prop · H903139 · 2022-03-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:139 Stärkt integritet i idrottens antidopningsarbete Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att det införs en ny lag som reglerar behandling av personuppgifter i sådant antidopningsarbete som utförs på grund av världsantidopningskoden eller de internationella standarder som kompletterar koden. Syftet är att göra det möjligt för vissa aktörer att behandla personuppgifter i idrottens antidopningsarbete på ett ändamålsenligt sätt och att skydda enskilda mot kränkningar av den personliga integriteten. Lagen kompletterar EU:s dataskyddsförordning. Lagen är tillämplig när personuppgifter behandlas i idrottens antidopningsarbete av , som är nationell antidopningsorganisation för svensk idrott, och ett antal andra aktörer som utför antidopningsarbete i . Den innehåller bestämmelser om bl.a. för vilka ändamål som personuppgifter får behandlas i antidopningsarbetet. Vidare finns bestämmelser om skyddsåtgärder för enskilda i form av bl.a. tillgångsbegränsningar och begränsningar av den längsta tid som personuppgifter får behandlas. Den nya lagen föreslås träda i kraft . 2021/22:139 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om behandling av personuppgifter i idrottens Ärendet och dess beredning .............................................................. Antidopningsarbetet inom idrotten ................................................... Vad är dopning? Den olympiska rörelsen................................... Laboratorier för dopningskontroll ................... Idrottens regelverk för antidopningsarbetet...................... Regelverket för idrotten inom Dagens regler för behandling av personuppgifter i idrottens Grundläggande reglering om skydd av den Dataskyddsförordningen och dataskyddslagen ................ Idrottens interna regelverk................................................ En ny lag om behandling av personuppgifter i idrottens Rättslig grund för behandling av personuppgifter ............ Undantag för att behandla känsliga personuppgifter ........ 6.3En ny lag om behandling av personuppgifter i 7 Allmänna bestämmelser.................................................................. Syftet med lagen............................................................... Definitionen av idrottens antidopningsarbete................... Verksamhet som lagen ska tillämpas på .......... Typ av personuppgiftsbehandling som lagen ska tillämpas på..................................... Förhållandet till annan reglering...................................... och idrottens interna regelverk ....................... Tillåten behandling av personuppgifter.......................................... 8.1Grundläggande principer för behandlingen av 8.2Tillåtna ändamål för behandlingen av Ändamål som rör medicinsk dispens .............. Ändamål som rör vistelserapportering............ Ändamål som rör dopningskontroller ............. Ändamål som rör ärenden om Ändamål som rör underrättelsearbete ............. Ändamål som rör utbildning och Uppgiftsutlämnande och finalitetsprincipen .................... Personuppgifter kan överföras till tredjeland................... 8.6Behandling av personuppgifter som rör Publicering av uppgifter om dopningsförseelser ............. Personnummer och samordningsnummer........................ Längsta tid som personuppgifter får behandlas.............................. Allmänt om lagring av personuppgifter........................... 10.2En generell begränsning av tiden som personuppgifter får behandlas ......................................... 10.3En särskild begränsning av tiden som personuppgifter får behandlas i underrättelsearbetet ....... Ytterligare åtgärder för att skydda personer vid behandling av Allmänt om skyddsåtgärder............................................. Tillgången till personuppgifter ...................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ................................ Konsekvenser av förslagen .......................................................... 2021/22:139 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Stärkt integritet i idrottens antidopningsarbete (SOU 2019:24) ................. Förteckning över remissinstanserna ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .............................. antar regeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter i idrottens antidopningsarbete. 2Förslag till lag om behandling av personuppgifter i idrottens antidopningsarbete Härigenom föreskrivs följande. 1 § Syftet med denna lag är att ge aktörer i idrottens antidopningsarbete möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. 2 § Med idrottens antidopningsarbete avses i denna lag sådant antidopningsarbete som utförs på grund av världsantidopningskoden (World Anti-Doping Code) eller de internationella standarder som kompletterar koden. 3 § Denna lag ska tillämpas då personuppgifter behandlas i idrottens antidopningsarbete som utförs av 1.signatärer av världsantidopningskoden som är etablerade i , 2.signatärer av världsantidopningskoden som inte är etablerade i , om personuppgifterna behandlas i , 3.föreningar och förbund som är anknutna till , eller 4.andra föreningar och förbund än de som anges i 3 och som är etablerade i och anknutna till ett internationellt specialidrottsförbund som är signatär av världsantidopningskoden. 4 § Denna lag ska även tillämpas då personuppgifter behandlas i idrottens antidopningsarbete som, efter delegation från en signatär av världsantidopningskoden, utförs av 1.organ som är etablerade i , eller 2.organ som inte är etablerade i , om personuppgifterna behandlas i . 5 § Denna lag gäller endast om behandlingen av personuppgifter är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller kommer att ingå i ett register. Förhållandet till annan reglering 6 § Denna lag kompletterar och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), i lagen benämnd EU:s dataskyddsförordning. 7 § Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte annat följer av denna lag. 8 § Personuppgifter får behandlas i idrottens antidopningsarbete om det är nödvändigt för att 1.handlägga ärenden om medicinsk dispens samt begära överprövning av och överklaga beslut om sådan dispens, 2.planera, samordna och administrera vistelserapporteringar, 3.planera, samordna och genomföra dopningskontroller, 4.handlägga, tillhandahålla information i och överklaga beslut i ärenden om dopningsförseelser, och 5.inhämta, bearbeta, analysera och delge information som gäller möjliga dopningsförseelser. och internationella specialidrottsförbund som är etablerade i och är signatärer av världsantidopningskoden får behandla personuppgifter enligt första stycket 5. Andra organ som denna lag är tillämplig på får dock behandla personuppgifter om det är nödvändigt för att tillhandahålla eller ett internationellt specialidrottsförbund som är signatär av världsantidopningskoden information som behövs i deras verksamhet enligt första stycket 5. 9 § Personuppgifter som behandlas enligt 8 § får även behandlas om det är nödvändigt för att tillhandahålla , eller information som behövs i myndigheternas brottsbekämpande verksamhet. 10 § Personuppgifter som behandlas enligt 8 § får behandlas även för andra ändamål, under förutsättning att uppgifterna inte behandlas på ett sätt som är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. Behandling av känsliga personuppgifter 11 § Inga andra personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning (känsliga personuppgifter) än uppgifter om hälsa, genetiska uppgifter eller biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person får behandlas med stöd av artikel i samma förordning. Behandling av personuppgifter om lagöverträdelser 12 § Personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får behandlas endast för de ändamål som anges i 8 § första stycket 4 och 5. 13 § Tillgången till personuppgifter ska begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. 14 § , och sådana organ som avses i 4 § 1 ska utse dataskyddsombud för sin behandling av personuppgifter i idrottens antidopningsarbete. Längsta tid som personuppgifter får behandlas 15 § Personuppgifter får inte behandlas än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen. 16 § Personuppgifter som behandlas för ändamål som anges i 8 § första stycket 5 får inte behandlas längre än efter utgången av det kalenderår då uppgifterna behandlades första gången. Om en ny uppgift om samma persons anknytning till dopningsverksamhet behandlas före utgången av tidsfristen, får de personuppgifter som redan finns om personen fortsätta att behandlas så länge någon av uppgifterna får behandlas. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning antogs och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) (dataskyddsförordningen). Samma datum trädde lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) i kraft medan personuppgiftslagen (1998:204) upphävdes. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor om antidopningsarbete inom idrotten i syfte att säkerställa att dataskyddsförordningen följs (dir. 2018:31). Genom tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden (dir. 2019:2). Utredningen, som tog namnet Utredningen om antidopning och dataskydd, överlämnade betänkandet Stärkt integritet i idrottens antidopningsarbete (SOU 2019:24). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Ju2022/00318). I propositionen behandlas betänkandets lagförslag. Under beredningen av betänkandets förslag har antidopningsverksamheten för svensk idrott omorganiserats. Efter förfrågan från inkom med ett yttrande om hur antidopningsarbetet ska bedrivas efter omorganisationen (Ju2022/00318-22). Det hölls även ett möte med och . Vidare hölls ett möte med och med . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. 4.1 Vad är dopning? Med dopning, även kallat doping, inom idrotten avses användning av artificiella medel och metoder, särskilt läkemedel och hormoner, för att höja prestationsförmågan hos människor och djur. enligt idrottens interna regler i såväl som internationellt. anses strida mot idrottens två grundsatser; rättvisa inom idrotten (”fair 2021/22:139 play”) och att idrotten ska främja god hälsa. Det kan även vara olagligt att dopa sig. Att bruka eller på vissa andra sätt hantera dopningspreparat kan vara förbjudet enligt t.ex. lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel. Dopning är ett internationellt problem och det finns därför behov av internationella lösningar och en bred internationell samverkan. Arbetet mot dopning inom idrotten inleddes på allvar . har det vuxit fram ett förhållandevis komplext och omfattande samarbete mellan olika aktörer. Några av dessa aktörer beskrivs översiktligt i det följande. Världsantidopningsbyrån (, ) grundades och är ett oberoende internationellt organ för bekämpning av dopning inom idrotten. är en stiftelse med säte i i och huvudkontor i i . Styrelsen består främst av representanter för den olympiska rörelsen och de internationella specialidrottsförbunden samt regeringsföreträdare. utvecklar och harmoniserar regelverket för antidopningsarbetet för att utjämna skillnader mellan idrotter och länder. Vidare ägnar sig åt bl.a. utbildning och forskning. får hälften av sin finansiering från och hälften från stater i olika världsdelar, bl.a. årliga bidrag från . har utarbetat ett regelverk kallat världsantidopningskoden (World Anti-Doping Code) som är styrande för en stor del av antidopningsarbetet inom idrotten. Under koden finns även åtta internationella standarder, se vidare avsnitt 4.4.1. Koden har undertecknats av hundratals idrottsorganisationer och nationella antidopningsorganisationer. För del har koden undertecknats av , , Paralympiska Kommitté och . Vidare har koden undertecknats av ett fåtal internationella specialidrottsförbund som har sitt säte i , t.ex. . har databasen () som används för att samordna antidopningsarbetet. Databasen finns i . är den äldsta och största politiska samarbets- och undertecknad av 52 länder. ratificerade konventionen 1990 och godkände ett tilläggsprotokoll till konventionen som uttalar ett stöd för och staternas ambition att låta sina åtaganden utvärderas. Konventionen mot dopning tillhandahåller gemensamma standarder och Prop. 2021/22:139 förpliktar konventionsstaterna till vissa åtgärder i fråga om bl.a. lagstiftning, finansiering, dopningskontroller och utbildning. Inom ramen för konventionen har ett betydande arbete utförts för att stödja stater i i byggandet av antidopningssystem samt bereda europeiska länders gemensamma synpunkter på verksamhet och standarder. organisation för utbildning, vetenskap och kultur () antog 2005 en internationell konvention mot dopning inom idrotten. Konventionen har utformats med modell efter konvention mot dopning. ratificerade konvention som första land 2005. Konventionen, som trädde i kraft , har ratificerats av 191 länder. Syftet med konventionen kan sägas vara dels att se till att konventionsstaterna vidtar åtgärder mot dopning inom idrotten som komplement till de åtgärder som vidtas av idrottsrörelsen, dels att stödja det antidopningsarbete som genomförs av . De stater som har godkänt konventionen förbinder sig till principerna i världsantidopningskoden och till att stödja verksamhet. Två av beslutade internationella standarder är integrerade i konventionen, nämligen listan över förbjudna substanser och metoder samt standarden för medicinsk dispens från dopningsreglerna. Medlemsstaterna i Europeiska unionen (EU) har genom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, även kallat Lissabonfördraget, gett EU:s institutioner ansvar att arbeta med idrottsfrågor. EU samarbetar med och i antidopningsfrågor. Europeiska kommissionen har en aktiv roll i arbetet med antidopningsfrågor inom idrotten främst genom att bevaka att antidopningsreglerna inte står i konflikt med . En särskild fråga i detta sammanhang rör dataskydd. Kommissionen publicerade 2017 en utvärdering av antidopningslagarna och antidopningsarbetet i medlemsstaterna i ljuset av dataskyddsförordningen (se Protection, An evaluation of the anti-doping laws and practices in the EU Member States in light on the Protection Regulation). Den olympiska rörelsen främjar etisk idrott, rent spel och fred genom idrott. () och Internationella paralympiska kommittén arrangerar de olympiska och paralympiska spelen . Kommittéerna ansvarar för antidopningsverksamheten för de idrottsutövare som deltar i spelen. De har undertecknat världsantidopningskoden. 2021/22:139 4.2.6 De internationella specialidrottsförbunden ansvarar för verksamheten, utvecklingen och reglerna inom sin respektive idrott. Specialidrottsförbunden har i allmänhet egna antidopningsprogram som bedrivs i samarbete med nationella medlemsförbund, till exempel inom simning och friidrott. Programmen innehåller normalt såväl dopningskontroller som information och utbildning. Det finns ett fåtal internationella specialidrottsförbund som har sitt säte i , t.ex. . Idrottens () grundades och har sitt huvudkontor i i . är det högsta internationella organet för överklagande i frågor om idrott. Domstolen behandlar även traditionella skiljedomsfall som ska avgöras i en instans. Dopningsprov inom idrotten analyseras i laboratorier som har godkänts och övervakas av . finns 33 sådana laboratorier i världen. Syftet är att dopningsproverna ska behandlas på samma sätt överallt i världen. I finns ett av ackrediterat laboratorium, Dopinglaboratoriet vid i . Inom svensk idrott finns två självständiga centralorganisationer; () och (). RF är en ideell förening och samlande organisation för merparten av föreningsidrotten i . Förbundet har till uppgift att bl.a. leda, företräda, stödja och utveckla idrottsrörelsen, såväl nationellt som internationellt. RF prövar även frågor om statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. RF:s högsta beslutande organ är RF-stämman. Stämman hålls och består av cirka 200 ombud för specialidrottsförbunden. RF- stämman beslutar om grundläggande policyfrågor, idrottsrörelsens gemensamma verksamhetsinriktning och inträde av nya medlemsförbund. RF-stämman väljer även Riksidrottsstyrelsen, som är beslutande organ då stämman inte är samlad. Riksidrottsstyrelsen består av ordförande och tio ledamöter. Den ska verka för att idrottsrörelsens verksamhetsidé efterlevs, verkställa RF-stämmans beslut och sköta RF:s medel. Stämman utser också som är RF:s högsta juridiska instans. Nämnden består av ordförande, vice ordförande och sex övriga ledamöter. RF består av 72 nationella specialidrottsförbund, som i sin tur har Prop. 2021/22:139 omkring 20 000 anslutna lokala idrottsföreningar. är på regional nivå anslutna till specialidrottsdistriktsförbund och RF- distrikt. Det handlar om totalt sett cirka 3,1 miljoner medlemmar. och Paralympiska Kommitté, även kallat Parasport , är ett specialidrottsförbund som är medlem i RF. Parasport organiserar idrott för personer med rörelsenedsättning, synnedsättning och intellektuell funktionsnedsättning inom 14 idrotter. Vidare ansvarar paralympiska idrotten. SOK är den högsta instansen för olympiska frågor inom den svenska idrottsrörelsen. Kommitténs främsta uppgift är att förbereda och leda det svenska deltagandet i de . Till uppgifterna hör även bl.a. uttagning av idrottare, elitidrottsutveckling, internationellt arbete, marknadsföring och sponsring. SOK består av 41 nationella specialidrottsförbund vars idrotter ingår i det olympiska programmet och 14 s.k. erkända specialidrottsförbund vars idrotter inte ingår i de men som har godkänts av IOK. Samtliga medlemsförbund är också medlemmar i . RF, SOK och Paralympiska Kommitté är signatärer av världsantidopningskoden. I nästa avsnitt redogörs för antidopningsarbetet för idrotten inom RF. SOK utför antidopningsarbete i form av utbildning och information i antidopningsfrågor. Kommittén utför även visst antidopningsarbete i anslutning till de , t.ex. bistår idrottsutövare i den svenska truppen i frågor om medicinsk dispens och lämnar vistelserapporter om idrottsutövarna i truppen. SOK skickar även listor till med namn på idrottsutövare som kan kvalificera sig till de (s.k. long list), för att möjliggöra dopningskontroller av dem. Paralympiska Kommitté kan, i likhet med SOK, lämna ut uppgifter om idrottsutövare som kan kvalificera sig till de paralympiska spelen för att möjliggöra dopningskontroller av dem. 4.3.2Organisationen av antidopningsverksamheten för idrotten inom En ny organisation för antidopningsarbetet Fram till utgången av 2020 bedrevs antidopningsarbetet i främst av RF, som var nationell antidopningsorganisation för svensk idrott enligt världsantidopningskoden. Koden ställer dock krav på att en nationell antidopningsorganisation ska vara oberoende från regeringen och idrottsrörelsen i fråga om operativa beslut och operativ verksamhet. RF bildade därför i syfte att främja självständigheten hos antidopningsverksamheten i . är ensam ägare till dotterbolaget (Antidoping ). Antidoping har övertagit rollen som nationell antidopningsorganisation. Samarbetet mellan RF på den ena sidan samt och Antidoping på den andra sidan är reglerat i ett avtal mellan parterna. har till ändamål att främja självständigheten hos antidopningsverksamheten i . Stiftelsen leds av en styrelse. Den består av minst fem och högst nio ledamöter. Styrelsen utser inom sig en ledamot att vara ordförande. Regeringen, RF, SOK, Parasport , , och Idrottsmedicin samt att utse en styrelseledamot vardera. Stiftelsen utför sådana uppgifter som är förknippade med ägandet i och förvaltningen av aktierna i . Till stiftelsens uppgifter hör bl.a. att utse styrelsen i bolaget, godkänna bolagets resultat- och balansräkning samt utöva tillsyn över att bolagets antidopningsverksamhet följer världsantidopningskoden. Stiftelsen behandlar inte personuppgifter i antidopningsarbetet. Antidoping , som alltså numera är nationell antidopningsorganisation för svensk idrott, ansvarar för större delen av antidopningsarbetet i . Verksamheten finansieras genom bl.a. ett riktat statligt bidrag till . Antidoping leder och koordinerar antidopningsarbetet utifrån . Styrelsen utses av och består av minst fyra och högst tio ledamöter. Ordförande och vice ordförande utses på årsstämman. Styrelsen har det övergripande ansvaret för antidopningsverksamheten och ansvarar för att reglerna mot dopning efterlevs. Styrelsen ansvarar också för att utfärda anvisningar för antidopningsverksamheten och leda den operativa verksamheten. Styrelsen får dock delegera sin beslutanderätt till särskilda organ, en ledamot eller en annan person. Det operativa antidopningsarbetet utförs av . Kansliet har omkring 20 anställda och verkställer i första hand styrelsens beslut. Arbetet kan delas in i sex delar: dispenshandläggning, vistelserapportering, dopningskontroller, resultathantering, underrättelsearbete och utbildning. Kommittén har till uppgift att besluta över ansökningar om dispens från förbudet att inta läkemedel som innehåller dopningsklassade substanser. Den består av tre ledamöter och suppleanter. Dopningskontrollfunktionärer leder utförandet av dopningskontroller. Det finns omkring 60 dopningskontrollfunktionärer som har legitimerats av Antidoping . Därutöver finns cirka 70 dopningskontrollbiträden som assisterar vid dopningskontroller. Dopningskontrollfunktionärerna har uppdragsavtal med Antidoping och är således inte anställda i bolaget. RF har överlåtit större delen av det antidopningsarbete som tidigare bedrevs inom förbundet till Antidoping . RF bedriver dock även fortsättningsvis visst antidopningsarbete. RF-stämman utser alltjämt , som är ett särskilt bestraffningsorgan för ärenden som gäller dopningsförseelser och överklagandeinstans för ärenden om medicinsk dispens. Nämnden består av ordförande, vice ordförande och fyra ledamöter. beslut i ärenden om dopningsförseelser kan överklagas till , som är RF:s högsta juridiska instans. beslut kan i vissa fall överklagas till . RF har gett Antidoping tillgång till förbundets medlemsregister via databasen . De nationella specialidrottsförbunden, som är egna ideella föreningar, ska enligt upprätta egna antidopningsplaner. Planerna, som anpassas till förbundets idrott, vägleder specialidrottsdistriktsförbund och föreningar i antidopningsarbetet. Specialidrottsförbunden bistår även Antidoping i antidopningsarbetet, t.ex. vid valet av vilka idrottsutövare som ska vistelserapportera. De ser också till att Antidoping får uppgifter om prioriterade idrottsutövare och föreningar samt om gemensamma läger, samlingar och förändringar i det nationella tävlingsprogrammet. RF och har för sin regionala verksamhet gemensamma distrikt, som ersätter de tidigare distriktsidrottsförbunden.