prop · H903266 · 2022-06-28 00:00:00 — , , 2019. , ., Bränström R., ., , ., Ljungquist T. och G. , Läkares erfarenheter av arbete med sjukskrivning – resultat från en enkätstudie och jämförelser med 2008 och 2004, , Sektionen för försäkringsmedicin, , 2013. , Ökat nyttjande av sammanhållen journalföring. Möjligheter, utmaningar och behovet av digital informationsförsörjning och , Delrapportering av uppdrag från regeringen /03119 (delvis), 2021. Enfeldt, J., ”Hyrsjuksköterskor i vården. Hur det gick till när politikerna tappade kontrollen och hur beroendet av hyrsjuksköterskor kan brytas”, 2019. compressed-1.pdf, hämtad . ., Hur har distriktsläkares sjukskrivningspraxis förändrats under ? Resultat av tre praxisundersökningar bland distriktsläkare i ett svenskt landsting , CFK – , 2008. , Sjukskrivningarnas anatomi – en om drivkrafterna i sjukförsäkringssystemet, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2016:2, 2016. , Operation digitalisering – en om hälso- och sjukvården. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, 2018:6, 2018. , Socialförsäkringsrapport, 2017:11, 2017. , Socialförsäkringsrapport, 2019:3, 2019. , Effekter som covid-19 har på sjukförsäkringen, Delrapport 2, 2020. , Rapport: Uppdrag om förbättrad kvalitet i ärenden om rätt till sjukpenning, Svar på regeringsuppdrag, dnr 2020/001876, 2021. , Rapport: Uppdrag att skapa förutsättningar för uppföljningar av läkarintyg, Svar på regeringsuppdrag, dnr FK 2021/006212, 2021. , Årsredovisning , 2011. , Årsredovisning , 2016. , Årsredovisning , 2019. , Årsredovisning , 2020. , Årsredovisning , 2021. , Årsredovisning , 2022. och , Utvecklingsinsatser för en bättre dialog mellan och hälso- och sjukvården. Slutredovisning av och åtgärder för en ändamålsenlig sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess, 2021. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Sjukfrånvaro och psykiatriska diagnoser, ISF 2014:22, 2014. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Vårdvalets effekter på sjukskrivningarna, ISF 2014:17, 2014. Inspektionen för vård och omsorg (), Hyrläkare – vårdgivarens dilemma? Kontinuitet, vakanser och en ökad rörlighet hos hälso- och sjukvårdspersonalen inom primärvården, 2016. Inspektionen för vård- och omsorg (), Iakttagelser och slutsatser om vårdens och omsorgens brister för , 2020. Inspektionen för vård- och omsorg (), Digitala vårdtjänster. Förstudie inför nationell tillsyn, avdelning Öst (inför nationell tillsyn 2019–2020), 2019. Inspektionen för vård- och omsorg (), Iakttagelser i korthet, Nr 3/2019, 2019. , P. och M. , Finns det något samband mellan sjukintygets kvalitet och sjukfrånvaro?, IFAU 2008:27, 2008. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Allmän tillgång? Ett kunskapsunderlag för en stärkt försörjning av läkarkompetens i första linjens vård, 2018:5, 2018. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Primärt i vården – En studie om befolkningens syn på kontinuitet vid vårdcentraler, 2020:9, 2020. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Nära vård i sikte. Utvärdering av omställningen till en god och nära vård: delrapport, 2021:8, 2021. , Bedömning av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa – en process med stora utmaningar, RiR 2018:11, 2018. , Nekad sjuk- och aktivitetsersättning – effekter på inkomst och hälsa, RiR 2018:9, 2018. , Jämställd sjukfrånvaro. Bedöms kvinnor och män likvärdigt i sjukskrivningsprocessen? RiR 2019:19, 2019. , Utvecklingen inom patientsäkerhetsområdet, 2017. , Bedömning av tillgång och efterfrågan på legitimerad personal i hälso- och sjukvård samt tandvård – Nationella planeringsstödet 2019, , 2019. , Att följa utvecklingen av fast läkarkontakt, Delrapport inom ramen för regeringsuppdrag om uppföljning av omställning till en mer nära vård, 2020. , Uppföljning av omställningen till en god och nära vård 2020. Utvecklingen i kommuner och regioner samt förslag på indikatorer, 2021. , Uppföljningen av primärvård och omställningen till en nära vård. Deluppdrag 1 – av registeruppgifter för primärvården, 2021. och , Sjukskrivningsmönster och praxis. Skillnader i vårdens arbete. Rapport om sjukskrivningspraxis, 2017. SOU 2010:107, Läkares sjukskrivningspraxis – En systematisk litteraturöversikt, En rapport från Sociala rådet. SOU 2019:42, Digifysiskt vårdval – Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. Kommuner och Landsting, Projekt – Oberoende av inhyrd personal, 2016. Kommuner och Landsting, Projekt – Oberoende av inhyrd personal – Rapport från det nätverksgemensamma projektet 2016–2018, 2019. , V., Haque, M., , E., och , K., Läkares erfarenheter av försäkringsmedicinska beslutsstöd och av digitalisering av läkarintyg, Avdelningen för försäkringsmedicin, , , 2018. Dir. 2017:08, Styrning för en mer jämlik vård. Dir. 2018:14, Tilläggsdirektiv till Ordning och reda i vården. Regeringens lagrådsremiss, Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform, 2021. Regeringsbeslut S2017/07220/RS (delvis) S2017/07302/RS (delvis) S2017/07303/RS (delvis), Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut S2018/S2018/00530/SF, Uppdrag att vidareutveckla sjukförsäkringshandläggningen i dialog med hälso- och sjukvården. Regeringsbeslut S2018/01460/FS. Regleringsbrev för avseende anslag 1:6. Regeringsbeslut S2020/09448 S2020/09516 S2020/09593 (delvis), Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut S2021/08064, S2021/08094, S2021/08111 (delvis), Regleringsbrev för avseende . 2008/09: SfU 1, Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet, rskr. 2008/09:138. 2011/12: SfU14, Ett återinförande av begreppet normalt förekommande arbete, rskr. 2011/12:203. 2012/13: SfU10, Metoder för bedömning av arbetsförmåga, rskr. 2012/13:277. 1994/95:147, Rätten till förtidspension och sjukpenning samt folkpension för gifta. 2002/03:89, Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. 2017/18:1, Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2021/22:1, Utgiftsområde 10: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2021/22:72, Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform. , Beslut om viljeinriktning för samarbete mellan och , Protokoll med beslut , Dnr , 2018. , Informationsmeddelande, 2019:025, 2019. , Rutin i Väst beträffande anmälningar till och polisen, internt PM , 2019. , Stöd för strukturell samverkan, Dokument i version , 2020. Inspektionen för vård och omsorg (), Informationsutbyte med i tillsynen av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, Rutinbeskrivning , Dnr 1.3-27760/2014, 2014. Inspektionen för vård och omsorg () och , Viljeinriktning för samverkan mellan , 2019- 01-15, Dnr FK , 2019. Webbsidor, riktlinjer, vägledningar etc. på webben , ”Hyrläkare ger mest antibiotika”, publicerad , 2015. antibiotika/, hämtad . Direktoratet for e- helse, ”Veiledning i god praksis for bruk av Dialog Fastlege. Råd till helsepersonell som ska tjensterna i bruk for sina pasienter”, 2019. , hämtad . , ”Svar – ISF:s rapport (2016:5) Nekad sjukpenning för inrikes och utrikes födda”, dnr 21300–2016, 2016. , hämtad . , ”Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning”, Vägledning 2015:1, version 14, 2021. , hämtad . , ”Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning”, Vägledning 2015:1, version 15, 2022. , hämtad . , ”Ordning och reda i bemanningsbranschen – en rapport om hyrpersonal i vård och omsorg”, 2018. , hämtad . , ”Kartläggning visar akut läkarbrist i primärvården”, 2013. lakarbrist-i-primarvarden,c9383798, hämtad . Nationellt system för kunskapsstyrning (SKS), ”Generisk modell för rehabilitering och delar av försäkringsmedicinskt arbete”, Version godkänd av styrgruppen för SKS Hälso- och sjukvård, regioner i samverkan, version beslutad . , hämtad . Regeringen, ”Remisslista SOU 2019:42 Digifysiskt vårdval”, dnr. S2019/04058/FS. Regeringen och Kommuner och Regioner, ”En kvalitetssäker sjukskrivnings-och rehabiliteringsprocess. Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner 2020”. och Kommuner och Regioner, ”Vision e-hälsa 2025 – gemensamma utgångspunkter för digitalisering i socialtjänst och hälso- och sjukvård”, 2016. , hämtad . , ”Övergripande principer för sjukskrivning”, senast reviderade 2012. , hämtade . , ”Digitala vårdtjänster – Övergripande principer för vård och behandling”, 2018. , hämtad . , ”Försäkringsmedicinskt beslutsstöd”. , ”Nya föreskrifter om att utfärda intyg i hälso- och sjukvården, Meddelandeblad 2/2019”. , ”Utvecklingsplan för försäkringsmedicin. strategiska utvecklingsplan för att stödja och bidra till utveckling av hälso- och sjukvårdens försäkringsmedicinska arbete”, 2020. , hämtad . Strama, ”Rekommendationer för kvalitetsindikatorer vid digitala vårdmöten”. Rekommendation framtagen av Programråd Strama. Fastställd . , hämtad . Kommuner och Landsting, ”Riksavtal för utomlänsvård och kommentarer”, 2014. , hämtad . Kommuner och Landsting, ”Utvecklingen av digitala tjänster”, Meddelande från styrelsen 8/2019. Kommuner och Regioner, ”Delredovisning av primärvårdens digitala utbud ”, publicerad . , hämtad . Kommuner Regioner (SKR), ”Kompetensutveckling i försäkringsmedicin. Vägledningar för planering, ledning och styrning”, 2020. , hämtad . Kommuner och Regioner (SKR), ”Gemensam upphandling för hyrpersonal. Utkast till ramavtal ”, Powerpointpresentation för dialogmöten med bemanningsleverantörer . , hämtad . Kommuner och Regioner (SKR), ”Kostnader för inhyrd personal i hälso- och sjukvården I jämförelser med helår/2019 samt halvår 2/2019”, 2021. , hämtad . Kommuner och Regioner och , ”God och nära vård. En omställning av hälso- och sjukvården med primärvården som nav. En överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner 2021”. Bedömningsgrunder för granskning av läkarintyg Läkaren ska, enligt förarbetena (prop. 1994/95:147 s. 27 f.), utöver att bedöma den försäkrades medicinska status och på vilket sätt den påverkar funktionsförmågan, också ange den försäkrades arbetsuppgifter och arbetsförmågans nedsättning i förhållande till dessa. Läkaren ska tydligt ange det medicinska syftet med sjukskrivningen och motivera dels varför den försäkrade inte bör arbeta, dels på vilket sätt det främjar personens tillfrisknande att avstå från arbete. Enligt huvudregeln ska den försäkrade styrka nedsättningen av arbetsförmåga på grund av sjukdom senast i sjukperioden (27 kap. 25 § SFB), genom att lämna in ett läkarintyg till . Undantag från huvudregeln kan göras, exempelvis kan ålägga en studerande att i kontroll- eller rehabiliteringssyfte visa upp ett läkarintyg från och med i sjukperioden (18 § föreskrifter RFFS 1998:13). Undantag kan också göras såtillvida att den försäkrade kan undantas från skyldigheten att lämna sjukintyg om det är uppenbart obehövligt att intyget lämnas (7 och 8 § föreskrifter RFFS 1998:13 7 §). Läkarintyget är framtaget av i samråd med (9 § föreskrifter RFFS 1998:13). Utgångspunkten är att intyget ska vara fullständigt ifyllt, men om intyget tillsammans med övriga underlag utgör tillräcklig information för att man ska kunna bedöma rätten till sjukpenning, behöver någon komplettering av intyget inte begäras även om det är ofullständigt. I föreskrifter (HSLF-FS 2018:54) om att utfärda intyg i hälso- och sjukvården står följande i 6 kap. 3 §: ”Av ett intyg ska det framgå från vem en uppgift kommer, om det är intygsutfärdarens egen uppgift eller om den härrör från någon annan. Vidare ska det framgå vad som är intygsutfärdarens bedömning och vad som är uppgifter som ligger till grund för den.” För att ska kunna värdera informationen i intyget behöver det vidare tydligt framgå vilka uppgifter som lämnats av den försäkrade och vilka uppgifter som kan intygas av läkaren. I föreskrifter betonas vikten av att undersökningsfynd och liknande tydligt redovisas i intyget och att det framgår hur dessa ligger till grund för bedömningen: ”Ett intyg ska vidare innehålla uppgifter om de undersökningar, journalhandlingar och andra handlingar samt upplysningar som ligger till grund för den bedömning som intygsutfärdaren gör vid utfärdandet av intyget. Det ska även framgå i vilka avseenden de olika uppgifterna ligger till grund för bedömningen” (6 kap. 8 § föreskrifter HSLF-FS 2018:54). I rättspraxis betonas vikten av att det i läkarintyget och i de andra medicinska underlagen tydligt framgår på vilket sätt sjukdomen sätter ner arbetsförmågan och hur läkaren kommit fram till sin bedömning (2019:014). Huvudregeln säger att läkaren ska undersöka sin patient innan ett läkarintyg utfärdas; emellertid specificerar inte föreskrifterna vilka kontaktsätt som kan vara lämpliga vid undersökningen (5 kap. 2 § HSLF-FS 2018:54). Av 2019:014 framgår att inte har möjlighet att göra en generell arbetsförmågebedömning enbart utifrån diagnos, eftersom det är konsekvenserna av sjukdomen och inte sjukdomen i sig som kan sätta ned arbetsförmågan. Därför är det viktigt att det av intyget och det övriga underlaget tydligt framgår hur sjukdomen sätter ner arbetsförmågan och vilka observationer och undersökningsfynd som framkommit. I sin bedömning av rätten till ersättning gör en helhetsbedömning på basis av det samlade underlaget. Vissa sjukdomstillstånd och besvär kan vara svåra för läkaren att verifiera objektivt; emellertid är inte objektiva undersökningsfynd avgörande i bedömningen av rätten till ersättning. I förarbetena står att man i vissa korta sjukfall ibland kan sänka kraven på läkarintyget (prop. 2002/03:89 s. 22 f.). Detta genererade emellertid inte något lagförslag varför anser att det bör tillämpas med försiktighet i sjukpenningärenden. Kraven på de medicinska underlagen är således inte lägre vid korta sjukfall. Det avgörande är i stället att underlagen och övriga relevanta uppgifter i utredningen visar att arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom (2019:014). Deskriptiv statistik om utfärdande av läkarintyg 2019–2020 I det här avsnittet beskrivs läkarintyg som inkom till –2020. En uppdelning har gjorts mellan intyg som är utfärdade av nätläkare på basis av ett digitalt läkarbesök och intyg som är utfärdade av andra läkare. Intyg som utfärdades och 2020 redovisas separat, och på så vis får vi en uppfattning om hur mycket intyg från nätläkare ökade som en konsekvens av pandemin, och också om i vilka grupper användningen av nätläkare ökade. Noterbart är att inte alla läkarintyg innebär anspråk på sjukpenning. I stället kan intygsperioden avse sjuklöneperioden, det vill säga den del i början av en sjukskrivning () då arbetsgivaren står för ersättningen. behöver egentligen inte inkomma till men en viss andel, okänt hur stor, gör det i alla fall. Intyg från nätläkare är avgränsade till de fyra största digitalt profilerade vårdgivarna (, och Doktor24) som står för en mycket stor del av vårdbesöken (enligt SKR 2020) bland nätläkare, dock inte samtliga. En viss underskattning av antalet intyg från nätläkare råder alltså.163 I tabell A1 (bilaga A) presenteras basinformation om de inkomna läkarintygen och den aktuella populationen. Noterbart är att det totala antalet inkomna läkarintyg sjönk , från 1,9 miljoner till omkring 1,5 miljoner, vilket sannolikt hänger samman med att kraven på läkarintyg togs bort under stora delar av 2020 till följd av pandemin. Noterbart är också att läkarintyg som är utfärdade av nätläkare utgör en mycket liten andel av alla intyg. inkom drygt 3 000 intyg från nätläkare, vilket motsvarar av samtliga intyg. skedde en tydlig ökning av nätläkarintygen, till cirka 13 000, en ökning . Som andel av samtliga intyg ökade nätläkarintygen . I tabell A1 framträder tydliga skillnader mellan patienter som fått ett läkarintyg av nätläkare och de som fått ett intyg från läkare på vårdcentral. Dessa skillnader kan i hög utsträckning förväntas motsvara dem som finns mellan patienter som söker vård hos olika typer av läkare. Gruppen som vänder sig till en nätläkare är i genomsnitt yngre än den som vänder sig till läkare på vårdcentral. till 2019 var cirka 6 av 10 med ett nätläkarintyg under , och motsvarande andel bland övriga var drygt 1 av 4. Bland patienter med nätläkarintyg är också andelen utrikes födda lägre, liksom andelen med barn . Vidare är inkomsterna lägre och, inte minst, erfarenheterna av sjukskrivning och arbetslöshet , väsentligt lägre i gruppen som vänt sig till en nätläkare. Längst ner i tabellen redovisas uppgifter från det utfärdade läkarintyget. Där framgår att patienter som sökt vård hos en nätläkare i nästan samtliga fall, 95 fall av 100, är i arbete, att jämföra med 78 fall av 100 av dem som vänt sig till andra läkare. Resultatet ger en indikation om att tillgängligheten kan ha betydelse i sammanhanget: En person som arbetar har ofta sämre möjligheter att uppsöka en läkare på vårdcentral jämfört med en person som inte arbetar, och då kan ett digitalt möte med läkare 163Det finns ytterligare felkällor i identifierandet av nätläkare som kan medföra en underskattning av antalet intyg. I granskningen har nätläkare identifierats via den arbetsplatskod som anges i läkarintyget. Genom att därutöver söka på ”Enhetsnamn” hittar i en egen sökning ytterligare i storleksordningen 5 000 intyg som möjligen kan tillföras kategorin läkarintyg från nätläkare. Ytterligare en källa till underskattning är därutöver att vi i framställningen tagit bort 1 200 intyg som rör patienter som saknar uppgifter i personregister. framstå som ett attraktivt alternativ. Vidare framgår att nätläkare oftare än andra läkare bedömer att patientens arbetsförmåga är nedsatt , samt att intyg från läkare på vårdcentral oftare (3,jämfört ) föranleder en begärd komplettering av intyget. Det sistnämnda kan ha olika förklaringar. Det skulle kunna bero på att patienter som vänder sig till nätläkare i genomsnitt är mer lättbedömda och att intygen därför blir av högre kvalitet, men det skulle också kunna bero på att gör bedömningen att nätläkare, eftersom de inte träffar patienten fysiskt, har svårare att inkomma med kompletterande uppgifter. Pandemin innebar en kraftig ökning av antalet läkarintyg som är utfärdade av nätläkare. Bland dem som fick ett intyg av en nätläkare skedde en tydlig ökning av patienter . Denna andel var 2019, men ökade till . En kraftig ökning skedde också bland utrikes födda, som ökade sin andel av utfärdade nätläkarintyg från . En ökning skedde också bland män (från ). Noterbart är avslutningsvis att andelen läkarintyg där krävde en komplettering av underlaget sjönk tydligt , både bland intyg som är utfärdade av läkare på vårdcentral (3,) och bland intygen från nätläkare (2,). tolkar nedgången som en direkt konsekvens av ett förändrat arbetssätt på –, då försäkringsutredare avvaktade med att begära kompletteringar från vården i sjukpenningärenden.164 I stället hade de fått instruktioner om att inhämta kompletterande information från den försäkrade och vid behov även arbetsgivaren eller annan aktör. Syftet med förändringen av arbetssättet var att avlasta vården. 164Försäkringskassan, 2020. Tabell A1 Beskrivning av patienter som fick läkarintyg utfärdat –2020, bakgrundsinformation. Andelar, standardavvikelse inom parentes Civilstånd (gift) 25–34 år 35–44 år 45–54 år (11,2) (12,3) (12,0) (12,2) (161,3) (191,1) (162,8) (172,3) Anm.: VC = Vårdcentral. Bland läkarintyg som är utfärdade av läkare på vårdcentral är de dominerande diagnoserna dels de psykiatriska diagnoserna, dels diagnoserna som är kopplade till sjukdomar i det muskuloskeletala systemet, exempelvis smärtor i rygg, nacke och axlar (tabell A2). Dessa diagnoser utgör i storleksordningen 6 av 10 utfärdade intyg. Av övriga diagnoser är skador och förgiftningar den största med omkring 8–, åtminstone i vanliga fall. blev emellertid sjukdomar i andningsorganen en ännu vanligare diagnos. Före pandemin var psykiatriska diagnoser den vanligaste orsaken till ett utfärdat nätläkarintyg; drygt 4 av 10 intyg utfärdade av en nätläkare gällde en patient med en psykiatrisk diagnos. Den näst största diagnosen, cirka 3 av 10 intyg, var sjukdomar i andningsorganen. gällde 6 läkarintyg av 10 sjukdomar i andningsorganen, vilka därmed var den klart vanligaste diagnosen bland intyg som utfärdades av nätläkare. Därefter var psykiatriska diagnoser de vanligaste (13,) följt av vissa infektions- och parasitsjukdomar (9,). Tabell A2 Beskrivning av patienter som fick läkarintyg utfärdat –2020, diagnos, andelar (procent) Tumörer, sjukdomar i blod och blodbildande organ samt vissa Psykiska sjukdomar och syndrom Sjukdomar i ögat och närliggande organ, sjukdomar i örat och Sjukdomar i urin- och könsorganen Graviditet, förlossning och Symtom, sjukdomstecken och onormala kliniska fynd och laboratoriefynd som ej klassificeras Skador, förgiftningar och vissa andra följder av yttre orsaker Koder för särskilda ändamål Yttre orsaker till sjukdom och död Faktorer av betydelse för hälsotillståndet och för kontakter med hälso- och sjukvården Anm.: VC = Vårdcentral. En analys av fördelning av läkarintygen mellan olika regioner visar att , och står för drygt hälften av alla läkarintyg som är utfärdade på vårdcentraler i landet, och nästan var fjärde intyg är utfärdat i Region (tabell A3). Bland intygen som är utfärdade av nätläkare är storstadsregionernas dominans ännu tydligare, cirka 7 av 10 nätläkarintyg 2019 avsåg en patient som är bosatt i någon av dessa regioner. hade andelen vuxit till cirka 8 av 10 intyg. Ökningen av antalet intyg från nätläkare drivs således av en tydlig ökning av intyg som är utfärdade för patienter i Region , som ensamt står för över hälften av alla intyg. Tabell A3 Beskrivning av patienter som fick läkarintyg utfärdat –2020, region, andelar (procent) Anm.: VC = Vårdcentral. Bransch, sektor och utbildningsinriktning I tabell 4,5 och 6 redovisas grupperna med avseende på faktorer som är kopplade till patienternas yrke och bransch. I tabell A4 redovisas hur läkarintyg från nätläkare och andra läkare inom hälso- och sjukvården fördelas mellan olika branscher. Överlag gäller att flest intyg inkommer från anställda inom vård och omsorg (), följt av utbildning och handel (båda ). Fördelningen av läkarintyg från olika branscher är förhållandevis lika om man jämför intyg som är utfärdade av nätläkare och andra läkare. Med andra ord är branscherna inom vilka flest läkarintyg utfärdas av den stora majoriteten av läkare, också de branscher inom vilka nätläkare oftast utfärdar intyg. Den stora ökningen av nätläkarintyg 2020 förefaller dessutom vara proportionell ur ett branschperspektiv, så att olika branschers andel av samtliga nätläkarintyg är förhållandevis stabil. En fördelning av läkarintyg mellan olika sektorer på arbetsmarknaden (tabell A5) ger en liknande bild. Klart flest intyg avser anställda i privat sektor (aktiebolag och övriga, ej offentliga, företag), följt av intyg som avser anställda i primärkommunal sektor. Det gäller både nätläkare och andra läkare. Medan andelen intyg från privat sektor är något större bland nätläkare jämfört med andelen från övriga läkare, gäller det omvända för intyg från sektor. Avslutningsvis går mönstret med små skillnader mellan nätläkare och andra läkare igen även när det gäller hur patienter med olika utbildning fördelar sig (tabell A6). Flest läkarintyg återfinns bland utbildade inom kategorin ”bred, generell utbildning” (drygt 1 av 5 intyg), följt av ”hälso- och sjukvård” (ungefär 1 av 7 intyg) och ”företagsekonomi, handel och administration” och ”teknik och teknisk industri”, båda med omkring 1 intyg av 10. Inga påtagliga förändringar av den utbildningsmässiga sammansättningen återfinns för nätläkarintygen . Tabell A4 Beskrivning av patienter som fick läkarintyg utfärdat –2020, bransch (SNI07), andelar (procent) Försörjning av el, gas, värme och Förvärvsarbete i hushåll; hushållens produktion av diverse varor och tjänster för eget bruk Handel; reparation av motorfordon Kultur, nöje och fritid Offentlig förvaltning och försvar; Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster Vattenförsörjning; avloppsrening, Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik Vård och omsorg; sociala tjänster Anm.: VC = Vårdcentral.