prop · H903265 · 2022-06-21 00:00:00 — I så fall innehåller förrättningen ett arbete för att säkerställa att det ekonomiska resultatet av förrättningen inte blir till nackdel för någon fastighetsägare. •Fastighetsreglering innebär vanligen att mark överförs från en fastighet till en annan fastighet. Resultatet är att den ena fastigheten blir större och den andra mindre. •Sammanläggning innebär att flera fastigheter slås samman med oförändrade ägarförhållanden. De ursprungliga fastigheterna upphör och en (1) ny fastighet bildas. •Anläggningsåtgärd är en åtgärd i en typ av förrättning som vanligen innebär att en gemensamhetsanläggning bildas för att tillgodose ett behov som är gemensamt för flera fastigheter. I förrättningen bestäms vilka fastigheter som ska samverka för att bygga, förvalta och fördela kostnaderna för anläggningen. •Ledningsrättsåtgärd är en typ av förrättning där en ledningsrätt på en fastighet regleras. Bakgrunden är att aktörer som äger ledningsnät (exempelvis ägare av el- och avloppsledningar) ofta behöver dra ledningar över någon annans mark, vilket innebär ett ersättningsberättigat intrång på fastigheten. R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E •Bildande av samfällighet: En samfällighet består av mark, anläggningar, rättigheter med mera som gemensamt tillhör flera fastigheter. Fastighetsbildningsärenden fördelat på kundbehov –2020 hade Lantmäteriet en indelning av sina ärenden i sju så kallade kundbehov: •Privat bostadsbyggande: Ett exempel är att en privatperson vill bygga ett bostadshus. •Privat mark- och fastighetsutveckling: Ett exempel är att en privatperson vill ändra storleken på en tomt genom att köpa eller sälja mark. •Kommersiell och offentlig mark- och fastighetsutveckling: Ett exempel är att ett företag vill bygga hyresbostäder eller bostadsrätter. •Jord- och skogsbruk: Ett exempel är att en lantbrukare vill köpa eller sälja mark. •Samhällsservice: Ett exempel är att en offentlig verksamhet vill bygga till exempel en skola. •Infrastruktur: Ett exempel är att ett företag eller en offentlig aktör vill bygga någon form av infrastruktur, exempelvis en väg, järnväg eller kraftledning. •Fastighetssamverkan och gemensamt nyttjande: Ett exempel är att privatpersoner, företag eller andra aktörer gemensamt vill förvalta en viss fastighet, exempelvis en enskild väg för biltrafik. 78R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Aktgranskning av beståndsdelar i Lantmäteriets handläggning Urvalet är gjort enligt en princip av att studera det genomsnittliga ärendet inom respektive kundbehov. Vi har initialt valt ut 10 ärenden från respektive kundbehov –2020. Dessa ärenden är utvalda genom att beräkna medianvärdet på den totala handläggningstiden för respektive kundbehov. Om det finns fler än 10 ärenden med samma värde på total handläggningstid har vi valt ut ärenden utifrån medianvärdet på den upparbetade tiden inom gruppen av ärenden med samma totala handläggningstid. Vi har valt ärendena med medianvärdet på den upparbetade tiden och därefter de angränsande värdena. I vissa fall kvarstår det att välja mellan två ärenden med likvärdigt avstånd till medianvärdet och då har slumpen avgjort. Vi har för denna aktgranskning exkluderat inställda ärenden. Vi har valt ut ärenden baserat på total handläggningstid då vi söker analysera eventuella liggtider som uppstår i handläggningen. Det är därmed av större intresse hur ett ärende tar från ansökan till beslut, än hur mycket resurser som Lantmäteriet lägger på ärendet. Aktgranskning av likvärdigheten i Lantmäteriets handläggning Urvalet är gjort enligt en princip av att studera en relativt enkel och standardiserad ärendekategori. Inom denna ärendekategori har vi studerat ärenden med kortast respektive längst upparbetad tid enligt registerdata. Urvalsmetodiken är motiverad av att vi intresserar oss för vad som skiljer sig i Lantmäteriets handläggning mellan relativt likartade ärenden. Den ärendekategori som vi har valt ut är kundbehovet 4 Jord- och skogsbruk med fastighetsbildningsåtgärd avstyckning. Det förekommer att ett ärende innebär flera åtgärder, såsom avstyckning och fastighetsreglering. Vi har valt ut ärenden som enbart innehåller en avstyckningsåtgärd –2020. Inom den valda ärendekategorin har vi valt ut de 20 ärenden som har minst antal timmar i upparbetad tid och de 25 ärenden som har högst antal timmar i upparbetad tid, totalt 45 ärenden. Anledningen att vi har valt de 25 ärendena med högst antal timmar är att dessa ärenden har en större intern spridning och vi utökade därför urvalsgruppen för att undvika att analysen påverkas av avvikande ärenden. R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E Vi har valt ut ärenden baserat då vi sökte analysera om Lantmäteriets handläggning är likvärdig. Det är därför av intresse hur mycket resurser Lantmäteriet lägger ned på ett ärende, och av mindre betydelse hur ärendet tar från ansökan till beslut. I vår analys av Lantmäteriets OH-kostnader ingår en delanalys av andelen och antalet stöd-, lednings- och kärnpersonal som Lantmäteriet har anställda. Den analysen är gjord med hjälp av insamlade BESTA-data där myndigheterna rapporterar in antalet anställda fördelade på bland annat om den anställda arbetar inom stöd-, lednings- eller kärnverksamheten. Antagandet som legat till grund för vår analys är att om Lantmäteriet har en förhållandevis hög andel stöd- och/eller ledningspersonal skulle detta kunna vara en potentiell förklaring till dels höga OH-kostnader, dels höga avgiftsnivåer. Den BESTA-data som vi har tagit del av är dock inte helt fullständig i klassificeringen av anställda utifrån stöd-, lednings- och kärnpersonal. Det finns ett antal anställda som inte är klassificerade. Dessa anställda har vi proportionellt fördelat på stöd-, lednings- och kärnpersonal utifrån den andel som de tre har innan de oklassificerade anställda har klassificerats. 80R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har genomfört en analys av huruvida det finns ett samband mellan storleken på de olika kommunala lantmäterimyndigheterna och deras prestationer i ett par effektivitetsmått, närmare bestämt genomsnittlig total handläggningstid, antalet nedlagda timmar per förrättningsärende och antalet avslutade ärenden per totalt antal anställda. Analysen redovisas i tre spridningsdiagram nedan. I vår bedömning finns det inga entydiga utfall som påvisar att det skulle finnas några samband mellan storleken på ett kommunalt lantmäteri och något av de olika effektivitetsmåtten. Storleken på de kommunala lantmäterimyndigheterna är definierad utifrån antalet inkomna ärenden –2020. Antalet inkomna ärenden är däremot angivet endast och likaså de olika effektivitetsmåtten. Det är för att vi har tillgång till mest fullständiga data . Grupperingen i olika storlekar (mindre, medel och större) är däremot gjord utefter för att minimera risken för årliga variationer. Figur 3 Samband mellan storlek på kommunalt lantmäteri och genomsnittlig total handläggningstid (veckor) Handläggningstid medel (veckor) R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E Figur 4 Samband mellan storlek på kommunalt lantmäteri och genomsnittligt antal timmar per ärende Figur 5 Samband mellan storlek på kommunalt lantmäteri och antal avslutade ärenden per handläggare Avslutade ärenden per handläggare 82 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har undersökt löneutvecklingen för lantmätare med syfte att klargöra huruvida den konkurrens som uppstått på grund av bristen på lantmätare har lett till en kraftig löneutveckling för lantmätare. Det skulle kunna tänkas att en sådan kraftig löneutveckling haft betydelse för den avgiftshöjning som vi redogör för i avsnitt 4.1.Vi har dock funnit att lantmätare inte har haft någon avvikande löneutveckling jämfört med den generella löneutvecklingen på arbetsmarknaden. Inte heller avviker lantmätare på något särskilt sätt från andra möjligt jämförbara yrken. Vi har analyserat löneutvecklingen utifrån SSYK 1996 och 2012. Anledningen till att vi redogör för två separata perioder, 2005–2013 och 2014–2020, är den förändring av sektorsindelningen som gjordes inom SSYK-statistiken 2013/14. På grund av förändrade sektorsindelningar är det inte möjligt att jämföra de två perioderna. Vi studerar i stället de två perioderna var för sig. Lönestatistiken för lantmätare utgår från lantmätare som är anställda inom offentlig sektor. Det finns förvisso tillgänglig statistik för lantmätare för alla sektorer, men det framgår av denna statistik och kontakter med SCB att de enskilda privata företag som inkluderas i datainsamlingen får ett oproportionellt stort genomslag i genomsnittsberäkningen. Vi har av denna anledning i huvudsak jämfört löneutvecklingen med den generella och viss yrkesspecifik löneökning inom offentlig sektor. Vi inkluderar dock även den generella löneökningen för samtliga sektorer. Det kan också noteras att lantmätare enligt SCB:s lönestatistik inte tycks ha fått någon löneökning . Vi kan inte svara på varför det saknas en löneökning i SCB:s lönestatistik. Lantmäteriet har uppgett att det skedde en löneökning om 2020. Det saknar relevans för vår analys vilken ökning som skett mellan enstaka år, i detta fall 2019 och 2020, varför vi inte har utrett löneökningen närmare. R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E Figur 6 Löneutveckling –2013 Samtliga yrken O.S. Samtliga yrken S.S. = samtliga sektorer. = offentlig sektor. Figur 7 Löneutveckling –2020 Samtliga yrken O.S. inom bygg och anläggning O.S. Samtliga yrken S.S. Civ.ing. inom bygg och anläggning O.S. = samtliga sektorer. = offentlig sektor. 84 R I K S R E V I S I O N E N har granskat de statliga insatserna inom fastighetsbildningen i . Fastighetsbildning innebär bland annat att nya fastigheter bildas eller att fastighetsgränser ändras. Lantmäteriet ansvarar för fastighetsbildning i , men i 39 kommuner är lantmäteriverksamheten . övergripande slutsats är att de statliga insatserna inom fastighetsbildningen inte är tillräckligt effektiva. Handläggningstiderna är långa, vilket huvudsakligen beror på svårigheter att rekrytera tillräckligt många lantmätare. bedömer att det inte är möjligt att öka antalet lantmätare tillräckligt mycket inom rimlig tid, och rekommenderar regeringen att genomföra en översyn av regelverket, så att verksamheten ska kunna effektiviseras. Granskningen visar vidare att de avgifter som Lantmäteriet tar för att genomföra fastighetsbildning är höga och har stigit i orimligt hög takt. bedömer att detta framför allt beror på den avgiftsmodell som Lantmäteriet använder och rekommenderar därför en översyn av modellen. Organiseringen av fastighetsbildningen med både statliga och kommunala huvudmän för en i princip identisk verksamhet är unik i svensk statsförvaltning. granskning visar likväl att fördelningen mellan stat och kommun i huvudsak är rimlig från effektivitetssynpunkt. box 6181, 102 33 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Karkiainen Regeringen beslutar skrivelse om fastighetsbildningen i