prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — SPV har behövt göra större höjningar av premierna för de förmåns- bestämda pensionerna än tidigare till följd av lägre räntenivåer och en ökad livslängd. höjdes premierna och 2019 . Som jämförelse kan nämnas att premierna höjdes både 2017 och 2018. Till området hör , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, i vissa trygghetsfrågor, och Offentliga sektorns särskilda nämnd. Tvister rörande den statliga grupplivförsäkringen avgörs av 2021/22:1 Utgiftsområde 2 , som består av ledamöterna i tjänste- pensions- och grupplivnämnd. , för vilken regeringen är en av stiftarna, hanterar det statliga avtalet om omställning som gäller för alla statliga myndigheter. Verksamheten finansieras genom avgifter från statliga myndigheter och andra arbetsgivare som kan omfattas av avtalet om omställning. Avgifterna fastställs genom centrala kollektivavtal. De totala avgiftsintäkterna uppgick till sammanlagt 2020, vilket motsvarade av arbetsgivarnas lönesummor. Detta var samma andel som 2019. anmälde arbetsgivarna 2 300 personer till stiftelsen. Det var en betydligt lägre nivå än 2019. Antalet anmälda var därmed tillbaka på en mer normal nivå med ökat antal anmälda i samband med omställningarna inom och Arbetsförmedlingen. Nio av tio lämnar verksamhet efter att ha fått ett nytt arbete. nådde 2020 sin målsättning att av de som anmälts ska ha fått en lösning på sin situation inom vissa angivna tider, då 82 pro- cent fick en lösning. En attraktiv och föredömlig arbetsgivare lämnade fortsatt stöd till myndigheternas strategiska arbete med kompetensförsörjning. Stödet syftar till att öka myndigheternas förmåga att locka rätt kompetens. Webbplatsen Jobba statligt är en viktig del av stödet. är webbplatsen inte längre ett särskilt projekt, utan i stället en del av myndig- hetens ordinarie verksamhet. På uppdrag av genomför en enkätundersökning benämnd Kompetensbarometern för den statliga sektorn, i vilken samtliga medlemmar hos tillfrågas om sin kompetensförsörjning och ekonomi. Av medlemmarna svarade på enkäten . Uppfölj- ningen av utvecklingen i staten redovisas enligt den internationella klassi- fikationen COFOG (Classification of the Functions of Government), och syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. Andelen medlemmar som uppgav att de hade brist på lämpliga sökande uppgick i undersökningen våren . Detta var en ökning i jämförelse med undersökningen , då andelen var . Undersökningen visar, , att det finns störst brist på sökande inom it-verksamheten. För it- systemutveckling och systemförvaltning minskade bristen , men den hade i den senaste mätningen ökat från . Inom området juridiskt utred- ningsarbete hade kompetensbristen ökat från i undersökningen i den senaste mätningen. Svårigheten att behålla personal har minskat kraftigt . I undersökningen uppgav omkring en fjärdedel av medlemmarna att de hade svårt att behålla personal. I den senaste undersökningen var andelen , vilket var en ökning jämfört med undersökningen . Andelen medlemmar som hade sagt upp personal ökade från mellan och , och även de som ansåg att de skulle ha övertalighet ökade, från . Rekryteringsläget är relativt bra när det gäller chefer med personalansvar. Andelen medlemmar som hade brist på chefer eller svårt att behålla chefer var i den senaste 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Men andelen varierar mellan olika verksam- hetsområden. Inom området socialt skydd upplevde av arbetsgivarna svårigheter att behålla chefer. ökade antalet årsarbetare hos av medlemmarna. Det är färre medlemmar som bedömer att antalet årsarbetare kommer att öka ; av medlemmar bedömer att antalet årsarbetare kommer att öka, medan bedömer att antalet kommer att minska. Uppföljning av delmålen för de statliga arbetsgivarna Nedan redovisas måluppfyllelsen för respektive delmål för de statliga arbetsgivarna. Kompletterande information lämnas i bilagan till utgiftsområdet. Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande Den svenska lönebildningsmodellen baseras på att den internationellt konkurrens- utsatta sektorn är lönenormerande (se även utg.omr. 14 avsnitt 5). Lönekostnadsut- vecklingen inom staten som helhet ska inte överstiga den konkurrensutsatta sektorn. , som sluter kollektivavtal på statens vägnar, har tolkat detta som att staten inte ska förhandla före den konkurrenssatta sektorn inför en ny avtals- period. Som underlag för uppföljningen av delmålet att den statliga sektorn totalt sett inte ska vara löneledande används utvecklingen av de genomsnittliga lönerna i olika sektorer. Diagram 4.3 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden –2020 Index 1994 = 100 Anm: Uppgifter avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. Som framgår av diagram 4.3 fortsätter löneutvecklingen i staten att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort, enligt jämförande statistik från tiden efter ramanslagsreformen. ökade lönerna inom den landstingskommunala sektorn , inom den statliga sektorn , inom den privata sektorn och inom den kommunala sektorn . För tjänste- män inom den privata sektorn ökade lönen och för arbetare . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 En jämn könsfördelning på ledande befattningar i staten ska eftersträvas Som underlag för uppföljningen av delmålet att en jämn könsfördelning på ledande befattningar i staten ska eftersträvas används i första hand statistik över andelen kvinnor respektive män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet och som har personalansvar (ledningskompetens). Av diagram 4.4 framgår dels den totala fördelningen av andelen kvinnor och män på ledande befattningar i staten 2011–2020, dels fördelningen exklusive ledningskom- petens inom Försvarsmakten. Den totala andelen kvinnor på ledande befattningar ökade från 2020. Om anställda vid exkluderas uppgick andelen kvinnor till 2020, vilket var en ökning jämfört med . Diagram 4.4 Fördelningen av kvinnor och män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 2011–2020. Visar även fördelningen exklusive Försvarsmakten anställde regeringen totalt 27 myndighetschefer, varav 5 () var kvinnor och 22 () var män. var andelen kvinnor bland myndighetscheferna , vilket var marginellt lägre än 2020. Av diagram 4.5 framgår fördelningen av kvinnor och män bland de myndighetschefer som anställs av regeringen –2021. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Diagram 4.5 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som anställs av regeringen –2021 Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska Som underlag för uppföljningen av delmålet att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska används den partsgemensamma lönestatistiken. Beräknat på månadslön eller faktisk lön hade män inom staten i genomsnitt högre lön än kvinnor. Det innebar en minskning med 0,2 pro- centenheter jämfört med . har analyserat de sakliga och mät- bara faktorer som den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten består av (, Utvecklingen av löneskillnader mellan statsanställda kvinnor och män 1980–2020). Denna analys utgår inte från månadslöner utan en omräkning har skett till heltidslöner. Den löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten uppgick till . Analysen visar att faktorer som har haft betyd- else, såsom arbetstid, chefskap och arbetsområde, inte längre påverkar löneskillnaden. Den faktor som har störst påverkan på den totala löneskillnaden är att kvinnor och män inom samma arbetsområde arbetar på olika nivåer i myndigheterna. När hänsyn tas till dessa mätbara faktorer kvarstår en skillnad som inte kan förklaras av tillgänglig information i statistiken, den s.k. oförklarade löneskillnaden. Denna skillnad uppgick till , vilket var samma nivå som 2019 (se vidare utg.omr. 14 avsnitt 5 för en beskrivning av kvinnors och mäns löner enligt lönestrukturstatistiken). I diagram 4.6 redovisas den genomsnittliga löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten och den oförklarade löneskillnaden . Statistiken omfattar myndigheter under regeringen, exklusive . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Diagram 4.6 Genomsnittlig löneskillnad mellan kvinnor och män i staten och den oförklarade löneskillnaden –2020 Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer Som underlag för uppföljningen av delmålet att andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer används statistik över hur stor andel av de statsanställda som har utländsk bakgrund. Med utländsk bakgrund avses enligt SCB personer som är utrikes födda och personer som är födda i och där båda föräldrarna är utrikes födda. Av diagram 4.7 framgår andelen med utländsk bakgrund bland de anställda i staten totalt, respektive nyanställda. Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten fortsätter att öka och uppgick , vilket var en ökning jämfört med . Bland anställda kvinnor i staten uppgick andelen med utländsk bakgrund till 21,5 pro- cent och bland män uppgick andelen till . Det innebar en ökning för kvinnor och för män jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Diagram 4.7 Andel med utländsk bakgrund för staten totalt, nyanställda, förvärvsarbetande 20–samt för befolkningen i arbetsför ålder 2011–2020 Förvärvsarbetande 20–64 år Befolkningen 20–64 år Anm.: Staten totalt avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska medlemmar i , exklusive . Timavlönade m.fl. ingår inte. Som nyanställda räknas individer som inte varit anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. I statistiken för förvärvsarbetande 20–ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . Statistik avseende förvärvsarbetande 20–är ännu inte tillgänglig. Källor: och . Som framgår av diagram 4.7 ökade andelen med utländsk bakgrund bland de nyan- ställda i staten 2020. Den totala andelen med utländsk bakgrund i befolkningen 20–uppgick till . Andelen anställda med utländsk bakgrund minskade något inom kompetenskategorin stödkompetens, men ökade inom samtliga övriga kompetenskategorier . Arbetsmiljön i staten ska vara god Som underlag för uppföljningen av delmålet att arbetsmiljön i staten ska vara god används uppgifter om sjukfrånvaro, sjukpension enligt det statliga tjänstepensions- avtalet och anmälningar enligt PSA. En svag ökning noterades i sjukfrånvaron i staten 2020. av den ordinarie arbetstiden , vilket kan jämföras 2019. Sjukfrånvaron uppgick för kvinnor och för män. Jämfört med 2019 minskade sjukfrånvaron för kvinnor och för män. Förändringen över åren framgår av diagram 4.8. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Diagram 4.8 Sjukfrånvaron totalt och uppdelat på kön 2011–2020 Källa: Statskontoret. Sjukfrånvaron för kvinnor har varit ungefär dubbelt så hög som sjukfrånvaron för män. minskade dock skillnaden något till följd av att sjukfrånvaron för män ökade, som sjukfrånvaron för kvinnor minskade marginellt jämfört med . Sjukfrånvaron för kvinnor har minskat . Statligt anställda som beviljas sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt social- försäkringsbalken har rätt till sjukpension enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. beviljades 101 sjukpensioner, vilket kan jämföras med 108 sjukpensioner 2019 och 92 sjukpensioner 2018. Majoriteten av de som beviljades sjukpension var kvinnor. Av de som beviljades sjukpension 2020 var kvinnor och män. Det var samma fördelning som 2019. var av de som beviljades sjukpension kvinnor och män. Om en statligt anställd drabbas av personskada som bedöms vara en arbetsskada har personen rätt till ersättning enligt PSA. Med arbetsskada avses arbetsolycksfall, färd- olycksfall, vålds- eller misshandelsfall, smittskada eller särskild utlandsskada. Antalet anmälningar enligt PSA minskade 2020 efter att ha legat på en stabil nivå de före- gående åren. gjordes det 4 793 anmälningar, vilket kan jämföras med 5 097 anmälningar 2019 och 5 057 anmälningar 2018. Av anmälningarna 2020 stod kvinnorna för och männen för . Det kan jämföras med 2018 och 2019, då fördelningen båda åren var kvinnor och män. Grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statsanställd Som underlag för uppföljningen av delmålet om grundläggande värden i statsförval- tningen och rollen som statsanställd redovisas nedan utvecklingen av antalet ärenden vid myndigheternas personalansvarsnämnder. Myndigheternas personalansvarsnämnder handlägger ärenden som rör disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och skiljande från anställning på grund av personliga för- hållanden när det gäller statligt anställda. Nämnderna har viktiga funktioner när det gäller att upprätthålla allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen och till- godose arbetstagarnas intresse av en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. De statliga myndigheterna hanterade totalt 252 personalansvarsärenden , vilket var 5 fler än 2019. Av diagram 4.9 framgår utvecklingen av antalet personalansvars- ärenden –2020. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Diagram 4.9 Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd 2011–2020 Varav antal ärenden som lett till åtgärd Tabell 4.2 visar personalansvarsärenden som ledde till någon form av åtgärd –2020. Av diagrammet framgår bl.a. att antalet ärenden som lett till uppsägning eller avskedande har ökat något, medan antalet ärenden som lett till åtalsanmälan minskat . Personalansvarsärenden, typ av ärende och utfall –2020 Ärende som lett till åtgärd 1Diskrepansen mellan del- och totalsummorna i tabellen beror på att vissa ärenden lett till mer än en åtgärd. Övriga aktuella frågor inom den statliga arbetsgivarpolitiken Statskontoret lämnade rapporten av den arbetsgivar- politiska delegeringen i staten (Statskontoret 2020:20) till regeringen. Den övergrip- ande slutsatsen i rapporten är att delegeringen överlag fungerar väl och att utveck- lingen av arbetsgivarpolitiken , då den senaste utvärderingen gjordes, har varit positiv. Statskontoret bedömer i sin utvärdering att fungerar väl i sin roll som arbetsgivarorganisation för de statliga myndigheterna och att verkets samordning och utveckling av arbetsgivarpolitiken svarar mot medlemmarnas behov. Statskontoret bedömer vidare att överlag klarar av sina dubbla roller som förvalt- ningsmyndighet och medlemsorganisation, samt att den arbetsgivarpolitiska dele- geringen innebär att myndigheten i tillräcklig utsträckning behöver hålla regeringen informerad om förhållanden inom myndighetens ansvarsområde för att regeringen ska kunna ta sitt övergripande ansvar. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Regeringen har tillsatt en utredning som ska utreda vad som gäller när ett statligt anställningsbeslut ändras efter ett överklagande (dir. 2020:120). Utredningen ska också analysera under vilka förutsättningar en statligt anställd bör kunna stängas av från arbetet och om anställningsvillkoren ska ändras då myndighetschefer förflyttas och får andra arbetsuppgifter. Utredningen ska redovisa uppdraget . Regeringen gav ett stort antal myndigheter i uppdrag att fortsatt ta emot nyanlända arbetssökande och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för praktik (Fi2018/01701 och A2018/00925). Myndig- heterna skulle gemensamt ta emot i genomsnitt minst 1 000 nyanlända respektive 1 000 personer med funktionsnedsättning . Statskontorets redovisning av upp- draget visar att –2020 tog 153 myndigheter emot totalt 2 884 ny- anlända för praktik, varav var kvinnor och var män, samt att 140 myndigheter tog emot totalt 1 222 personer med funktionsnedsättning för praktik, varav var kvinnor och var män. Uppföljningen visar också att myndigheterna tog emot färre praktikanter . Regeringens mål om att myndigheterna skulle ta emot minst 1 000 praktikanter ur varje målgrupp har inte uppnåtts. Myndigheterna tog under perio- den –2020 emot praktikanter som motsvarade av målet för nyanlända och av målet för personer med funktionsnedsättning. Regeringen beslutade att förlänga båda uppdragen för perioden –2023 (Fi2020/04960 och A2020/02583). Regeringen beslutade om ett uppdrag till över 200 statliga myndigheter att vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen anställda som arbetar hemifrån (Fi2020/05201), i syfte att minska spridningen av covid-19. I uppdraget ingick att säkerställa att endast arbetstagare vars fysiska närvaro är nödvändig för att kunna bedriva verksamheten befinner sig i myndighetens lokaler samt att vidta åtgärder för att, i den utsträckning som deras uppgifter, gällande regelverk och verk- samhetsstrukturer tillåter möjliggöra att så många som möjligt av de anställda kan arbeta hemifrån. Regeringen beslutade att förlänga den tid då myndigheterna ska säkerställa att endast arbetstagare vars fysiska närvaro är nödvändig för att kunna bedriva verksamheten befinner sig i deras lokaler t.o.m. den 15 sep- tember 2021 (Fi2021/01934). Uppdraget förlängdes på nytt fram t.o.m. (Fi2021/02981). Förutsättningarna för arbete hemifrån skiljer sig åt mellan olika myndigheter. Regeringen har understrukit vikten av att medborgarkontakter och statlig service i hela landet ska upprätthållas. Vid vissa myndigheter är det därför av verksamhetsskäl svårt att arbeta hemifrån. redovisning avseende perioden januari–visar att andelen statligt anställda som arbetade hemifrån låg stabilt på av 2021. Bland de ca 200 myndigheter som rapporterade uppgifter till låg den genomsnittliga andelen som arbetade hemifrån under perio- den på . Skillnaden mellan andelarna förklaras av att det bl.a. vid ett antal större myndigheter, såsom Försvarsmakten, Kriminalvården och , med hänsyn till verksamhetens art är svårare för en stor del av de anställda att arbeta hemifrån. 4.3.3Det nationella genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling Genom Agenda 2030 har åtagit sig att verka för att nå de globala målen om hållbar utveckling. Alla statsråd i är ansvariga för genomförandet av agendan inom sina respektive ansvarsområden. Regeringens ambition är att ska vara världsledande i genomförandet av Agenda 2030. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 regeringens proposition om genomförande av Agenda 2030 (prop. 2019/20:188, bet 2020/21:FiU28, rskr 2020/21:154). I samband med att antog förslaget i propositionen tillkännagav för regeringen att regeringen ska lämna en samlad redovisning av genomförandet och måluppfyllelsen av arbetet med Agenda 2030 till (bet 2020/21:FiU28 punkt 2, rskr. 2020/21:154). Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om det samlade nationella genomförandet av Agenda 2030. Tillkännagivan- det är inte slutbehandlat. Propositionen är utgångspunkt för regeringens fortsatta arbete med att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Propositionen innehåller ett mål som förankrar och tydliggör åtagande för att genomföra Agenda 2030. Med målet för Agenda 2030 stärker regeringen samstämmighetspolitiken och betonar vikten av att identifiera potentiella synergier och målkonflikter mellan olika utgiftsom- råden. Det balanserade och integrerade förhållningssättet till hållbarhetens ekono- miska, sociala och miljömässiga dimensioner är centralt. Två bärande utgångspunkter i arbetet med Agenda 2030 är ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Arbetet för att nå målet ska ske i brett partnerskap med samhällets olika aktörer och internationella samarbetspartner. Ett särskilt fokus ska läggas på barn och unga och på vad som behöver göras för att nå dem som befinner sig i en särskilt utsatt situation. Arbetet med att genomföra redan beslutade riksdagsbundna mål är avgör- ande för genomförandet av agendan. Ett jämställdhetsperspektiv ska integreras och följas upp vid genomförandet av agendan. Den globala uppföljningen av Agenda 2030 sker i FN:s högnivåforum för håll- bar utveckling (HLPF). ska delta i den frivilliga nationella granskningen vid HLPF en gång under varje mandatperiod. har varit en del av denna granskning och presenterade en rapport om genomförandet av Agenda 2030 till högnivåforumet (M2021/01217). Den nationella samordnaren för Agenda 2030 (dir. 2020:17) har fokuserat sitt arbete på att stödja insatser för omställningsarbetet till ett hållbart samhälle, tidiga insatser för barn och unga samt på att fördjupa diskussionen om den ekonomiska dimensionen av hållbar utveckling. lanserades en ny hemsida för statistik kopplad till genom- förande av Agenda 2030. Den har tagits fram genom ett samarbete mellan SCB och den nationella samordnaren för Agenda 2030. Huvudsyftet med hemsidan är att till- gängliggöra statistik så att det enkelt går att följa arbete samt följa utveck- lingen och se skillnader mellan olika befolkningsgrupper. har SCB även presenterat rapporten ingen utanför (SCB 2020) och en statistisk lägesbild av genomförandet av Agenda 2030 (SCB 2021). 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Utöver de åtgärder som redovisas i detta avsnitt är förvaltningens utveckling och upp- fyllelsen av det förvaltningspolitiska målet beroende av övriga insatser som redovisas inom andra utgiftsområden i denna proposition. ESV, Statskontoret, Statens service- center och Kammarkollegiet har viktiga roller i arbetet för att upprätthålla och ut- veckla en effektiv statsförvaltning. Statskontoret bidrar med utredningar och analyser som leder till effektivisering och utveckling i linje med det förvaltningspolitiska målet. Kammarkollegiets och Statens servicecenters arbete med samordnande tjänster bidrar till uppfyllelsen av den statliga förvaltningspolitikens delmål om effektivitet. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 en central roll i arbetet med att förvalta och utveckla den ekonomiska styrningen och vid granskningen av användningen av EU-medel. Även om resultaten av de olika internationella indikatorerna ska tolkas med viss för- siktighet, och med beaktande av att de till vissa delar även omfattar den kommunala sektorn, tyder de sammantaget på att den svenska statsförvaltningen i internationella jämförelser är välfungerande och presterar bra resultat. Europeiska jämförelser visar dock att trenden att halkar efter andra jämförbara EU-länder vad gäller digi- taliseringen av den offentliga förvaltningen fortsätter. Regeringen kommer att fortsätta utveckla metoderna för analys och uppföljning i syfte att bättre kunna bedöma hur statsförvaltningen presterar utifrån målet. Även om har relativt sett höga värden i internationella index är tillit och kor- ruption viktiga frågor som regeringen arbetar vidare med. Regeringens handlingsplan mot korruption, samt uppdraget till Statskontoret att främja insatser mot korruption, bedöms ge förutsättningar för ett mer samordnat och strukturerat arbete mot korrup- tion, vilket bidrar till att säkerställa en offentlig förvaltning som medborgarna har för- troende för. granskning om administrationen i statliga myndigheter tyder på att det fortsatt finns utrymme för effektiviseringar av statsförvaltningen. Regeringen har tidigare konstaterat att myndigheter i ökad utsträckning bör organiseras och styras på ett sådant sätt att onödig administration i verksamheten undviks. Regeringen bedömer att Statens servicecenter har fortsatt vidta åtgärder för ökad kostnadseffektivitet, förbättrad service och tjänster av god kvalitet samt minskade underskott. Myndigheten behöver dock vidta ytterligare åtgärder. Anslutningstakten till myndighetens administrativa tjänster har varit för långsam för att uppnå avsedda besparingar och effektiviseringar genom gemensamma tjänster. Myndighetens syste- matiska säkerhetsarbete vid utformningen av de tjänster myndigheten tillhandahåller bedöms komma kundmyndigheterna till del. Utvecklingen av den gemensamma organisationen för lokal statlig service har fortsatt sedan Statens servicecenter tog över ansvaret för verksamheten . Regeringen bedömer att den pågående utbyggnaden av antalet servicekontor har positiva effekter för tillgången till statlig service på fler platser i landet.