prop · H903131 · 2022-03-01 00:00:00 — Ett tillstånd får beviljas endast om det finns synnerliga skäl och det är av bety- delse för att klarlägga om 1.utlänningen tillhör eller verkar för en organisation eller grupp som planlägger eller förbereder brott enligt terroristbrottslagen (2022:000) eller om det finns en risk för att utlänningen kan komma att engagera sig i en sådan organisation eller grupp, 2.det finns risk för att utlänningen själv planlägger eller förbereder brott som avses i 1, eller 3.det finns risk för att utlänningen själv eller tillsammans med andra medverkar ieller på annat sätt främjar ett allvarligt brott som rör säkerhet. Ett tillstånd får inte avse rumsavlyssningsuppgifter. I paragrafen anges vad som gäller för ett tillstånd till hemlig dataavläsning när det finns förhållanden som kan ligga till grund för ett beslut om hemliga tvångsmedel enligt lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 10.8. Första stycket ändras på så sätt att hänvisningarna i stället görs till 2 kap. 1 § lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Bestämmelsen gäller även för ett beslut om utvisning som har meddelats Prop. 2021/22:131 före ikraftträdandet enligt lagen (1991:572) om särskild utlännings- kontroll, se kommentaren till ikraftträdande- och övergångsbestämmel- serna. Det andra stycket är oförändrat. Tredje stycket ändras på så sätt att hänvisningen i stället görs till 5 kap. 5 och 6 §§ lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Fjärde stycket ändras på så sätt att den delas upp i tre punkter. I punk- terna utvidgas tillämpningsområdet så att det motsvarar vad som gäller för hemliga tvångsmedel som får användas enligt lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar, se kommentarerna till 5 kap. 3 § första stycket, 5 § och 6 § lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. I femte stycket tas begränsningen att hemlig dataavläsning inte får avse kameraövervakningsuppgifter bort då det nu får beslutas om hemlig kameraövervakning enligt 5 kap. 6 § lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. 14 § Frågor om hemlig dataavläsning prövas av rätten på ansökan av åklagare. En ansökan om hemlig dataavläsning enligt 9 § ska dock göras av Säkerhetspoli- sen. I paragrafen anges vem som prövar frågor om hemlig dataavläsning och vem som får ta initiativ till användning av tvångsmedlet. Övervägandena finns i avsnitt 10.8 och 10.11. Paragrafen ändras på så sätt att endast Säkerhetspolisen får ansöka om hemlig dataavläsning för att kunna verkställa tvångsmedel enligt lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Det motsvarar vad som gäller för andra hemliga tvångsmedel i den lagen. Särskild kontroll av vissa utlänningar 30 § När hemlig dataavläsning används eller har använts i fall som anges i 9 § ska 5 kap. 20 och 23 §§ lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar tillämpas. Det som anges där om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation och hemlig kameraövervak- ning ska tillämpas för hemlig dataavläsning. I paragrafen anges vad som gäller för överskottsinformation och gransk- ning av material från hemlig dataavläsning vid särskild kontroll av vissa utlänningar. Övervägandena finns i avsnitt 10.8. Paragrafen ändras på så sätt att hänvisningen i stället görs till 5 kap. 20 och 23 §§ lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlän- ningar. Dessutom görs en redaktionell ändring. Vidare läggs hemlig kameraövervakning till då sådan nu får beslutas enligt 5 kap. 6 § lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Övervägandena finns i avsnitt 15.1 och 15.2. Punkt 1 anger när lagändringen träder i kraft. 2021/22:131 Av punkt 2 framgår att 9 § i den nya lydelsen ska tillämpas även vid ett beslut om utvisning som har meddelats före ikraftträdandet enligt 1 § 2 den upphävda lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Sammanfattning av betänkandet Ett effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (SOU 2020:16) 2021/22:131 Bilaga 1 Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll trädde i kraft . Den bygger på terroristbestämmelser som togs in i svensk lagstift- ning . När lagen infördes hade den drygt 25 paragrafer. Den har därefter genomgått ett flertal förändringar och innehåller närmare 50 paragrafer. Lagen innehåller också en stor mängd hänvisningar till bestämmelser i utlänningslagen (2005:716) och . Regelverket är både otydligt och svårt att överblicka. Behovet av ändringar och förtydliganden är därför stort. Även om det bara handläggs ett begränsat antal mål och ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll är de av stor betydelse för säkerhet. Utredningens uppdrag har bestått i att göra en systematisk översyn av lagen om särskild utlänningskontroll. Syftet har varit att skapa en ända- målsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. I upp- draget har också ingått att utreda vissa särskilt utpekade frågor, däribland lagens tillämpningsområde och tidsgränserna för verkställighetsförvar. Utredningen skulle även analysera och ta ställning till vissa ändringar och förtydliganden som Säkerhetspolisen föreslagit av bestämmelser i utlän- ningslagen och utlänningsförordningen (2006:97). Det gällde bl.a. frågor om främlingspass, uppehålls- och arbetstillstånd och vem som ska vara verkställande myndighet. Utredningsuppdraget har också omfattat att bedöma hur kontrollen av personer som utgör ett säkerhetshot kan för- stärkas, t.ex. genom användning av fotboja. En helt ny lag Utredningen föreslår att lagen om särskild utlänningskontroll ersätts av en ny lag, lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar. Den nya lagen ska, i likhet med den nuvarande, gälla i stället för utlänningslagen för utlän- ningar som utgör ett kvalificerat säkerhetshot. Lagen har utformats för att möta de särskilda utmaningar det innebär att handlägga utlänningsärenden som rör personer som utgör ett allvarligt hot mot säkerhet. Den nya lagen är därför betydligt mer självständig i förhållande till såväl utlän- ningslagen som . Det innebär bl.a. att väsentligt färre hänvis- ningar görs till paragrafer i utlänningslagen. Utredningen understryker att det i fortsättningen behöver göras noggranna överväganden innan lagen anpassas till ändringar som görs inom andra delar av utlänningslag- stiftningen. Den nya lagen kompletteras med en ny förordning, förordningen om särskild kontroll av vissa utlänningar. 2021/22:131 Bilaga 1 En utlänning ska, enligt den nya lagen, kunna utvisas om han eller hon kan antas komma att göra sig skyldig till en gärning som är belagd med straff enligt den föreslagna terroristbrottslagen (2021:000). Kravet för att utvisa på denna grund är lägre än enligt den nuvarande lagen. Hänvis- ningen till terroristbrottslagen görs dessutom generell, så att inte enbart terroristbrott omfattas. Även risken för att utlänningen kan komma att begå andra terrorismrelaterade brott, t.ex. finansiering av eller rekrytering till terrorism, kan alltså hädanefter leda till utvisning. Om fler gärningar straffbeläggs i terroristbrottslagen kommer de därmed automa- tiskt att också kunna leda till utvisning. En utlänning får även utvisas om han eller hon på annat sätt, än på grund av risken för terrorismrelaterade gärningar, kan utgöra ett allvarligt hot mot säkerhet. Säkerhetspolisen ska även i fortsättningen initiera ett ärende om utvis- ning hos , som beslutar i första instans om utlänningen ska utvisas. Verkets beslut får på samma sätt som överklagas till regeringen. Säkerhetspolisen ska verkställa alla beslut om utvisning enligt den nya lagen, men får uppdra åt att sköta den praktiska hanteringen. Ett beslut om utvisning ska alltid innehålla ett förbud för utlänningen att återvända till . Som utgångspunkt ska återreseförbudet gälla utan tidsbegränsning, men tidsbegränsade förbud kan förekomma. En utlänning som utvisas enligt den nya lagen ska kunna förklara sig nöjd med beslutet. Nöjdförklaringen omfattar då även återreseförbudet. Om en utlänning har utvisats, men det finns verkställighetshinder enligt 12 kap. 1–3 a §§ utlänningslagen eller utvisningsbeslutet av någon annan särskild anledning inte bör verkställas, ska den beslutandemyndigheten förordna att utvisningsbeslutet tills vidare inte får verkställas (inhibition). Endast om det finns särskilda skäl får myndigheten i fortsättningen bevilja utlänningen ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som då får gälla i högst . När tillståndet löper ut ska inte längre ompröva utvis- ningsbeslutet, utan endast pröva verkställighetsfrågan. Det blir möjligt för en utlänning som har utvisats att hos regeringen ansöka om att få utvisningsbeslutet upphävt. Utvisningsbeslutet ska då ha verkställts, vilket innebär att utlänningen befinner sig utanför . Ansökan får göras tidigast . Förutsättningarna för att få ta en utlänning i förvar förtydligas. En utlän- ning får tas i förvar antingen om det är sannolikt att han eller hon kommer att utvisas eller det redan finns ett utvisningsbeslut och förvar behövs för att förbereda eller genomföra verkställighet av beslutet. För en utlänning som har fyllt krävs det dessutom att det finns anledning att anta att utlänningen annars avviker, håller sig undan eller på annat sätt hindrar verkställigheten eller utövar brottslig verksamhet i , eller att utlän- ningens identitet är oklar. För att ta ett barn i förvar krävs det i stället att det finns en betydande risk för att barnet annars avviker, håller sig undan eller på annat sätt hindrar verkställigheten eller utövar brottslig verksam- Migrationsöverdomstolen ska inte längre besluta om förvar. I stället är , regeringen eller Säkerhetspolisen behörig myndighet, beroende på hur långt handläggningen har kommit. Tiden som en utlänning får hållas i förvar ändras dels genom att det tydliggörs att förvar alltid ska pågå , dels genom att tidsgränserna för verkställighetsförvar förlängs avsevärt och att möjligheterna till förlängning utvidgas. En utlänning som har fyllt får i fortsättningen hållas i verkställighetsförvar i högst . särskilda förhållanden får förlängas till maximalt . tiden för när förvarsbeslut ska prövas på nytt förlängs, vid sannolikhetsförvar och vid verkställighetsförvar. utlänningen hålls i förvar ska beslutet kontinuerligt prövas på nytt inom Beslut om förvar ska verkställas av Säkerhetspolisen. Myndigheten får dock möjlighet att vända sig till för att få hjälp med den praktiska hanteringen. Det införs ett förbud mot att placera barn som hålls i förvar i fängelse- En utlänning som inte har fyllt ska i stället Ett barn som hålls i förvar enligt den nya lagen får avskiljas från andra förvarstagna, om det är nöd- vändigt för att upprätthålla ordningen och säkerheten i lokalen. Reglerna om uppsikt förtydligas också, bl.a. genom bestämmelser om vad uppsikt innebär. Ett beslut om uppsikt ska även kunna innefatta ett förbud för utlänningen att lämna ett visst område, vistelseområdet. Om uppsiktsbeslutet innebär en skyldighet för utlän- ningen att anmäla sig eller lämna ifrån sig sitt pass eller annan identitets- handling, ska den fullgöras hos . rätt att besluta om inskränkningar eller tillfälliga lättnader i ett beslut om uppsikt, om förhållandena ha förändrats. Möjligheterna att klaga på ett beslut om uppsikt kommer att vara desamma som för beslut om förvar, vilket är en nyhet. Tvångsmedel och andra tvångsåtgärder Tvångsmedel ska enligt den nya lagen få användas oavsett om utlänningen har utvisats på grund av att han eller hon kan komma att göra sig skyldig till en terrorismrelaterad gärning eller för att han eller hon på annat sätt utgör ett allvarligt hot mot säkerhet. Det är en utvidgning i förhållande till . Utöver de tvångsmedel som Säkerhetspolisen har tillgång till, får myndigheten enligt den nya lagen ansöka om tillstånd till hemlig kameraövervakning. Säkerhetspolisen ges också rätt att i vissa fall undersöka och kopiera innehållet i elektronisk kommuni- kationsutrustning som påträffas. Det blir även möjligt för Säkerhetspolisen att söka tillstånd till hemlig övervakning av elektronisk kommunikation för att lokalisera en utlänning som inte har fullgjort sin anmälnings- skyldighet. Säkerhetspolisen ska alltså också i fortsättningen kunna begära tillstånd till hemlig avlyssning och hemlig övervakning av elektronisk kommunikation och postkontroll. Kravet för att få använda hemliga tvångsmedel sänks från synnerliga till särskilda skäl. 2021/22:131 Bilaga 1 I ett beslut om anmälningsskyldighet ska en utlänning i fortsättningen kunna förbjudas att lämna ett bestämt vistelseområde. Säkerhetspolisen får möjlighet att i brådskande fall interimistiskt besluta om anmälnings- skyldighet när myndigheten upphäver ett beslut om förvar. Säkerhets- polisen får vid ändrade förhållanden besluta om inskränkningar och tillfäl- liga lättnader i ett beslut om anmälningsskyldighet. Myndigheten får också upphäva ett beslut om anmälningsskyldighet eller ett generellt beslut om att tvångsmedel får användas mot utlänningen. Säkerhetspolisen får ansöka om ändring till nackdel för utlänningen av ett beslut om anmäl- ningsskyldighet eller användning av tvångsmedel. Möjligheterna att använda tvångsmedel för att underlätta verkställig- heten av utvisningsbeslut utökas också. De rättssäkerhetsgarantier som finns i ska som utgångs- punkt gälla också för tvångsmedel enligt den nya lagen. Säkerhetspolisen ska liksom företräda det allmänna vid allmän domstols handläggning av frågor om tvångsmedel. Bestämmelserna om granskning av material från användningen av hemliga tvångsmedel behålls men görs tydligare. Upptagningar och upp- teckningar från hemlig avlyssning och övervakning av elektronisk kommunikation och från hemlig kameraövervakning ska i de delar de är av betydelse för kontrollen av utlänningen bevaras så länge de behövs för det ändamålet. Om uppgifterna får användas för något annat ändamål, ska de bevaras så länge som behövs för det ändamålet. I övrigt ska upptag- ningar och uppteckningar förstöras . Regleringen av användning av överskottsinformation från hemliga tvångsmedel ska vara generell. Överskottsinformation får användas även för andra ändamål än för att inleda förundersökning eller förhindra brott, såvida inte bestämmel- ser i annan lagstiftning hindrar användningen. Säkerhetspolisen ska besluta om användning av överskottsinformation. Den parlamentariska kontrollen över tillämpningen av den nya lagen ska vara densamma som över den nuvarande lagen. Säkerhets- och integritets- skyddsnämnden ska utöva tillsyn över Säkerhetspolisens hantering av tvångsmedel enligt den nya lagen. Nämnden ska också vara skyldig att på begäran av enskild kontrollera om användningen har varit författnings- enlig. Det införs ett uttryckligt krav på att mål och ärenden enligt den nya lagen ska handläggas skyndsamt. Åtgärder som rör förvar, uppsikt, tvångsmedel och andra tvångsåtgärder ska alltid – enligt en uttrycklig regel om det – Skyldigheten att skriftligen motivera beslut utvid- gas till att omfatta fler beslut än . Det införs krav på att beslut om uppsikt och om anmälningsskyldighet ska delges utlänningen. Möjligheterna för en utlänning att komma till tals muntligen utvidgas i ska som huvudregel inte få avgöra ett ärende om utvisning utan föregående muntlig handläggning. om förvar inte har föregåtts av muntlig handläggning, ska sådan handlägg- ning genomföras efter det att förvarsbeslutet har verk- Ny prövning av beslut om förvar ska alltid föregås av en muntlig Det gäller som huvudregel också vid ny prövning av beslut Ett statsråds möjlighet att besluta om muntlig förhandling och uppdra åt Migrationsöverdomstolen att hålla den, ska gälla även i ärenden om uppsikt som handläggs av regeringen. Formerna för och innehållet i muntlig handläggning och muntlig förhandling förtydligas. Offentliga biträden ska utses i samma utsträckning som , men kraven på biträdena skärps. Som huvudregel ska endast en advokat, som är lämplig för uppdraget, få vara offentligt biträde. Det ska fortsatt vara kriminaliserat att bryta mot ett återreseförbud eller mot anmälningsskyldighet. Den som hjälper en utlänning som har åter- reseförbud att komma tillbaka till eller hindrar eller försöker hindra verkställighet av ett beslut om utvisning ska också i fortsättningen kunna straffas för det. För att inskärpa straffbestämmelsernas betydelse höjs maximistraffet till fängelse för den utlänning som återvänder i strid med ett återreseförbud och för den som hjälper en sådan utlänning att återvända. På motsvarande sätt höjs maximistraffet för den som inte följer ett beslut om anmälningsskyldighet. Den som bryter mot ett förbud att lämna ett visst område, som meddelats i anslutning till en anmälnings- skyldighet, kan också dömas till fängelse i högst . Böter ska inte längre ingå i straffskalan för den som hjälper en utvisad utlänning att komma tillbaka till , eller hindrar eller försöker hindra verkställig- het av ett utvisningsbeslut. Brotten är av den arten att påföljden normalt bör vara fängelse. Ändringar i utlänningslagen och utlänningsförordningen ska kunna återkalla ett främlingspass om det finns skäl för det med hänsyn till säkerhet eller allmän säkerhet. om beviljande och återkallelse av främlingspass ska i fortsättningen kunna utgöra säkerhetsärenden enligt 1 kap. 7 § utlänningslagen. verkets beslut i en sådan fråga får överklagas till en migrationsdomstol. Säkerhetspolisen ges en utökad möjlighet att överklaga verkets beslut. gäller beslut i fråga om främlingspass och om uppsikt i säkerhetsärenden. För en utlänning i ett säkerhetsärende – eller i ett ärende enligt den nya lagen – ska det inte längre gälla krav på att inneha pass för vistelse i Det införs en uttrycklig regel om att uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 a § utlänningslagen får vägras en utlänning om det finns skäl för det med hänsyn till säkerhet eller allmän säker- Ett uppehållstillstånd ska i vissa fall kunna återkallas för en utlänning om det kan antas att han eller hon kommer att bedriva verksamhet med koppling till terrorism. Detsamma gäller en utlänning som kan antas komma att bedriva statsstyrt företagsspioneri i eller något annat Tidsfristen för återkallelse i dessa fall – och vid risk för 2021/22:131 Bilaga 1 sabotage, spioneri och olovlig underrättelseverksamhet – ska utökas till . Om det finns synnerliga skäl får ett uppehållstillstånd återkallas på sådan grund även efter den tidens utgång. Det förtydligas att ska verkställa beslut om utvisning på grund av brott även om det är ett säkerhetsärende. får dock rätt att överlämna verkställigheten av ett sådant beslut till Säker- hetspolisen, om den myndigheten begär det. Även i vissa andra specifika fall får lämna ett ärende till Säkerhetspolisen för verk- ställighet. Elektronisk övervakning bör inte införas Utredningen har noga övervägt frågan om elektronisk övervakning av utlänningar bör införas, mot bakgrund av de erfarenheter som finns av sådan övervakning och de fördelar sådan övervakning skulle kunna ge. Ett system med elektronisk övervakning bör enligt utredningens mening inte införas för att kontrollera utlänningar som har utvisats på grund av att de utgör ett allvarligt säkerhetshot, men som trots det blir kvar i . Skälen mot att införa ett sådant system är starka. De är av såväl juridisk som teknisk och praktisk natur. Elektronisk övervakning kan bara ge information om var utlänningen befinner sig, inte vad han eller hon plane- rar att göra. Det finns flera utländska exempel där fotboja inte har hindrat personer från att begå terroristattentat. Lokaliseringsuppgifter kan dess- utom fås genom hemlig övervakning av elektronisk kommuni- kation. Förslagen om utökade möjligheter att använda hemliga tvångs- medel ger Säkerhetspolisen mer effektiva verktyg för att förebygga och förhindra brott än vad elektronisk övervakning kan ge. Kontrollen över de aktuella utlänningarna förstärks också genom förslaget att anmälnings- skyldighet ska kunna förenas med ett förbud för utlänningen att lämna det normala vistelseområdet. Elektronisk övervakning kan dessutom förväntas bli mycket kostnadskrävande. Utredningens slutsats är att den begränsade nytta som elektronisk över- vakning skulle kunna ge inte väger upp de övriga nackdelar och det betydande integritetsintrång som det skulle innebära för utlänningen att ständigt vara övervakad elektroniskt. Utredningen redovisar dock en skiss på hur sådan övervakning skulle kunna utformas. Handläggning av mål och ärenden som rör utlänningar som utgör kvali- ficerade säkerhetshot är generellt sett mer resurskrävande än andra utlän- Det gäller främst för Säkerhetspolisen som utreder förutsättningarna för och ansöker om utvisning. dessutom för kontrollen över de utlänningar som har utvisats på grund av säkerhetshot men som inte fått sina utvisningsbeslut verkställda. , Migrationsöverdomstolen, regeringen och Regerings- kansliet är målen och ärendena extra arbetskrävande. bredare tillämpningsområde innebär att fler utlänningar kan komma att Därmed blir det fler mål och ärenden som berörda myndigheter Det kan också krävas mer resurser för att kontrollera de utlän- ningar som har utvisats men ändå blir kvar i . möjligheter genom både nya tvångsmedel och att tvångsmedel kan använ- das i fler fall effektiviserar dock Säkerhetspolisens arbete. än kan också – med lagens bredare tillämpningsområde – komma att tas i förvar. Det förhållandet att en utlänning kan förbjudas att lämna ett visst område innebär att kontrollen över honom eller henne förbättras. vissa avseenden innebär förslagen att myndigheter får en minskad arbets- Det gäller bl.a. Migrationsöverdomstolen som inte längre ska besluta om förvar eller uppsikt. Att beslut om förvar inte behöver prövas på nytt lika ofta minskar arbetsbördan för , Säkerhets- polisen och regeringen. Längre förvarstider gör dock att det kan bli fler nya prövningar i det enskilda fallet. Offentliga biträden kan komma att engageras i något högre utsträckning, bl.a. på grund av lagens bredare til- lämpningsområde, men det rör sig fortfarande om ett begränsat antal mål De föreslagna ändringarna i utlänningslagen innebär att fler ärenden kan Det kan även bli något fler ärenden om åter- kallelse av uppehållstillstånd och fler överklaganden i sådana frågor. kan också bli något fler överklaganden i fråga om främlingspass och upp- Inte i något fall bedöms eventuella kostnadsökningar för myndigheterna bli större än att de kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Säkerhetspolisens del kan dock resurser behöva omfördelas inom myndig- Genom att utlänningar med eventuell avsikt och förmåga att angripa säkerhet avlägsnas eller ställs under hårdare kontroll, får Säker- hetspolisen bättre förutsättningar för att skydda landet. anmälningsskyldigheten, att Säkerhetspolisen får tillgång till fler tvångs- medel och att tvångsmedel kan användas i fler situationer förstärker kontrollen över de utlänningar som har utvisats men där utvisnings- besluten inte har kunnat verkställas. Det bedöms vara positivt för det Den nya lagen bör träda i kraft . Eftersom til- lämpningsområdet för den nya lagen till viss del bygger på att förslaget till terroristbrottslag genomförs, bör den nya lagen träda i kraft tidigast som terroristbrottslagen träder i kraft, vilket föreslås vara . Övriga författningsförslag bör träda i kraft som den nya lagen. Om ett beslut om förvar enligt den nuvarande lagen har verkställts före ikraftträdandet av den nya lagen, ska äldre bestämmelser tillämpas vid den första nya prövningen av förvarsbeslutet efter ikraftträdandet. Om utlän- ningen hålls kvar i förvar ska ny prövning därefter göras enligt de nya reglerna. Några andra övergångsbestämmelser behövs inte. 2021/22:131 Bilaga 2 Förslag till lag (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar Härigenom föreskrivs följande. 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Denna lag ska tillämpas på en utlänning som