.1), dels av att det har tagit tid för vissa regioner att etablera RC3 och isöb-grupper. Den sista gruppen bildades i juni 2021.109 Ingen av grupperna är fulltalig och vissa har tappat kompetens som de inte har kunnat ersätta. Styrsignaler om att bara rekrytera poliser och inte civila har försvårat rekryteringsarbetet eftersom civila har viktig kompetens för arbetet och kan vara mer intresserade av arbetsuppgifterna.110 Att barnpornografiärenden i störst utsträckning hanteras av isöb-grupper kan sannolikt förklaras av att dessa brott enbart hanteras av personer med särskild utbildning för att granska och klassificera övergreppsmaterial. Den ordningen fanns även innan polisens omorganisation 2015. Det underlättade antagligen att samla personer som arbetade med brotten i en grupp och införliva den i RC3. Utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling uppfattas däremot inte alltid som internetrelaterat. Vissa menar att eftersom barnet och förövaren möts i den 109Grupperna bildades : 2016, Mitt 2018, Nord, Syd och Väst 2019, Bergslagen 2020 och Öst 2021. 110Riksrevisionens frågor till polisregionerna. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN fysiska världen så är det inte ett isöb-brott trots att den inledande kontakten har skett via internet.111 Detta kan möjligen förklara varför det brottet ännu inte har införlivats i samtliga regioners isöb-grupper. 4.2.2Allt större andel av isöb-brotten handläggs av isöb- eller itgrupper –2020 hanterades isöb-brotten av 18 olika slags grupper på olika nivåer. De vanligaste alternativen var grupp för brott i nära relation på polisområdesnivå, ospecificerad utredningsgrupp på regionnivå samt it-grupp på regionnivå. Efterhand har det dock blivit allt vanligare att dessa ärenden hanteras av en isöb- eller en it-brottsgrupp. hanterade dessa grupper av alla anmälda isöb-ärenden. Det kan jämföras för brott i nära relation-grupper och för regionala utredningsgrupper. –2020 är det bara barnpornografibrotten som i huvudsak handläggs av it-brottsgrupper, men de handläggs även på regionala utredningsgrupper. Ärenden där utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling är huvudbrott handläggs i huvudsak av grupper för brott i nära relation, men även av generella utredningsgrupper på alla organisatoriska nivåer. Knappt en procent av dessa ärenden handläggs av en isöb- eller it-brottsgrupp. Gromningsärenden handläggs också i huvudsak av grupper för brott i nära relation, men även av regionala utredningsgrupper och it-brottsgrupper.112 111Intervju isöb region . 112Riksrevisionens bearbetning av statistik från DurTvå. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Figur 2 Procentuell andel isöb-brott som hanteras av olika utredningsgrupper, 2016–2020 Isöb-/it-brott (region) Brott i nära relation (PO) Grova brott (PO) Källa: bearbetning av data från DurTvå. 4.3Utredningarna bedrivs inte enhetligt och resultaten varierar Andelen uppklarade isöb-ärenden varierar mellan regionerna. Likaså finns det betydande skillnader mellan regionerna när det gäller i vilken omfattning de genomför vissa viktiga utredningsåtgärder samt hur det tar innan dessa åtgärder påbörjas. Skillnaderna i resultat tycks inte kunna förklaras av ärendenas komplexitet eller regionernas val av ärendefördelning mellan olika grupper. Däremot kan det vara viktigt med väl inarbetade grupper och att ärendena ges hög prioritet. 4.3.1 Resultat och utredningstider varierar mellan regionerna Antalet isöb-ärenden är inte jämnt fördelade mellan regionerna. –2020 hanterade region en fjärdedel av alla isöb-ärenden som inkom till regionerna.113 De båda andra storstadsregionerna, Syd och Väst, hanterade knappt en femtedel vardera, medan övriga regioner hanterade var av ärendena. I figur 3 nedan redovisas andelen anmälda isöb-ärenden –2020 som antingen hade redovisats, lagts ned eller var öppna . 113Under perioden har handlagt 102 ärenden, motsvarande ca en procent av det totala antalet. Dessa ingår inte i de uppgifter som redovisas i detta avsnitt. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN redovisas har det överlämnats till åklagare för beslut om eventuellt åtal. Andelen redovisade ärenden brukar användas av polisen som ett mått på hur väl förundersökningen har lyckats. Figur 3 Procentuell andel redovisade, nedlagda och öppna isöb-ärenden per polisregion 2016–2020 Not: Regionerna är rangordnade från vänster till höger utifrån andelen redovisade ärenden. Källa: bearbetning av data från DurTvå. Det finns skillnader mellan regionerna när det gäller hur väl de lyckades med sina isöb-ärenden; skillnaden mellan bästa och sämsta region uppgick till Region redovisade störst andel ärenden, , vilket är över genomsnittet för samtliga regioner. hade region en lägre andel nedlagda och pågående ärenden än genomsnittligt (-6 respektive -). Sämst lyckades regionerna Syd och Öst redovisade ärenden, vilket är än genomsnittet för samtliga regioner.114 Dessa regioner hade också en högre andel nedlagda ärenden () än genomsnittligt medan andelen öppna ärenden motsvarade genomsnittet för samtliga regioner. Vi har inte hittat några skillnader 114Regionernas redovisningsgrad varierar något mellan åren . Region har haft bland de lägre andelarna alla år förutom , då de hade den högsta. Region hade en högre redovisningsgrad 2017, men har efter det haft en jämförelsevis låg redovisningsgrad. Region hade en förhållandevis låg redovisningsgrad 2016, men har andelen legat bland de EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN i ärendenas komplexitet som skulle kunna förklara variationen i redovisningsgrad mellan regionerna.115 Figur 4 Genomsnittlig handläggningstid för redovisade respektive nedlagda isöbärenden per polisregion –2020 300 250 200 150 100 50 0 Not: Regionerna är rangordnade från vänster till höger utifrån kortast utredningstid för redovisade ärenden. Källa: bearbetning av data från DurTvå. Som framgår av figur 4 ovan varierade även utredningstiderna för isöb-ärenden mellan regionerna. Snabbast var region där det i genomsnitt tog att redovisa ett ärende till åklagare. Region var också förhållandevis snabb när det gäller den genomsnittliga utredningstiden för nedlagda ärenden: vilket var snabbare än genomsnittligt för samtliga regioner. 115Se tabell 1.9 i bilaga 1. Som indikatorer på ärendenas komplexitet har vi använt antalet brottskoder, målsägande och misstänkta. Ju fler av dessa desto komplexare antas ärendet vara. I snitt omfattar ett ärende 2,5 brottskoder, 0,6 målsägande och 0,9 misstänkta. Medianvärdet är 1 på samtliga parametrar för alla regionerna. Utifrån polisens data går det inte att bedöma andra aspekter som skulle kunna öka komplexiteten, exempelvis om ärendet har internationella förgreningar, om det är sammanlänkat med andra utredningar eller om det har krävt mycket samarbete mellan olika regioner. Utifrån data går det inte att se att ärendena växer mycket och blir stora. Dock kan ärenden som växer delas upp i flera nya ärenden i stället för att alla misstankar hanteras under samma diarienummer. Sådana uppgifter går emellertid inte att få fram ur polisens statistik. Data visar heller inte på systematiska skillnader mellan regionerna i hur ärenden registreras. Alla regioner har ärenden med många brottskoder, målsägande respektive misstänkta.