prop · H903282 · 2022-07-26 00:00:00 — Intervjuerna har skett digitalt, med undantag för Migrationsdomstolen i , där intervjuerna har genomförts vid domstolen. Följande intervjuer har genomförts i granskningen (kronologisk ordning): Teams: : rättslig expert. Besök: Migrationsdomstolen i : chefsrådman och rådman. Teams: Migrationsdomstolen i : , rådman, tillförordnad rådman, administrativ direktör, förvaltningsrättsfiskal. Teams: Migrationsdomstolen i : två chefsrådmän och kanslichef. Teams: Migrationsdomstolen i : chefsrådman, rådman, rättslig expert och administrativ direktör. Teams: : tre departementssekreterare, rättssakkunnig och ämnesråd. Teams: : HR-direktör och ekonomidirektör. Teams: Migrationsdomstolen i : chefsrådman, rådman, rättslig expert och administrativ direktör. Besök: Migrationsdomstolen i : chefsrådman och rådman. Teams: Migrationsdomstolen i : chefsrådman och kanslichef. Teams: Migrationsdomstolen i : rådmän, tillförordnad rådman, administrativ direktör, förvaltningsrättsfiskal. Teams: : sektionschef, verksamhetsexpert och sektionschef. Teams: : två departementssekreterare, rättssakkunnig, ämnesråd och kansliråd. Teams: : controller, enhetschef, biträdande enhetschef och verksamhetscontroller. Skype: : analytiker och controller. När dagboksbladen innehåller uppehåll av aktiviteter under en månad eller längre, och när uppehållet inte kan hänföras till att domstolen inväntar underlag från ombud, offentligt biträde eller , har vi kategoriserat uppehållen som liggtid i antal dagar mellan angivna händelser.119 Sådan liggtid – vid beredningsfasen – förekommer i genomsnitt i av de granskade asylmålen. Gränsen på en månad har sin bakgrund i bedömningen att en månad är tillräckligt för att fånga indikationer på ineffektivitet, i mål som normalt ska avgöras . Gränsen är induktivt bestämd. Vid en provgranskning av akter upptäckte vi att 10–20 dagars uppehåll var vanligt förekommande, medan var mindre vanligt. bedömdes av samlad erfarenhet som en rimlig gräns att utgå från när vi jämförde domstolarnas liggtider. Liggtid som uppstår efter att målet är klart för avgörande (KFA) förekommer i fler granskade asylmål, men är genomsnittligt kortare. När målen blir KFA skattade vi 18 dagars aktivitet fram till beslut i målet. I av de granskade målen tog momentet mellan KFA och beslut än , vilket betraktas som liggtid i denna analys. Skattningen av beräknades genom medianvärdet på differensen mellan sista omfördelning och beslut i målet. Sista omfördelning var endast registrerad i en tredjedel av de granskade målen. I dessa mål menar vi – i samförstånd med Migrationsdomstolen i – att den avslutande aktiva perioden av handläggning påbörjas (kanslifasen). Och eftersom varar (median) använder vi det antalet dagar som schablon för den avslutande aktiva perioden i målen. Den skattade liggtiden efter att målen blir KFA är således antal dagar mellan sista registrerade aktivitet i målet (exklusive sista omfördelning i förekommande fall) och beslut i målet, minus . Med 18 dagars aktivitet har vi tagit höjd för de flesta granskade asylmålen. Det är bedömning att det är vanligare att aktiviteten är mindre omfattande än de av skattad aktivitet, än att domstolen arbetar aktivt med målet i i den avslutande kanslifasen. Den skattade liggtiden när målen har blivit KFA är således, enligt bedömning, något i underkant. 11915 dagars inaktivitet betraktas härmed som 0 dagars liggtid, medan 30 dagars inaktivitet betraktas som 30 dagars liggtid. Notera att det främsta syftet med att mäta liggtid är att göra jämförelser mellan domstolarna och , där schablonen är densamma för samtliga urval. har granskat om hanteringen av asylmål är effektiv. Bedömningen är att det finns brister. Tiden för väntan på dom har ökat och varierar kraftigt mellan fyra migrationsdomstolar. är det endast Migrationsdomstolen i som, under enstaka år, har varit i närheten av att nå regeringens mål att avgöra av asylmålen . Omkring hälften av handläggningstiden i ett asylmål består av liggtid, då ingen aktiv handläggning sker. Liggtiderna har ökat , och varierar mellan domstolarna. Den domstol som har längst handläggningstider, Migrationsdomstolen i , har också längst liggtider. Inte minst ger väntan på muntlig förhandling upphov till liggtid vid domstolen. bedömning är att de främsta orsakerna till liggtiderna beror på faktorer som ligger utanför migrationsdomstolarnas ansvarsområde. Variationer i ökad tillströmning av asylmål och sammansättningen av asylmål vid domstolarna är exempel på sådana yttre faktorer. Brist på förhandlingssalar och ekonomiska förutsättningar för att förstärka personalresurserna är andra exempel. bedömer att det finns behov av att se över den långsiktiga kompetensförsörjningen vid migrationsdomstolarna. En mer långsiktig resursförstärkning till migrationsdomstolarna behöver inte vara kostnadsdrivande för de sammanlagda offentliga finanserna, eftersom även liggtiden innebär utgifter i form av mottagningskostnad. Box 6181, 102 33 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet, , ordförande, och statsråden , , , , , Karkiainen Regeringen beslutar skrivelse om migrationsdomstolarnas handläggningstider i asylmål