prop · H903105 · 2022-02-11 00:00:00 — Den upplevs också som problematisk genom att den fokuserar på att ”fånga” det utsatta barnet som inte har begått något brott. Detta trots att syftet är att skydda barnet från fler övergrepp och att identifiera gärningsmännen. Det finns exempel på att lokala och regionala metoder utvecklas inom , möjligen som en följd av att det saknas nationella metoder. Vissa av dessa metoder är uppenbarligen framgångsrika medan motsatsen är fallet för andra.157 fångar dock inte upp dessa metoder i någon större utsträckning, vare sig för att sprida de välfungerande eller för att se till att de mindre lyckade inte längre används. 152Polismyndigheten, riktlinjer för utredning av internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn, 2020. 153Polismyndigheten, Internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn (Isöb). Metodstöd för utredare och FU- ledare, 2021. 154Polismyndigheten, Internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn. Metodstöd för anmälningsupptagare, 2021. 155Intervju verksamhetsutvecklare SC3 . 156Polismyndigheten , Slutrapport pilotprojekt Beivra sexköp av barn och unga via internet, 2017; intervju specialist människohandel och prostitution . 157En lokal metod har till exempel lyckats korta tiderna det tar att få information från utländska företag som tillhandahåller olika kommunikationsplattformar . Andra metoder tycks i stället ha fokuserat på att få ner balanser utan att se till kvaliteten i utredningsarbetet. för brottsområde ISÖB från , 2020; intervjuer groomingruppen ; gruppchef, utredare isöb , handläggare . IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN 5.1.2Polis och åklagare har ett gemensamt metodstöd men det är inte anpassat för digitala brott och har ett gemensamt metodstöd som kallas för ”ett utvecklat bästa arbetssätt”. Det är avsett för utredning av brott mot barn, våld i nära relation och sexualbrott mot vuxna. Stödet beskriver en arbetsmetod och anger mål för handläggningen. Det ger tips för en bra bevissäkring och innehåller checklistor för åtgärder att vidta under utredningen.158 Metodstödet fokuserar emellertid på brott som inte begås digitalt. Enligt processledaren för isöb pågår en dialog om att myndigheterna ska utveckla ett bästa arbetssätt anpassat till de digitala brotten.159 5.1.3 Åklagarna är nöjda med sitt stöd Inom finns handböcker för sexualbrott på internet mot unga brottsoffer och för brott mot barn. De behandlar såväl delar av utredningsarbetet som frågor om lagstiftning, rättspraxis och rubricering av brotten.160 Myndigheten har också en sida med vanliga frågor och svar kring it-relaterad brottslighet på intranätet.161 De befintliga stöddokumenten är under översyn inom och en rättslig vägledning om sexualbrott mot barn (både fysiska och digitala) håller på att utarbetas och förväntas bli klar under år 2022.162 Inom finns ett utvecklingscentrum (UC), med ansvar för olika sakområden, som åklagare kan vända sig till med frågor. De kan också ställa frågor till ämnesspecialisterna som finns för vissa områden, bland annat för itbrott.163 De åklagare vi intervjuat uppger att dessa stöd fungerar bra.164 Vissa åklagare har dock påtalat att det är en brist att det inte finns någon ämnesspecialist som kombinerar områdena it och sexualbrott mot barn.165 158Åklagarmyndigheten och , Utredning av brott mot barn, våld i nära relation och sexualbrott mot vuxna. Promemoria om ett utvecklat bästa arbetssätt, uppdaterad 2018; och , Utredning av brott mot barn, våld i nära relation och sexualbrott mot vuxna. Checklistor för polis och åklagare för ett utvecklat bästa arbetssätt. 159Intervju processledare isöb . 160Åklagarmyndigheten , Brott mot barn – , 2012 uppdaterad 2019; , Sexualbrott på internet mot unga brottsoffer, RättsPM 2016:4. 161Intervju senior åklagare . 162Dessa uppgifter framkom vid faktagranskning av rapporten. 164Se exempelvis intervjuer kammaråklagare ; kammaråklagare . 165Intervjuer senior åklagare , senior åklagare , ämnesspecialist it & brott . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 5.1.4Nätverk för erfarenhetsutbyte fungerar som kompletterande stöd Det finns olika nätverk för erfarenhetsutbyte inom både och . Nätverken upplevs som värdefulla för dem som är med i dem. Här kan deltagarna jämföra erfarenheter, utbyta tips och lära sig nya saker. Inom polisen finns exempelvis nätverk för människohandel, chefer för , gruppchefer för isöb, isöb-utredare, barnförhörsledare, förundersökningsledare samt deskar på RC3/SC3. Inom har ämnesspecialisterna nätverk inom sina respektive områden med representanter från åklagarkamrarna. Det finns också mer lokala nätverk, som till exempel ett nätverk med barnåklagare i . Enligt Ecpat har åklagare tidigare önskat fler möjligheter till erfarenhetsutbyte, både mellan åklagare, åklagarkammare och mellan polis och åklagare och några nätverk har utvecklats . Vissa nätverk är främst inriktade på att dela information om vilka ärenden som är på gång, medan andra även diskuterar problem och lösningar i större utsträckning.166 Det finns även nätverk där it-åklagare och isöbgrupper på såväl nationell som regional nivå kan diskutera både strategiska och operativa frågor.167 Både polis och åklagare deltar även i , som koordineras av Barnafrid. På nätverksträffarna, som sker , lyfts viktiga frågor som handlar om brott mot barn. Två av träffarna har specifikt handlat om brott som hanteras av isöb-grupperna.168 Det är dock inte tydligt hur kunskap och erfarenheter sedan sprids vidare inom myndigheterna. 5.1.5 Det har dröjt länge att få it-stöd och it-infrastruktur på plats It-program och it-utrustning är viktiga metodstöd i de här utredningarna eftersom brotten begås på internet. De brott som sedan fortsätter i det fysiska rummet har också digitala dimensioner som gör att it-stöd är viktigt för polisen. Behoven av itstöd och it-infrastruktur ökar dessutom som det finns ett glapp mellan verksamhetens behov och stödfunktionernas förmåga att leverera. Behoven avser framför allt bättre stöd för utredningar av barnpornografi för att inte behöva granska samma material . Det skulle frigöra resurser från 166Ecpat, Vad behöver en åklagare veta? Om internetrelaterade sexualbrott mot barn, 2018; Minnesanteckningar från möten med kontaktpersonerna THB 2018–2020; inspelning forum för FU- ledare i isöb-grupper ; intervjuer gruppchef och utredare isöb ; verksamhetsutvecklare SC3 ; intervjuer senior åklagare ; ämnesspecialist brott och it . 167Intervju isöb Väst ; intervju med . 168Nätverksmöte : Sexuella övergrepp på nätet; nätverksmöte : Unga som förgriper sig på andra barn och unga. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN granskningsarbetet och förbättra arbetsmiljön för granskarna. Ett sådant it-stöd håller på att tas fram och har börjat lanseras i september 2021.169 Företrädare för SC3 menar att inköp, utveckling och implementering av it-system som behövs i arbetet generellt tar för it-avdelningen.170 Det behövs också en särskild it-infrastruktur för att till fullo kunna använda sig av it-stöden. Den är fortfarande inte helt på plats trots att det finns ett beslut om vilka orter som behöver tillgång till den. Tillgången till it-infrastrukturen är också begränsad till regional nivå, vilket innebär att polisområdena inte kan använda sig av den.171 It-avdelningen har inte fått några extra medel för att klara av utbyggnaden. Nya krav och behov har dessutom tillkommit under projektets gång. Ett problem som it-avdelningen lyfter är att inköpskostnaderna per användare för de it-stöd som behövs ökar allteftersom funktionaliteten utvidgas.172 5.2 Utbildningsskuld inom polisen Det finns en brist på relevanta utbildningar för området inom , både när det gäller vilka utbildningar som finns tillgängliga och antalet utbildningsplatser. Inom ansvarar HR-avdelningen för utbildningar. Övriga delar av myndigheten lämnar önskemål till HR-avdelningen, som sedan ansvarar för att ta fram relevant utbildning på området. Det kan ske i samarbete med externa aktörer, såsom universitet eller internationella polissamarbeten, men det kan också vara ett internt arbete inom . När utbildningar tas fram internt inom myndigheten lånar HR-avdelningen in personer från den operativa verksamheten som lärare.173 Detta kan dock innebära problem för den operativa verksamheten som behöver avvara resurser. är den operativa verksamheten beroende av att personalen får vidareutbilda sig. 5.2.1 Utbildningar tas inte fram En tanke med att samla isöb-brotten är att det behövs särskild kompetens för att utreda dem. För att arbetet ska bli effektivt krävs då också att personalen får 169Intervjuer sektionschef ; processledare isöb . It-stödet förväntas vara på plats i samtliga regioner . Uppgift i e-post processledare isöb, . 170Intervjuer sektionschef ; processledare isöb . 171Uppgift som framkom vid faktagranskning. 173Polismyndigheten av utbildningsverksamheten vid , 2019; , Arbetsordning för , 2020, s. 22; intervjuer nationella samordnare hr-avdelningen ; gruppchefer hr-avdelningen . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN tillgång till de utbildningar som ger verktyg att kunna utreda brotten.174 SC3 har kravställt ett trettiotal utbildningar på it-området till HR-avdelningen, men ingen av dem har utvecklats till kurser i kurskatalog.175 En del av dessa utbildningar skulle behöva tas fram inom , medan andra redan finns framtagna inom ramen för olika internationella samarbeten. I sådana fall handlar det antingen om att översätta utbildningarna till svenska eller att skicka personal till kurserna utomlands. Eftersom HR-avdelningen ansvarar för de finansiella medlen för utbildning är det svårt för den operativa verksamheten att skicka personal på utbildning utan att den finns med i HR-avdelningens kursutbud. En uppfattning som framförs i flera intervjuer är att inte utnyttjar de internationella samarbetena och utbildningarna i den utsträckning som de skulle kunna.176 Eftersom det saknas utbildningar för isöbutredare har inte heller ställt krav på kompetensprofiler i sina nationella riktlinjer.177 Isöb-processen och den it-forensiska processen ställer delvis samma krav på utbildning. Men eftersom det är två skilda processer hanteras de separat vid planering och kravställande av utbildningsbehovet gentemot HR. Att hantera dem delvis gemensamt skulle kunna ge samordningsvinster.178 Enligt HR-avdelningen har det varit svårt att prioritera mellan alla krav som kommer från den operativa verksamheten. De menar att det till stor del beror på att det inte har funnits någon systematik i hur kraven har inkommit till avdelningen. I stället har enskilda medarbetare i den operativa verksamheten kontaktat enskilda medarbetare på HR-avdelningen. HR-avdelningen har omorganiserat arbetet och då även ställt krav på de olika huvudprocesserna inom att lämna samlade krav och prioritera utbildningarna för respektive process i kravställandet. Det finns däremot inga riktlinjer för hur processernas behov ska prioriteras mot varandra.179 174En utbildning för isöb-utredare som är tänkt att vara i olika steg ska tas fram och skulle ha varit klar . Se av polisens arbete avseende sexualbrott mot barn, 2020, s. 13–15. 175Se , Kurskatalog 2021, uppdaterad . HR-avdelningen har tillsammans med den operativa verksamheten sett över behovet av utbildning, bland annat på it-området. Det resulterade i att SC3 ska ta fram de utbildningar som behövs medan HR ger pedagogiska råd i det arbetet. Dock finns inte medel att genomföra arbetet . E-post verksamhetsspecialist kompetensfrågor SC3 . 176Intervju verksamhetsspecialist kompetensfrågor SC3 . 177Intervjuer sektionschef ; utbildningsansvarig SC3 . 178E-post verksamhetsspecialist kompetensfrågor SC3 . Enligt uppgift har verksamheten önskat en samplanering, men HR vill hantera de olika processerna separat. 179Polismyndigheten av utbildningsverksamheten vid , 2019; intervjuer nationella samordnare ; gruppchefer . IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN 5.2.2 Gamla utbildningar har försvunnit utan att nya har ersatt dem Myndigheten har tidigare anordnat utbildningar som är relevanta för isöbutredare, exempelvis utbildningen för att granska övergreppsmaterial eller för särskild internetinhämtning (det vill säga att spana på internet under ett alias). Men inte heller de utbildningarna var inplanerade . En extrainsatt utbildning för att granska övergreppsmaterial gavs ändå eftersom behovet var så stort. Det finns dock fortfarande ingen utbildning för särskild internetinhämtning. Men för att jobba med dessa arbetsuppgifter krävs ändå att man har gått utbildningarna. Däremot finns vissa kurser för it-forensiker, liksom kurser för barnförhörsledare, förundersökningsledare, utredare inom människohandel och utredningsutbildning för civilanställda.180 Flertalet isöb-grupper är under uppbyggnad och håller på att rekrytera personal. Att det då saknas relevanta utbildningar eller finns för få utbildningsplatser upplevs skapa bromsklossar i verksamheten.181 Det finns också begränsningar för vilka som får gå vissa utbildningar när det är ont om plats. Exempelvis prioriteras isöb-utredare på regional och nationell nivå för utbildning i granskning av övergreppmaterial. Men övergreppsmaterial kan påträffas även i andra utredningar där det inte självklart finns någon med granskningskompetens. Då måste den utredande enheten begära biträde från sitt RC3. menar både processledaren för isöb och flera av förundersökningsledarna från de regionala isöb-grupperna att polisområdena och lokalpolisområdena i större utsträckning bör kunna hantera enklare isöb-ärenden. Det skulle kunna minska att begäran om biträden fördröjer utredningar.182 I praktiken blir det emellertid inte möjligt om det främst är isöb-utredarna som får tillgång till de obligatoriska utbildningarna. Det skulle kunna lösas genom en kortare, mer behovsanpassad utbildning till de utanför isöb-grupperna som stöter på övergreppsmaterial.183 Men även mer grundläggande utbildningar för utredning av it-relaterade brott saknas, trots att det har sagts att hela personalen behöver höja sin kompetens på itområdet.184 It-relaterad brottslighet ingår inte heller i grundutbildningen till polis.185 180Se kurskataloger –2021. 181Intervju gruppchef isöb Bergslagen . 182Intervjuer gruppchef isöb Mitt ; FU-ledare groominggruppen . 183Det saknas även tillgång till it-infrastruktur som begränsar möjligheten att hantera övergreppsmaterial på polisområdesnivå. 184Intervju verksamhetsspecialist kompetensfrågor SC3 ; , IT-relaterad brottslighet - polis och åklagare kan bli effektivare. 185Intervju processledare isöb . Se även Polisen, "Utbildningsplan för polisprogrammet", . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 5.2.3 Utbildningsbehoven tillgodoses med ad hoc-lösningar Till viss del sker utbildning utanför HR-avdelningens ramar. Exempelvis försöker de mer specialiserade grupperna att själva utbilda lokal- och områdespoliser. Både RC3 och gromningsgrupper har mer informellt utbildat lokalpoliser genom att informera om arbetet med respektive brottskategori och vad lokalpoliserna kan ta med sig i sitt eget arbete. Deskarna på RC3 lägger också tid på att kompetenshöja övrig polispersonal, såväl genom att åka ut och informera som att svara på frågor och lägga upp information på intranätet.186 har även genomfört insatsveckor mot prostitution och människohandel. Då har personal från åkt ut till intresserade lokalpolisområden och både utbildat personal och arbetat praktiskt med frågorna.187 Någon region har också köpt in exempelvis barnförhörsutbildning från privata företag i väntan på att utbildningen ska ges inom Polismyndigheten.188 internrevision har konstaterat att andelen färdigutbildade barnförhörsledare har minskat inom myndigheten; 2016 hade av barnförhörsledarna gått igenom hela barnförhörsledarutbildningen, jämfört år 2020.189 I övrigt utbildas personalen genom praktiskt arbete och kollegor.190 erbjuder flera relevanta utbildningar till sin personal. Inom finns ett särskilt utbildningscentrum med ansvar för samtliga utbildningar. Bland annat ingår it-brott, brott mot barn samt vålds- och sexualbrott som särskilda teman i grundutbildningen till åklagare. genomförde 2017–2018 en utbildningsinsats då samtliga åklagare gick en utbildning i bevissäkring i it-miljö, vilket har bäring på isöbbrotten. Den utbildningen finns fortfarande kvar som en webbutbildning. Det finns också en webbutbildning om bemötande av sexualbrottsoffer. Den webbutbildning som har funnits om människohandel är under översyn.191 Myndigheten erbjuder också vidareutbildningar i flera steg inom it-brott respektive övergrepp mot barn, liksom en vidareutbildning avseende ungdomar och brott. Däremot finns ingen utbildning som kombinerar just it- och sexualbrott 186Intervjuer chef groominggruppen ; verksamhetsutvecklare SC3 , regionkansliet Syd . 187Intervju specialist människohandel och prostitution . 189Polismyndigheten av polisens arbete avseende sexualbrott mot barn, 2020. 190Intervju chef groominggruppen . 191Uppgifter som framkommit i samband med faktagranskning. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN mot barn.192 Ecpat har kritiserat detta och menar att det skapar rättsosäkerhet eftersom åklagarna som leder dessa utredningar behöver ha hög kompetens inom båda områdena. De måste förstå barns nätvanor, sexualbrottslagstiftningen och ha god kunskap om digital bevisning, både avseende vilken bevisning som går att få fram och hur det ska gå till.193 Ecpats forskningsrapport visar också att kunskapsnivån inom är generellt god när det gäller att utreda isöb-brott, men att åklagare på mindre kammare har svårare för att sätta sig in i brottsområdet. De behöver i större utsträckning vara generalister och de hanterar inte isöb-brott tillräckligt ofta för att bli specialister.194 Enligt flera intervjuade åklagare finns det en god acceptans inom myndigheten för att gå utbildningar, men det kan ändå vara svårt att hinna med.195 192Åklagarmyndigheten 2021; intervju ämnesspecialist brott och it . Utbildningar 2019, 2020 och 2021, . 193Se Ecpat, Barnpornografibrottet – Det straffrättsliga skyddet mot dokumenterade sexuella övergrepp mot barn, 2017; Ecpat, I gråzonen. En rapport om lagliga sexuella kränkningar av barn, 2017; Ecpat, Vad behöver en åklagare veta? Om internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn, 2018; Ecpat, Åklagarens kompetens vid internetrelaterade sexualbrott mot barn – en barnrättslig analys, 2019. Enligt Ecpat brister kunskapen i hela rättskedjan och efterfrågan en specialisering för poliser, åklagare och domare. 194Ecpat, Vad behöver en åklagare veta? Om internetrelaterade sexualbrott mot barn, 2018. 195Intervjuer ; åklagare . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 6Polisens samverkan med åklagare och socialtjänst I detta kapitel redovisar vi våra iakttagelser när det gäller hur polis och åklagare samverkar med varandra och med kommunernas socialtjänst. Sammanfattningsvis framgår följande: •Den operativa samverkan mellan polis och åklagare fungerar generellt sett bra. Denna samverkan underlättas om det finns särskilt utpekade utredare och åklagare för de aktuella brotten. En annan framgångsfaktor är att polis och åklagare ger de gemensamma ärendena samma prioritet. •Polis och åklagare är inte alltid överens om vilka utredningsåtgärder som bör vidtas i samband med isöb-brott. Det gäller bland annat om allt övergreppsmaterial måste granskas eller om det räcker med ett riskbaserat urval. •Polisens samverkan med kan förbättras. Barnahusen och regionkoordinatorerna kan skapa samarbetsvägar men har dessa möjligheter inte utnyttjats särskilt mycket. 6.1Samverkan mellan polis och åklagare fungerar i regel bra Polis och åklagare samverkar generellt sett bra i det operativa arbetet med isöbbrott. Förutsättningarna för ett gott samarbete ökar om det finns särskilt utsedda poliser och åklagare för att hantera dessa brott. Problem kan emellertid uppstå om polis och åklagare på operativ nivå inte har möjlighet att prioritera samma ärenden . 6.1.1Särskilt utsedd personal och gemensamma prioriteringar lyfts som framgångsfaktorer Vid isöb-brott leds förundersökningen ofta av en åklagare. Åklagaren bestämmer vilka utredningsåtgärder som polisen ska genomföra, och för att utredningarna ska kunna genomföras effektivt krävs ett nära samarbete mellan polis och åklagare. Bland annat är det viktigt att myndigheterna har gemensamma prioriteringar, något som de också själva har lyft fram som en viktig framgångsfaktor för verksamheten.196 Men hur kontakterna mellan 196Se och , Utredning av brott mot barn, våld i nära relation och sexualbrott mot vuxna. Promemoria om ett utvecklat bästa arbetssätt, uppdaterad 2018. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN myndigheterna sedan sker bestäms på operativ nivå och kan variera mellan olika områden och inblandade individer. Intervjuade poliser och åklagare anser att samarbetet i utredningarna generellt sett fungerar bra, även om det kan uppstå problem . De framhåller att det fungerar bättre om det finns särskilt utsedda åklagare och utredare för brotten. Då har de inblandade en god grundkompetens om brottsligheten och känner till vilka utredningsåtgärder som fungerar och i vilken ordning de bör genomföras. Dessutom ökar möjligheterna för ett tätare samarbete om samma personer återkommande arbetar tillsammans. Samarbetet underlättas också av om polis och åklagare har kontor nära varandra så att de inblandade enkelt kan träffas och diskutera utredningarna. Något som däremot kan fördröja utredningarna och skapa problem i samarbetet är om åklagaren och polisens utredningsteam inte har möjlighet att prioritera samma ärenden.197 Både poliser och åklagare kan uppfatta den andra parten som mer eller mindre påläst när det gäller isöb-utredningar. Om en åklagare uppfattar den polisiära utredningsledaren som mindre påläst brukar det hanteras genom tydligare instruktioner om vad som ska göras. Om förhållandet är det motsatta kan i stället polisen föreslå utredningsåtgärder för åklagaren. 6.1.2Polis och åklagare är inte alltid överens om vilka åtgärder som behöver vidtas i förundersökningar om isöb-brott och försöker på olika sätt att skapa samsyn kring isöb-brotten. finns det exempel på när polis och åklagare inte haft samsyn om hur utredningarna ska bedrivas. Det har framför allt gällt granskning av övergreppsmaterial. Poliser har framfört önskemål om att allt material inte ska behöva granskas i mer omfattande utredningar. I stället bör polisen kunna ta stickprov när ytterligare övergreppsmaterial i beslaget inte längre påverkar straffet för brottet och det inte finns anledning att anta att den misstänkte har begått egna övergrepp så att det finns potentiella målsägande som skulle kunna identifieras genom fortsatt granskning. Anledningen till denna önskan att begränsa granskningen är att det ofta rör sig om mycket omfattande material med miljontals bilder. Det kan upplevas som ett onödigt, tidskrävande och dessutom psykiskt tungt arbete. Eftersom det inte finns några nationella riktlinjer för hur mycket som ska granskas är det upp till varje åklagare att avgöra det i respektive utredning.198 197Intervjuer chef groominggruppen ; FU-ledare groominggruppen ; intervjuer med ; senior åklagare ; kammaråklagare . 198Intervjuer gruppchef och utredare isöb ; sektionschef ; regionkansli Syd . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 6.2 Polisens samverkan med kan förbättras Polisen är beroende av en välutvecklad samverkan med kommunernas socialtjänst för att kunna förebygga och upptäcka isöb-brott. Det gäller särskilt för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, som kräver uppsökande verksamhet för att upptäckas. Ett visst samarbete finns, men det är dock sällan explicit inriktat mot barn och unga. Det skulle sannolikt kunna förbättras, exempelvis genom att det fanns fler tydliga kontaktvägar. Antingen genom regionkoordinatorer för barn eller genom mer utvecklade och enhetliga barnahus.