prop · H903162 · 2022-03-22 00:00:00 — Statsbidraget är utformat så att läraren kan studera och fortsatt erhålla av sin lön. Regeringen har även tillfört medel för en utbyggnad av speciallärar- och specialpedagogutbildningarna som beräk- nas motsvara 450 helårsstudenter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.1). Regeringen delar även Lärarnas Riksförbunds synpunkt att det är av stor vikt att huvudmän skärper sitt arbete med och planering för att underlätta vidareutbildning av obehöriga lärare. I och med införandet av en garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan behöver huvudmännen säkerställa att det inom organisationen finns personal med sådan special- pedagogisk kompetens som krävs för att en särskild bedömning ska kunna göras. Det behövs fortsatt inga kunskapskrav i årskurs 1 Som anges ovan kommer garantin kommer i stora delar motsvara den garanti som finns i bl.a. men kommer skilja sig i vissa avseenden. I finns, som nämnts tidigare, kunskapskrav för godtagbara kunskaper i läsförståelse i slutet av årskurs 1 och i matematik i årskurs 3. I grundsärskolan finns det inte några kunskapskrav för godtagbara kunskaper i läsförståelse i svenska eller svenska som andraspråk i slutet av årskurs 1 men däremot i årskurs 3. Vidare finns det likt enbart kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 3 i matematik. För elever i grundsärskolan kan det vara en stor variation på hur snabbt enskilda elever utvecklas språkligt och det är relativt vanligt med en försenad språkutveckling. Det innebär att det ofta kan ta för elever i grundsärskolan att lära sig läsa än för elever i . Regeringen gör bedömningen att det är fullt möjligt att genomföra en särskild bedömning mot kunskapskrav i årskurs 3 i läsning i grundsärskolan, på samma sätt som det är möjligt att göra en särskild bedömning i årskurs 3 i matematik i . Det saknas därför skäl att införa kunskapskrav i läs- förståelse i slutet av årskurs 1 i grundsärskolan. Inga nationella prov ska användas i årskurs 3 … Eftersom betygen inte har samma funktion för grundsärskolans elever som för exempelvis är det enligt regeringen inte önskvärt att införa nationella prov i grundsärskolan. Det är dock fortsatt angeläget att följa upp kunskapsutvecklingen för de elever som läser svenska, svenska som andraspråk och matematik enligt grundsärskolans kursplaner i lågstadiet. Som angetts ovan föreslår regeringen att det ska införas ett bemyndigande om att nationella bedömningsstöd ska användas i årskurs 3 för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Genom användningen av dessa får skolan kunskap om vilket stöd och vilka utmaningar eleverna behöver. … men en uppföljning ska genomföras i slutet av lågstadiet För att garantin ska anses var uppfylld behöver de åtgärder som ingår ha vidtagits. En del av dessa åtgärder är bl.a. att vidtagna extra anpassningar ska följas upp i slutet av lågstadiet. Resultatet av uppföljningen ska överföras till ansvarig lärare i nästa årskurs. Utredningen föreslår att det på höstterminen på lågstadiet ska genomföras en uppföljning av vidtagna extra anpassningar i svenska, svenska som andraspråk och matematik. Detta för att det ska vara möjligt att vidta åtgärder av läsåret om det finns indikationer på att det behövs. Det föreslås inte att insatserna ska följas upp i slutet på lågstadiet. Denna ordning skiljer sig från hur garantin är utformad i de övriga skolformerna. Enligt regeringen är det ofrånkomligt att garantin i vissa delar skiljer sig åt mellan skolformerna. Det finns enligt regeringen dock inte skäl att låta garantin skilja sig åt när det gäller en uppföljning ska göras och att den uppföljningen ska överföras till ansvarig lärare i nästa Regeringen instämmer därför i synpunkt att förslaget Prop. 2021/22:162 behöver ändras så att garantin i denna del är utformad på samma sätt som gäller för övriga skolformer. Det innebär att garantin även i grundsär- skolan ska innefatta att uppföljningen av vidtagna extra anpassningar ska genomförs i slutet av lågstadiet och att resultatet av uppföljningen överförs till den lärare som ska ansvara för eleven i nästa årskurs. Elever som läser ämnesområden omfattas inte av garantin för tidiga stödinsatser Elever i grundsärskolan kan som nämnts tidigare få sin undervisning i ämnen eller ämnesområden. De ämnesområden som närmast motsvarar ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik är ämnes- områdena kommunikation och verklighetsuppfattning. När det gäller elever som läser ämnesområden tar kunskapskraven för grundläggande kunskaper inte sikte på att de ska lära sig läsa, skriva och räkna, men att de ska utvecklas så långt de kan utifrån sina förutsättningar. Kunskapskrav för dessa elever finns enbart i slutet av årskurs 9 utifrån elevens förut- sättningar. Den elevgrupp som läser ämnesområden är dessutom mycket heterogen när det gäller kognitiva förutsättningar. Regeringen bedömer att förhållandet att det finns kunskapskrav i årskurs 3 i svenska, svenska som andraspråk och matematik i grundsärskolan utgör en rimlig förutsättning för en garanti för tidiga stödinsatser i lågstadiet för de elever som läser dessa ämnen. När det gäller elever som läser ämnes- områden enligt grundsärskolans kursplaner bedömer regeringen inte att det är aktuellt att fastställa några nya kunskapskrav, vilket gör att det även framgent kommer att saknas kunskapskrav i årskurs 3 för dessa elever. Av den anledningen bör en garanti för tidiga stödinsatser, till skillnad mot vad FUB framhåller, inte omfatta de elever som läser ämnesområdena kommunikation och verklighetsuppfattning. FUB anför att om garantin inte omfattar dessa elever leder det återigen till en exkludering av en grupp elever som har ett mycket stort behov av stödinsatser för att nå kunskapskraven och att deras rätt till stöd fortsatt kommer att vara svår att garantera. Regeringen vill i sammanhanget betona att det faktum att elever som läser ämnesområden inte kommer att omfattas av garantin för tidiga stödinsatser inte ska innebära att eleverna möts av låga förväntningar. I likhet med MFD vill regeringen särskilt understryka att de elever som har förutsättningar att lära sig läsa, skriva och räkna ska ges dessa möjligheter. Som anges ovan finns det strukturella förutsätt- ningar som underlättar införandet av en garanti för tidiga stödinsatser för elever som läser svenska, svenska som andraspråk och matematik i grundsärskolan. En sådan förutsättning är att det i slutet på årskurs 3 finns kunskapskrav för godtagbara kunskaper i svenska, svenska som andra- språk och matematik. För elever som läser ämnesområden finns enbart kunskapskrav för slutet av årskurs 9 utifrån elevens förutsättningar. Det saknas därmed, enligt regeringens uppfattning, mätpunkter i form av kunskapskrav som eleverna ska uppnå. Det är därför inte lämpligt att in- föra en garanti för tidiga stödinsatser för elever som läser ämnesområden. 2021/22:162 6 6.1Det finns behov av att se över uttryck som avser funktionsnedsättning Uttrycket utvecklingsstörning är ålderdomligt Uttrycket utvecklingsstörning har funnits i skollagen sedan den infördes och fanns även med i den tidigare skollagen. Utvecklingsstörning har således funnits med länge i skollagstiftningen. I skollagen och övriga författningar används uttrycket när det refereras till elever i grundsär- och gymnasiesärskolan samt inom vuxenutbildning som särskild utbildning, och även elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan. Uttrycket utvecklingsstörning upplevs som ålder- domlig och är ett oprecist uttryck som egentligen inte säger något om själva funktionsnedsättningen. Såväl i som internationellt har intellektuell funktionsnedsättning (intellectual disability) blivit allt vanligare att använda i dagligt tal och skrift i stället för utvecklingsstörning. Vid kategoriseringen av psykiatriska sjukdomar och tillstånd finns det två huvudsakliga diagnostikmanualer som används. Det är Disorders (DSM) och International Statistical Classi- fication of Diseases and Related Health Problems (ICD). I de senaste versionerna av dessa manualer (DSM-5 och ICD-11) används inte längre utvecklingsstörning. I DSM-5 används i stället intellektuell funk- tionsnedsättning och i den engelskspråkiga versionen av ICD-11 har ett jämförbart uttryck införts. ICD-11 finns ännu inte översatt till svenska. Intellektuell funktionsnedsättning beskriver bättre vad själva funktions- nedsättningen innebär, och signalerar vad samhället har ansvar för att överbrygga för att individen ska tillförsäkras mesta möjliga delaktighet. Uttrycket utvecklingsstörning ska ersättas med Regeringens förslag: Uttrycket utvecklingsstörning ska ersättas med intellektuell funktionsnedsättning i skollagens bestämmelser som avser målgruppen för grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Detta gäller bl.a. , Statens skolinspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Skolforsk- ningsinstitutet, , , , Kammarrätten i , Region , Göte- borgs, och kommuner, Kommuner och Regio- ner (SKR), , Funktionsrätt , , , , , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB). Av de remissinstanser som tillstyrkt förslaget anger bl.a. SPSM, Folk- hälsomyndigheten, och att den nya benäm- ningen är mer tidsenlig och precis för målgruppen och mindre stigmatiserande. , , SKR och universitet anser att intellektuell funktionsnedsättning är en mer klargörande benämning för vad funktionsnedsättningen innebär. kommun och välkomnar förslaget då intellektuell funktionsnedsättning redan används som . uppger att intellektuell funktionsnedsättning ligger i linje med rekommendationer i termbanken för termer i fackområdet vård och omsorg. tillstyrker förslaget men påpekar att nya namn på etablerade begrepp oftast inte förbättrar verksamheten i sig, utan i stället riskerar att skapa viss förvirring. FUB, SPSM och SKR uppger att en översyn av uttrycket utvecklings- störning även behöver genomföras inom annan relevant lagstiftning. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare angetts har uttrycket utvecklingsstörning funnits med länge i skollagstiftningen. har utvecklingsstörning successivt ersatts av intellektuell funktions- nedsättning, såväl internationellt som i en svensk kontext i både tal som skrift. , och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) använder intellektuell funktionsned- sättning i alla sammanhang förutom när myndigheterna hänvisar direkt till skollagen, då används i stället utvecklingsstörning. Även inom psykiatrin och psykologin har utvecklingsstörning slutat att användas. Regeringen gör därför bedömningen att det inte finns några skäl till att fortsätta använda uttrycket utvecklingsstörning i skollagstiftningen. påpekar att nya namn på etablerade begrepp oftast inte förbättrar verksamheten i sig, utan i stället riskerar att skapa viss för- virring. Regeringen bedömer, i likhet med kommun och , att uttrycket intellektuell funktionsnedsättning redan används brett och att den risk för förvirring som tror kan uppstå får anses vara försumbar. I likhet med SPSM, Folk- hälsomyndigheten, och anser regeringen att uttrycket intellektuell funktionsnedsättning är mer tidsenligt och mindre stigmatiserande. Som flera remissinstanser, bl.a. , och , poängterar är intellektuell funktionsnedsättning en mer klargörande benämning för vad själva funk- tionsnedsättningen innebär. Regeringen föreslår därför att utvecklings- störning byts ut mot intellektuell funktionsnedsättning i skollagen. FUB, SPSM och Kommuner och Regioner (SKR) uppger att en översyn av uttrycket utvecklingsstörning även behöver genomföras inom annan relevant lagstiftning. I utredningens uppdrag ingick att överväga om utvecklingsstörning som benämning på målgruppen för grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbild- ning för vuxna i skollagen och anslutande författningar borde ersättas. Eftersom det inte ingick i utredningens uppdrag att föreslå ändringar i annan lagstiftning saknas det beredningsunderlag för att gå fram med 2021/22:162 sådana förslag. Frågan behandlas därför inte vidare inom ramen för denna proposition. 7Nytt namn på skolformerna för elever med intellektuell funktionsnedsättning 7.1Dagens namn på skolformerna är problematiska Målgruppen för grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning (komvux) som särskild utbildning är enligt skollagens nuvarande formuleringar elever med utvecklingsstörning och elever som har fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktions- nedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Personer med autism eller autismliknande tillstånd tillhör mål- gruppen endast om de också har en utvecklingsstörning eller en begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Enligt artikel 8 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska bl.a. stereotypa uppfattningar och fördomar om personer med funktionsnedsättning bekämpas inom livets alla områden och åtgärder ska vidtas på alla nivåer i undervisningssystemet för att uppmuntra en inställning präglad av respekt för rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Av artikel 24 i samma konvention framgår att personer med funktionsnedsättning på samma villkor som andra ska få tillgång till en inkluderande utbildning och att de ska ges skälig anpassning utifrån personliga behov. Benäm- ningarna grundsärskola, gymnasiesärskola och vuxenutbild- ning som särskild utbildning, som är den del inom skolformen komvux som riktar sig till ovan nämnda målgrupp, riskerar att skapa känslan av utanförskap hos eleverna i dessa skolformer. Benämningarna kan däri- genom påverka elevernas självbild och omgivningens fördomar samt syn på eleven på ett negativt sätt och förstärka känslan av att vara en individ som inte ingår i ett ordinarie sammanhang. Benämningarna kan av eleverna som får sin utbildning där således uppfattas som nedsättande och kan leda till diskriminering, kränkningar och trakasserier. Skolformerna för elever med intellektuell funktionsnedsättning ska byta namn Regeringens förslag: Skolformen grundsärskola ska byta namn till Skolformen gymnasiesärskola ska byta namn till utbildning på grundläggande nivå ska byta namn till vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå ska byta namn till vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå. Därtill ska nödvändiga följdändringar med anledning av namnbytena göras i skollagen. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Detta gäller bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), , , , , utvärdering (IFAU), Statskon- toret, och , , och Norr- kommuner, Kommuner och Regioner (SKR), Funktions- rätt , , Idéburna skolors riksför- bund, , , , , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), , , och . , , , kommun, och Region anger att ett namnbyte till mer tidsenliga benämningar är positivt. uppger att de äldre beteckningarna kan upplevas som negativt laddade och leda till stigmatisering. kommun ser positivt på förslaget och uppger att namnet anpassad grundskola eller gymnasieskola tydliggör att skolan ska vara just en anpassad variant av skolformen. Internationella Engelska Skolan tillstyrker förslaget och anser att ordet anpassning visar att det handlar om att anpassa verksamhet efter elevernas behov och förutsätt- ningar. Myndigheten för delaktighet uppger att det är positivt att språkbruket följer en utveckling som har sin grund i mänskliga rättigheter och jämlika möjligheter för alla. FUB välkomnar förslaget att skolformerna grundsärskola och gymnasiesärskola bör ersättas av mer tidsenliga benämningar eftersom de möter många elever som inte tycker om förledet sär och en hel del elever berättar att blivit utsatta nedsättande kommentarer med anspelning på ordet särskola. Även () bedömer att det är särskilt viktigt att värna om elevernas upplevelse av en skola som inte är ämnad att särbehandla utifrån elevernas funktionsnedsättningar. kommun är inte säker på att nya benämningen upplevs mindre stigmatiserande för målgruppen. och kommun tillstyrker förslaget men bedömer att frågan behöver utredas vidare och att andra namn för skolformerna behöver övervägas, bl.a. för att det finns en risk att förledet anpassad blandas ihop med skrivningar i författningarna som innehåller ordet. Även SPSM, ÖKN, och kommuner, Friskolornas riks- förbund, och SKR, är positiva till ett namnbyte men anser att det finns risk att namnet kan innebära förvirring. håller med om att det finns risk för förvirring men anser att fördelarna av att det mer stigmatiserande förledet sär tas bort överväger tydligt. stödjer förslaget om ett namnbyte och har inget att invända mot benämningarna så länge inga bättre förslag på namn aktua- liseras, då de inte har några egna bättre förslag. ifrågasätter även om det är klokt att efter så åter byta namn på komvux som särskild utbildning och anser att det är överflödigt med ett eget särskiljande 2021/22:162 namn för den delen som motsvarar den utbildning som ges inom nuvarande träningsskolan (komvux som särskild utbildning på grund- läggande nivå). anser att namnet anpassad vuxenutbildning på grundläggande nivå respektive på gymnasial nivå ska användas i stället då det är mer enhetligt i förhållande till de föreslagna namnen för grundsärskolan och gymnasiesärskolan. är positiva till ett namnbyte men avstyrker utredningens förslag på namn eftersom det nya namnet kan innebära risk för sammanblandning mellan stödinsatserna extra anpassning och anpassad studiegång, och mottagande i anpassad grundskola eller anpassad gymnasieskola. Myndigheten ser även en risk att benämningen anpassad grundskola kan uppfattas som en ytterligare stödåtgärd inom ramen för . Bland andra gymnasium avstyrker förslaget efter- som det nya förslaget är ett särskiljande. gymnasium uppger att det nya namnet kan skapa förvirring. på nytt namn för gymnasiesärskola är 4-årigt nationellt program - 4NP. Skälen för regeringens förslag Skolformerna behöver byta namn Skolan ska vara en plats som är fri från kränkande behandling och trakasserier där alla elever upplever trygghet och där det finns en ömsesidig respekt mellan såväl elever som mellan lärare och elever. anges ovan har åtagit sig att bekämpa stereotypa uppfattningar och fördomar samt uppmuntra en inställning präglad av respekt för rättigheterna för personer med funktionsnedsättning inom alla nivåer i Det finns dock elever som är mottagna i bl.a. grundsärskolan som upplever att de utsätts för kränkningar baserad på skolformens namn. Elever upplever exempelvis att mellanledet sär i namnet grundsärskola signalerar att eleverna är annorlunda och särskilda på ett sätt som uppfattas negativt. Enligt regeringen är det inte acceptabelt att elever upplever sig utsatta i skolan utifrån den skolform de går i. benämningen på skolformerna används nedsättande och innebär att elever kan löpa risk att utsättas för eller bli utsatt för kränkande behandling är enligt regeringen inte en ordning som kan accepteras. därför att skolformen grundsärskolan bör byta namn till anpassad Skolformen gymnasiesärskola bör byta namn till anpassad De två delar inom komvux som benämns vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå bör byta namn till vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive på gymnasial nivå. De nya namnen innebär inte att målgruppen för skolformerna ändras. kommun som är positiva till ett namnbyte uppger att det inte är säkert att den nya benämningen upplevs som mindre stigmatiserande för målgruppen, utan att det behövs fler och mer genomgripande insatser än en ny benämning. Regeringen föreslår i denna proposition en rad åtgärder för att stärka utbildningen för elever med en intellektuell funktionsnedsättning där ett namnbyte på skolformerna är en del. Regeringen bedömer att ordet anpassad inte löper samma risk att uppfattas som stigmatiserande som ordet särskild och mellanledet sär och delar Skolväsendets överklagandenämnds (ÖKN) åsikt om att det är viktigt att värna om elevernas upplevelse av en skola som inte är ämnad att särbehandla utifrån elevernas funktionsnedsättningar. Skolinspektionen ser med de föreslagna nya benämningarna en risk att skolgången i en skolform benämnd anpassad grundskola kan uppfattas som en ytterligare stödåtgärd inom ramen för . Enligt Skolinspektionen är skollagen öppen för att utbildningen i grundsärskolan också kan omfatta ämnen enligt kursplaner. får allt fler grundsärskoleelever sin utbildning som integrerade elever i . Enligt Skolinspektionen behöver steget till ett mottagande i skolformen därför vara tydligt och begripligt för alla berörda, inte minst då själva undervisningen kan ges i kombinerad form eller integrerat i grundskola. Regeringen vill vara tydlig med att förslaget inte innebär att processen för mottagande i grundsärskolan ändras i och med bytet av namn på skolformerna. Det är inte möjligt att besluta om att mottagande av en elev till grundsärskolan inom ramen för enbart ett beslut om ett åtgärdsprogram enligt 3 kap. 9 § skollagen. För att bli mottagen i grundsärskolan kommer det fortsatt att krävas en pedagogisk, social, medicinsk och psykologisk utredning med fastställande av en intellektuell funktionsnedsättning för att en elev ska kunna mottas (7 kap. 5 § skol- lagen). Varför ska ordet anpassad användas? Det som karakteriserar bl.a. grundsärskolan och gymnasiesärskolan är att de är anpassade utifrån målgruppens behov. Att använda anpassad i namnet för skolformen visar att det handlar om att anpassa verksamheten utifrån elevernas behov och förutsättningar. Som angetts ovan bedömer regeringen att ordet anpassad inte löper samma risk att uppfattas som stigmatiserande som ordet särskild och mellanledet sär. Regeringen delar SPSM:s uppfattning att ordet anpassad redan är etablerat och signalerar en mer flexibel utbildning samt ligger i linje med de rättigheter som lyfts fram i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Benämningen anpassad grundskola respektive anpassad gymnasieskola uttrycker att hela utbildningen är anpassad, men den beskriver inte i vilken omfattning och på vilket sätt, något som i sig kan ses som positivt. indikerar benämningen anpassad att utbildningen inte kan vara lika för alla utan ska anpassas individuellt. En stor andel remissinstanser som är positiva till att skolformerna grundsärskola och gymnasiesärskola byter namn, däribland , Skolinspektionen, ÖKN, SPSM, , , Norr- och kommuner och kommun är oroliga för en sammanblandning av begrepp. Remissinstanserna anser att de före- slagna namnen kan bidra till förvirring eftersom ordet anpassningar förekommer på flera ställen i skollagstiftningen. Enligt är förledet anpassad problematiskt eftersom alla skolformer enligt regleringarna ska anpassas utifrån den enskilda elevens förutsättningar och behov. Detta är således inte något som särskiljer just grundsärskola och gymnasiesärskola varför benämningarna kan riskera att leda till missförstånd. 2021/22:162 Som anför återfinns anpassning redan i skolförfattningarna och de föreslagna namnen ska givetvis inte blandas samman med skollagens extra anpassning eller anpassad studiegång. Regeringen medger att förslaget på namn inte är optimalt, givet risken för missuppfattningar, men kan konstatera att trots att en bred majoritet av remissinstanserna är för ett namnbyte är det mycket få remissinstanser som fört fram förslag på andra namn som kan användas.