prop · H903141 · 2022-04-12 00:00:00 — Det finns också behov av nya åtgärder för att återstarta ekonomin, enligt regeringens bedömning. 2.2.1Tydliga avvikelser mot överskottsmålet när budgetpropositionen togs fram Regeringen följer löpande upp överskottsmålet i de ekonomiska propositionerna. Målet är formulerat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Det betyder att den löpande uppföljningen inte kan göras direkt mot utfallet för ett enskilt år. I stället ska det strukturella sparandet användas i uppföljningen. Det innebär att en bedömning måste göras av konjunkturläget och dess effekt på det finansiella sparandet.24 I budgetpropositionen bedömde regeringen att det strukturella sparandet tydligt avviker från överskottsmålet på en tredjedels procent av BNP, se tabell 1. Regeringens bedömning att det rör sig om en tydlig avvikelse bedömer vi som rimlig. Det strukturella sparandet för innevarande och nästkommande budgetår avvek med från målnivån, vilket är den gräns då vi bedömer att det finns en tydlig avvikelse mot överskottsmålet, se avsnitt 1.3.2. Prognoserna från regeringens expertmyndigheter som fanns tillgängliga för regeringen indikerade även de tydliga avvikelser mot överskottsmålet 2021. och beräknade det strukturella sparandet till –0,4 respektive –1,av potentiell BNP.25 Tabell 1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för överskottsmålet –3,0 –1,8 –0,7 –0,3 –1,0 –1,2 –0,6 –3,8 –1,5 * Procent av potentiell BNP. Källa: Budgetpropositionen , tabell 4.1. 2017/18:207, s. 14. 25Konjunkturinstitutet, Konjunkturläget och , Prognos . 18R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2.2 I senare prognoser är avvikelsen inte lika tydlig efter det att budgetpropositionen lämnats till publicerade en uppdaterad prognos där myndigheten beaktat regeringens förslag till budget och tillkommande statistik. I prognosen beräknas det strukturella sparandet till –0,av potentiell BNP.26 Prognosen indikerar alltså ett sparande under målnivån, men enligt vår bedömning är avvikelserna inte så stora att de kan betraktas som tydliga. Det visar att osäkerheten i prognoserna är ovanligt stor och kan förändras snabbt. 2.2.3 Bakåtblickande åttaårssnitt används inte I regeringens uppföljning av överskottsmålet ingår även ett bakåtblickande genomsnitt av det finansiella sparandet . Regeringen bedömer att genomsnittet för perioden –2020 ligger under målnivån, se tabell 1. Det framgår inte av ramverksskrivelsen om åttaårssnittet ska utvärderas mot den nuvarande målnivån, den nivå som gällde tidigare eller en kombination av de båda. Från och med ändrades överskottsmålet från en till en tredjedels procent av BNP. Regeringen konstaterar dock att det bakåtblickande genomsnittliga sparandet ligger under båda dessa nivåer.27 har tidigare rekommenderat regeringen att den bör klarlägga i vilket sammanhang och hur det bakåtblickande åttaårssnittet ska användas vid den löpande uppföljningen av överskottsmålet.28 Regeringen har därefter uttalat att det bakåtblickande åttaårssnittet inte ska styra finanspolitiken på kort sikt, utan i huvudsak användas för att vid nästa översyn utvärdera om målnivån, givet måluppfyllelsen och skuldutvecklingen, behöver anpassas för att säkerställa hållbarheten och marginalerna i de offentliga finanserna.29 Som vi påpekade i förra årets granskning av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket kommer åttaårssnittet, med en sådan tolkning, inte ha någon praktisk betydelse för utvärderingen innan nästa översyn genomförs 2027. 26Konjunkturinstitutet, Konjunkturläget , 2021. 2020/21:101, s. 18. 28Riksrevisionen, Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2019, 2019. 2019/20:153, s. 5. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 1 2.3Regeringen lämnar en godtagbar redogörelse för en återgång till målnivån 2023 Regeringen är skyldig att redogöra för hur en återgång till överskottsmålet ska ske, till följd av den tydliga avvikelsen mot överskottsmålet. Regeringen avser att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå 2023, men framhåller att prognoserna för ekonomins utveckling är mer osäkra än vanligt på grund av pandemin. Finanspolitiken kan därför, enligt regeringen, behöva anpassas till ett konjunkturläge som avviker från det som prognostiseras i budgetpropositionen för 2022.30 Regeringen framhåller vidare att penningpolitiken för tillfället har en begränsad möjlighet att stimulera ekonomin och att det ökar behovet av finanspolitisk stimulans. Därtill framhåller regeringen att flera internationella bedömare (Europeiska kommissionen, IMF och ) pekar på att det finns risker med att dra undan stimulanser för snabbt efter den djupa lågkonjunktur som pandemin förorsakat.31 Vi noterar att de ekonomiska utsikterna dock har blivit betydligt gynnsammare sedan dessa råd gavs. Vi bedömer att regeringen i budgetpropositionen lämnar en godtagbar redogörelse för en återgång till överskottsmålet. Det finns ett åtagande om att det strukturella sparandet ska nå målnivån 2023. I budgeten finns också en inriktning , att det strukturella sparandet ska stärkas jämfört med . Däremot saknades en sådan redogörelse ekonomiska vårpropositionen. 2.3.1 I vårpropositionen lämnades ingen plan för återgång till målet Om regeringen bedömer att det finns en avvikelse från överskottsmålet är den skyldig att redogöra för en återgång till överskottsmålet.32 Det ställs vissa krav på en sådan plan i det finanspolitiska ramverket. Planen bör vara tidsbestämd och normalt inledas under budgetåret, vanligtvis genom förslag i budgetpropositionen . Om avvikelsen inte kan återtas under det närmaste året bör regeringens plan innehålla ett tydligt politiskt åtagande för det strukturella sparandet för budgetåret och åren därefter.33 I förra årets granskning av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket kritiserade regeringen för att den, trots en bedömd tydlig målavvikelse, inte redovisade någon plan för återgång till överskottsmålet.34 ekonomiska vårproposition konstaterade regeringen återigen att det 2021/22:1, s. 60. 2021/22:1, s. 16–17 och 60. 322 kap. 1 a § budgetlagen (2011:203). 2017/18:207, s. 15. 34Riksrevisionen, Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2020, 2020. 20R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förelåg en avvikelse mot överskottsmålet och avsåg att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå när de ekonomiska förhållandena medgav det.35 Formuleringen ekonomiska vårproposition var enligt vår bedömning för vag för att uppfylla ramverkets krav på en plan. 2.3.2I budgetpropositionen lämnades en godtagbar plan för återgång till målet I budgetpropositionen redovisar regeringen en plan för återgång till överskottsmålet. Regeringen avser att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå 2023.36 Planen pekar också ut riktningen , att det strukturella sparandet ska stärkas jämfört med . Återgången till målnivån är därmed tidsbestämd och inleds under . Enligt regeringens budget stärks det strukturella sparandet som andel av potentiell BNP . Även om regeringen inte explicit uttrycker en önskvärd nivå för det strukturella sparandet 2022 bedömer vi att det finns ett tydligt politiskt åtagande för det strukturella sparandet både 2022 och 2023. 2.4Finanspolitikens inriktning strider inte mot det finanspolitiska ramverket Hur vägen tillbaka till överskottsmålet ska utformas handlar om finanspolitikens inriktning. Den finanspolitiska inriktning som regeringen föreslår medför att överskottsmålet inte nås, trots att konjunkturen är i balans. Den finanspolitiska inriktningen följer å andra sidan de regler för i vilken takt återgången ska ske, som finns i det finanspolitiska ramverket. Det vill säga, det strukturella sparandet stärks i måttlig takt . 2.4.1 Målnivån nås inte när konjunkturen är i balans Regeringens föreslagna politik bidrar till att BNP-gapet sluts men att det strukturella sparandet når målnivån först , se tabell 1. Enligt ramverket bör ett åtagande normalt utformas så att den målsatta nivån för sparandet nås när konjunkturen är i balans.37 Den finanspolitiska inriktningen innebär alltså att den målsatta nivån för sparandet inte nås när konjunkturen är i balans. Regeringen hänvisar till att flera internationella bedömare framhåller att det kan finnas risker med att avveckla ekonomiska stimulanser för tidigt och att penningpolitiken har begränsade möjligheter att stimulera ekonomin, se avsnitt 2.3. 2020/21:100, s. 54. 2021/22:1, s. 60. 2017/18:207, s. 15. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 1 Vi konstaterar att regeringen prioriterar andra politiska mål framför en snabbare återgång till överskottsmålet, vilket inte är i strid med det finanspolitiska ramverket. Vi konstaterar vidare att det strukturella sparandet 2022 i regeringens prognos , där reformerna i budgetproposition inte fanns med, beräknades till av potentiell BNP, det vill säga ett sparande som låg nära målnivån.38 Det indikerar att målet hade varit möjligt att nå. 2.4.2 Det strukturella sparandet stärks i måttlig takt Principerna för hur avvikelser från överskottsmålet ska hanteras syftar till att stimulanser och åtstramningar ska komma vid rätt konjunkturläge och på så sätt inte leda till att förstärka konjunktursvängningarna, så kallad procyklisk finanspolitik. I det finanspolitiska ramverket finns därför handlingsregler som beskriver hur eventuella avvikelser gentemot överskottsmålet ska hanteras beroende på hur regeringen bedömer det rådande resursutnyttjandet i ekonomin, se tabell 2. Tabell 2 Konjunkturhänsyn vid hantering av målavvikelser Bra tider/högt Normala tider/normalt Dåliga tider/lågt Anm.: Normala tider definieras i ramverksskrivelsen som att BNP-gapet är mellan −1,av potentiell BNP. Källa: Skr. 2017/18:207, s. 16. Regeringen gör bedömningen att BNP-gapet 2021 uppgår till −1,och att resursutnyttjandet stärks . Med de åtgärder som presenteras i budgetpropositionen bedöms BNP-gapet vara positivt, av potentiell BNP, 2022. Utan åtgärder hade BNP-gapet troligen varit mindre eller negativt. Detta hypotetiska gap är i teorin ett bättre mått på resursutnyttjandet att utvärdera finanspolitiken mot, jämfört med beräkningen av BNP-gapet som tagit hänsyn till de föreslagna reformerna. Det framgår dock inte i propositionen hur mycket lägre resursutnyttjandet hade varit utan åtgärder. Sådana bedömningar har gjorts på för enskilda åtgärder, men ingen samlad bedömning har presenterats eftersom osäkerheten i dessa kalkyler är stor.39 Vår bedömning är att 38Regeringskansliet, ”prognoser för den ekonomiska utvecklingen”, hämtad . 39Intervju med företrädare för , . 22R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N BNP-gapet ändå hade varit inom intervallet −1,5 till 1,5, och därmed betraktats som normalt resursutnyttjande enligt ramverksskrivelsen.40 Det läge som beskrivs ovan – med underskridande av överskottsmålet 2021 i kombination med normalt resursutnyttjande – ska enligt det finanspolitiska ramverket hanteras genom saldoförstärkande åtgärder i måttlig takt, se tabell 2. Den tumregel som anges är att avvikelser i normala konjunkturlägen bör minska i samma takt som vanligtvis sker i avsaknad av aktiva finanspolitiska beslut,41 vilket enligt förarbetena till ramverksskrivelsen motsvarar av BNP per år.42 Enligt budgetpropositionen förbättras det strukturella sparandet av potentiell BNP, vilket alltså är i linje med vad som anges i ramverksskrivelsen. 2.4.3En översikt av tillfälliga kontra permanenta åtgärder samt krisåtgärder hade ökat transparensen I likhet med förra årets granskning av tillämpning av det finanspolitiska ramverket bedömer vi att regeringens redovisning skulle bli mer transparent om det fanns en sammanställning av de budgeteffekter som tillfälliga kontra permanenta åtgärder ger upphov till.43 I budgetpropositionen bedömer vi att det även hade varit värdefullt med en sammanställning av i vilken takt krisstöden fasas ut. Denna information är nödvändig för att en utomstående bedömare ska kunna ta ställning till hur regeringens politik påverkar det strukturella sparandet på kort och på medellång sikt. Den skulle också ge en tydligare bild av hur planen för att återgå till överskottsmålet 2023 faktiskt ser ut. Regeringen anför stabiliseringspolitiska skäl till att överskottsmålet inte uppnås 2022 trots att ekonomin förväntas vara i balans. konstaterar vi att endast en fjärdedel av åtgärderna direkt inriktas mot att öka sysselsättningen, se avsnitt 2.1.Huvuddelen av utgiftsökningarna tolkar vi som olika förstärkningar av välfärdssystem och åtgärder som syftar till att öka takten i klimatomställningen. Flera av de stöd som regeringen använt under krisen har varit rättighetsbaserade, vilket innebär att utfallet i stor utsträckning har styrts av behovet eller efterfrågan av stöd. Exempel på det är stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd. 40Bedömningen bygger på att reformer på motsvarar av BNP, och att elasticiteten mellan reformer och BNP i normala fall är mindre än ett. 2017/18:207, s. 15. 42SOU 2016:67, s. 255. och , Vägen mot en starkare uppföljning av överskottsmålet, 2016, s. 59. 43Riksrevisionen, Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2020, 2020. Regeringen svarade att omfattningen av tillfälliga kontra permanenta åtgärder framgår av redovisningen av de takbegränsade utgifterna, med hänvisning till tabell 7.16 i budgetpropositionen , se 2020/21:145, s. 7. ansåg, i likhet med , att regeringen i sin redovisning bör kunna vara något tydligare i detta fall. En sådan redovisning skulle enligt utskottet förenkla och underlätta förståelsen för de slutsatser och bedömningar som regeringen gör i de ekonomiska propositionerna, se bet. 2020/21:FiU20, s. 56. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 1 har innehållit en form av självrisk – företag och anställda har delat kostnaden med staten – vilket minskat risken för överutnyttjande.44 Användningen av de här stöden har varit svåra att göra prognoser på eftersom krisens omfattning varit svår att förutse. Antalet ansökningar har blivit lägre än vad regeringen först räknade med. Utgiftsprognoserna för stöden till näringslivet 2021 har reviderats ned kraftigt i takt med att ekonomin har stärkts. 2.5 Regeringens prognosjämförelser kan förbättras Regeringens bedömning av det strukturella sparandet skiljer sig från bedömningar gjorda av expertmyndigheter såsom och . Regeringens prognosjämförelser är i årets ekonomiska propositioner allmänt hållna, med få konkreta förklaringar till varför prognoserna skiljer sig åt. De skillnader som finns bör, enligt , förklaras mer ingående. Överskottsmålet ska följas upp med det strukturella sparandet för innevarande och nästkommande budgetår, enligt det finanspolitiska ramverket. Olika bedömningar kan därför leda till skilda uppfattningar om huruvida det finns en tydlig avvikelse från överskottsmålet, och hur finanspolitiken bör utformas i förhållande till målet. Det är därför viktigt att regeringen tydligt redogör för skillnaderna mellan prognoserna. En transparent redovisning gör det också möjligt att utvärdera regeringens prognoser , vilket kan bidra till en minskad risk för systematiska fel i regeringens prognoser. 2.5.1 Regeringen är onödigt kortfattad när den jämför prognoser I budgetpropositionen jämför regeringen sin makroekonomiska bedömning med fyra andra bedömares. Prognosen för resursutnyttjandet och 2022, mätt med BNP-gapet, är i linje med och bedömningar. Regeringen jämför också sin prognos för BNP-gapet med Europeiska kommissionens prognos som visar ett betydligt svagare resursutnyttjande. De svenska prognosmakarna i jämförelsen har dock en samstämmig bild av att det svaga resursutnyttjandet förstärks och att BNP-gapet sluts . I prognos går återhämtningen något snabbare.45 De förhållandevis små avvikelserna mellan prognoserna för BNP-gapet gör regeringens redovisning tillräcklig, enligt . Regeringens bedömning av det strukturella sparandet skiljer sig från och bedömningar. Den förklaring som regeringen lämnar i budgetpropositionen är följande: ”Detta kan bero dels på olika bedömningar av ekonomins potentiella BNP-nivå, dels på skillnader 44Se , Svensk finanspolitik, 2021, kap. 2. 2021/22:1, tabell 3.9. 24R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N i beräkningsmetoder”.46 Regeringen lämnar ingen mer specifik förklaring till de skillnader som finns. Detta gör det, enligt , svårt för en utomstående läsare att få en uppfattning om i vilken utsträckning skillnaderna kan hänföras till olika tidpunkter för prognosarbetet, samt vilka skillnader i antaganden och metoder som har störst betydelse. Tabell 3 Olika bedömningar av strukturellt sparande Procent av potentiell BNP –1,2 –0,6 –0,4 (0,3) (0,3) –1,6 –0,3 Europeiska kommissionen () –1,9 Anm.: bedömning 2023–2024 är inte en prognos, utan postulerad. Källa: Budgetpropositionen , avsnitt 8.7. I budgetpropositionen finns en detaljerad tabell på beräkning av det strukturella sparande, men ingen analys av denna återfinns i texten.47 Beräkningsmetoden som används är densamma för regeringen, och Ekonomistyrningsverket.48 Regeringen hade därför kunnat ta fram en jämförelsetabell för en mer detaljerad redovisning av de underliggande skillnaderna. Tabell 4 nedan visar på hur en sådan jämförelsetabell skulle kunna se ut. För att ta fram tabellen har vi haft tillgång till icke publicerade data från Ekonomistyrningsverket.49 För att regeringen ska kunna göra en liknande jämförelse, och möjliggöra en extern granskning, behöver publicera dessa data. Det strukturella sparandet beräknas som en konjunkturjustering av det finansiella sparandet. Regeringen förklarar skillnaderna mellan prognoserna för finansiellt sparande med att de olika bedömningarna har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken.50 Den tabell som vi tagit fram visar att skillnaderna i prognoserna för strukturellt sparande förklaras av både skillnader i finansiellt sparande och olika bedömningar av konjunktursjusteringen. 2021/22:1, s. 149. 2021/22:1, bil. 2, tabell 2.14. 48Se , Metod för beräkning av strukturellt sparande i offentlig sektor, 2019 och , A New Method for Constructing a Cyclically Adjusted Budget Balance: the Case of , 2004. 49Mejl från företrädare för , . 2021/22:1, s.148. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 1 Konjunkturjusteringen är summan av fyra delar. Med denna tabell kan vi visa att varken BNP-gap eller arbetslöshetsgap kan förklara den skillnad som finns mellan regeringens och expertmyndigheternas bedömning av konjunkturjusteringen. En förklaring är i stället att justerat för vissa engångseffekter, vilket inte regeringen eller gjort. Den huvudsakliga förklaringen till skillnaderna i konjunkturjusteringen är olika bedömningar av så kallade sammansättningseffekter.51 Att de skiljer sig åt förklaras i sin tur framför allt av olika prognoser på hushållens kapitalskatter.52 Tabell 4 Beräkning av strukturellt sparande av olika prognosmakare Finansiellt sparande (FS) –1,8 –0,7 –1,5 –1,9 –0,1 Strukturellt sparande (SS) –1,2 –0,6 –0,4 –1,6 –0,3 Konjunkturjustering (SS–FS) –0,2 varav justering för: –0,1 –0,1 –0,1 –0,3 –0,5 –0,1 –0,2 Anm.: Avrundade värden i tabellen. Källor: Budgetpropositionen , och . 52Intervju med företrädare för , . 26R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringens uppföljning av skuldankaret är kortfattad men tillräckligt transparent, enligt vår bedömning. Det framgår av såväl ekonomiska vårproposition som budgetpropositionen att skuldkvoten inte kommer att överskrida toleransintervallets övre nivå på av BNP. Regeringen kunde dock ha varit tydligare med att prognosen för skuldkvoten skulle ha hamnat på av BNP i den ekonomiska vårpropositionen om inte påbörjat en egenfinansiering av valutareserven. Enligt regeringens senare prognos i budgetpropositionen hamnar skuldkvoten inom toleransintervallet även utan de effekter på skuldkvoten som agerande medför. 3.1Regeringens uppföljning av skuldankaret är kortfattad men tillräckligt transparent Skuldankaret infördes och utgör ett riktmärke för den önskade nivån på den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP (skuldkvoten) på medellång sikt. Riktmärket för skuldankaret är av BNP. Regeringen ska enligt det finanspolitiska ramverket följa upp utvecklingen av skuldkvoten i den ekonomiska vårpropositionen. Om skuldkvoten avviker från riktmärket med , ska regeringen enligt det finanspolitiska ramverket lämna en skrivelse till och redogöra för skälen till avvikelsen samt beskriva hur regeringen avser att hantera den.53 ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att skuldkvoten 2021 skulle ligga kvar nivå om , det vill säga precis under den övre gränsen på i skuldankarets toleransintervall. förutsågs att skuldkvoten skulle sjunka betydligt för att nå vid prognosperiodens slut , se figur 1. En viktig anledning till att inte skuldkvoten ökar är att valt att inleda en egenfinansiering av valutareserven, vilket medfört att upplåningen via , och därmed statsskulden, minskar med uppskattningsvis Enligt vår beräkning skulle skuldkvoten uppgått till ekonomiska vårproposition om fortsatt att finansiera valutareserven via . Utan omläggning skulle således det övre gränsen i toleransintervallet ha överskridits. 2017/18:207 s. 17. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 1 Det har tidigare, i diskussionen runt skuldankaret som finanspolitiskt mål, påtalats att val av upplåningsform påverkar bruttoskulden.54 tydliggjordes detta då agerande var avgörande för att skuldkvoten stannade inom toleransintervallet i stället för att hamna över gränsen. I budgetpropositionen är prognosen att skuldkvoten kommer att bli 2021, väl inom skuldankarets toleransintervall på 30–. Förbättringen beror främst på att tillväxten bedöms bli drygt en procentenhet högre och att budgetunderskottet blir betydligt lägre än vad som bedömdes Liksom tidigare beräknas skuldkvoten sjunka och når vid prognosperiodens slut . Figur 1 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Källor: SCB och budgetpropositionen . Sammantaget är det bedömning att regeringens uppföljning av skuldankaret ekonomiska vårproposition är kortfattad men tillräckligt transparent. Regeringen redogör för att skuldkvoten skulle ha ökat om inte agerande påverkat statsskulden. Dock anser vi att regeringen ekonomiska vårproposition kunde varit tydligare med att toleransintervallets övre gräns skulle ha överträtts om inte valt att egenfinansiera valutareserven. 54Se exempelvis SOU 2016:67, En översyn av överskottsmålet, kap.8. 28R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Marginalen till utgiftstaket ser ut att vara mycket stor, men för att inte överskrida taket kan inga ytterligare åtgärder som ökar utgifterna längre fram genomföras, utöver de som föreslagits Att det i närtid inte finns utrymme för utgiftsökningar framgår inte i budgetpropositionen , vilket enligt vår bedömning är en brist på transparens. Det är den minsta budgeteringsmarginalen som avgör utrymmet för varaktiga utgiftsökningar även i närtid. Den budgeteringsmarginal som finns behövs för att hantera den osäkerhet som normalt finns , enligt riktlinjerna för budgeteringsmarginalens storlek.