prop · H903203 · 2022-03-30 00:00:00 — Data kan samlas in i allt större volymer, i nya format, på nya platser och i nya sammanhang. Nätverk av sensorer kan tillsammans samla in data över ett mycket stort fysiskt område. De kan monteras fast – på till exempel en byggnad – men också kopplas till rörliga objekt som fordon eller drönare. Vissa typer av sensorer kan också följa med i naturens rörelser, till exempel flyta med i vattendrag. Eftersom sensorer och sändare beräknas kunna krympas till samma storlek som ett dammkorn beskrivs teknikutvecklingen ibland som ”smart damm”.110 Exempel på användningsområden för sådana mikroskopiska sändare finns till exempel inom försvarsindustrin, meteorologiska mätningar, kontroll av miljöföroreningar och skogsbränder samt bevakning av produktionsprocesser och anläggningar.111 Potentialen i utvecklingen har – på gott och ont – beskrivits som att multiplicera Internet of Things miljoner gånger.112 Konkreta integritetsrisker som följer av denna typ av sensorer och sändare handlar om att enskilda individer ofrånkomligen riskerar att fångas upp, även om det inte är syftet med datainsamlingen. Under vissa omständigheter kan det vara enkelt att identifiera enskilda individer, i synnerhet om datan samkörs med andra typer av uppgifter. En typ av sensorer och sändare som har blivit allt vanligare i takt med att tekniken och funktionaliteten utvecklats, är kroppsnära teknik, så kallade ”wearables”, som kan mäta kroppens signaler och skicka feedback till användaren. Träningsarmband, pulsklockor och smarta klockor är några exempel på sådan kroppsnära teknik. En rad uppgifter om den enskildes hälsa och aktiviteter samlas in och individen får löpande återkoppling på dessa faktorer. Särskilt användbar blir utrustningen om den kopplas ihop med andra data från individen. En rad exempel på hur kroppsnära teknik kan skapa stor nytta finns inom sjukvården. Med hjälp av biosensorer kan olika värden hos patienten följas upp på ett helt nytt sätt. Kopplas tekniken till nätverk av kommunicerande enheter med inomhuspositionering på sjukhusens personal och utrustning kan också sjukhusens logistik effektiviseras. Olika typer av sensorer och sändare används för att följa till exempel rörelsemönster eller beteenden hos enskilda individer. De kan användas för uppföljning med återkoppling till den enskilde, för riktad marknadsföring av olika varor eller tjänster, eller också i kontrollsyfte. Ett exempel är uppkopplade sensorer i försäkringstagares fordon, som samlar in detaljerad data om förarens körmönster med mera, som bearbetas av försäkringsbolagen och används för bland annat dynamisk prissättning av försäkringarna i realtid.113 Ett annat exempel är nya biosensorer som kan mäta organiska material och bakterier med hög precision114 och kan användas inom bioteknikområdet. on Data Protection in Technology: Working Paper on (Smart Dust). is-coming-are-you-ready/?sh=f729bcd5e41a. is-coming-are-you-ready/?sh=f729bcd5e41a. En typ av sensorer och sändare som är extra intressant ur integritetssynpunkt är teknik med koppling till geospatial teknologi. Området omfattar bland annat geografiska informationssystem, geografiska positioneringssystem (exempelvis GPS), informationsinsamling om jorden via satelliter och höghöjdsflygplan samt navigering. Dessa sensorer och sändare kan bland annat användas för att samla in data om var en person befinner sig och hur enskilda individer rör sig.115 Som bland annat tidningen visat i flera större artiklar utgörs en stor integritetsrisk av att det även i ”anonyma” dataset, som innehåller många poster och positioneringsdata, ofta är enkelt att identifiera enskilda individer. Utifrån ett dataset med 50 miljarder poster positionsdata om 12 miljoner människor som samlats in i appar lyckades enkelt identifiera ett antal enskilda individer till exempel genom hur en viss telefon återkommande rörde sig mellan en viss adress (en arbetsplats) och en annan på kvällstid (hemmet). Med några enkla kompletterande sökningar i öppna källor gick det lätt att identifiera enskilda. När en viss telefon väl har kopplats till en enskild individ är det i nästa steg möjligt att få en komplett bild av personens rörelsemönster med allt ifrån läkar- eller kyrkobesök till besök hos vänner och familj.116 En särskild typ av datainsamling med geografisk positionering som aktualiserats är olika typer av appar som utvecklats för att spåra kontakter och smittvägar med anledning av coronapandemin. Såväl Google och som statliga myndigheter i flera länder har utvecklat och implementerat olika applikationer för smittspårning. Tjänsterna bygger på de sensorer och sändare som finns inbyggda i användarnas smarta telefoner – exempelvis bluetooth och GPS. I dess enklaste form meddelar appen användaren om denne potentiellt exponerats för coronavirussmitta, men apparna kan också användas av myndigheter för att spåra hur viruset sprider sig och för att övervaka var potentiellt smittade personer befinner sig. I vissa länder är användandet av appen frivilligt och i andra är det obligatoriskt. Några är transparenta i hur insamlade personuppgifter behandlas och andra inte.117 En del är designade med en decentraliserad modell där data om användarna stannar på användarnas mobiler, medan andra skickar alla data till en central server.118 Den här typen av appar medför en rad integritetsutmaningar, kopplade till hur de utformas och används. De kan innefatta både geografisk spårning och i vissa fall även ansiktsigenkänning, vilket utgör ett särskilt riskområde. I den utsträckning apparna har utvecklats snabbt, utan att personuppgifts- och integritetsskyddsperspektivet fullt ut har beaktats, och utan att de långsiktiga effekterna och konsekvenserna av dem har analyserats, kommer det ha stor betydelse hur apparna monteras ner på ett ansvarsfullt sätt, när pandemin är under kontroll. Även under andra omständigheter än en världsomspännande pandemi ger utvecklingen och användningen av nya sensorer och sändare upphov till en rad integritetsrisker. Oproportionerligt omfattande datainsamling och att datan används för andra ändamål än de ursprungligen samlats in för är några exempel. Frågor som aktualiseras rör till exempel hur information ska ges till enskilda när verksamheter har många sensorer utspridda över stora geografiska områden, hur –om samtycke används som rättslig grund – samtycke ska kunna samlas in innan sensorer samlar in data och hur sensorerna ska kunna exkludera individer som inte gett sitt samtycke.119 För den enskilde individen handlar integritetsriskerna kopplat till nya typer av sensorer och sändare bland annat om att det blir allt svårare att överblicka vem som har vilken information om individen och för vilka syften. Teknik som utvecklas för att öka tryggheten kan, i fel händer, enkelt vändas till ett säkerhetshot. GPS- sändare med larm används bland annat i äldreomsorgen och upplevs av många anhöriga öka tryggheten. I fel händer kan de utnyttjas för att identifiera äldre som är tacksamma offer för bedrägerier eller annan brottslighet. Ett annat exempel på användningsområde är när föräldrar använder GPS-teknik för spårning av barns och ungas mobiler – oftast i trygghetsskapande syfte. Samma teknik kan dock användas för en illegitim kontroll och övervakning av barn och ungdomar. Kvinnojourer i har också rapporterat om ett växande problem iatt män övervakar kvinnor genom GPS-spårning via till exempel appar i mobiltelefonerna för att kunna kontrollera var kvinnan befinner sig.120 115. stry-trends-2020-be-disruptive-or-be-irrelevant/. Även vid andra rättsliga grunder är det viktigt att veta hur information om insamlingen kan ges, så att den blir transparent för den Sammanfattningsvis erbjuder nya typer av sensorer och sändare stora möjligheter, men innebär integritetsrisker som behöver adresseras och tas på allvar. Det är i praktiken inte möjligt för den enskilde individen att överblicka all datainsamling som sker via sensorer och sändare. Det är därför viktigt att verksamheter som samlar in information tar det ansvar som följer av dataskyddsreglerna så att insamlingen görs transparent för den enskilde. Ett underminerat integritetsskydd riskerar att helt undergräva medborgarnas rätt till privatliv om teknikutvecklingen tar sin utgångspunkt i redan bristfälliga modeller, där integritetsskyddsaspekterna inte utvecklas i samma takt som tekniken. Betydelsen av att perspektiven går hand i hand accentueras ytterligare mot bakgrund av den exponentiella utvecklingstakten i digitaliseringen. 5.3.2Teknik för interaktion mellan människa och dator Ett annat område där teknikutvecklingen gått snabbt framåt handlar om nya former för interaktion mellan människa och dator. Utvecklingsområdet omfattar planering, design och studier av interaktiva produkter och tjänster. Det är ett tvärvetenskapligt ämne som knyter samman exempelvis datavetenskap och informatik med flera andra forskningsområden som till exempel kognitionsvetenskap. Inom detta område pågår en snabb teknisk utveckling som förändrar förutsättningarna för hur viinteragerar med datorer och vilken information om oss och vår omgivning som samlas in och bearbetas. Från de första datorernas hålkort, via tangentbord, grafiska operativsystem, pekdon och tryckkänsliga skärmar – bygger dagens teknik ofta på röststyrning eller avläsning av fingeravtryck och ansiktsigenkänning. Allt fler användare nyttjar möjligheten att kommunicera med till exempel sin mobiltelefon, en TV eller en smart högtalare i hemmet via kommandon eller frågor till en digital assistent. Även om de digitala assistenterna lanserades har antalet användare som nyttjar röststyrning ökat kraftigt . En bidragande förklaring till detta är att tekniken, genom att den blivit mindre och kopplats mot molnlösningar, nu kan nyttjas i en rad andra befintliga produkter med bred spridning.121 De digitala assistenterna har också blivit smartare . För svenska användares del har tekniken blivit mer relevant i takt med att flera av de digitala assistenterna lanserats på svenska. uppgav 1 av 20 svenskar att de har en uppkopplad högtalare hemma, till exempel Google Home eller Amazon Echo.122 Från att röststyrning introducerats på marknaden i mobiltelefoner, på webbplatser och i datorer, är det vanligt att tekniken finns i bilar, klockor, hörlurar och olika smarta prylar i hemmet som till exempel TV-apparater. Ett annat konkret exempel på en ny form av interaktion mellan användare och teknik som slagit igenom på bred front är ansiktsigenkänningsteknik för att låsa upp mobiltelefoner. Teknik som bygger på igenkänning av en specifik individ – till exempel en digital assistent som känner igen och enbart lyder kommandon från en viss röst, eller en mobiltelefon som låses upp genom avläsning av ägarens fingeravtryck – innebär att biometriska uppgifter hanteras. För den enskilde individen finns här inneboende risker som handlar till exempel om att inspelade frågor eller kommandon i fel händer kan manipuleras eller användas för andra syften, till exempel stölder, intrång eller bedrägerier. Även när kommunikationen mellan människa och teknik inte handlar om att identifiera en specifik individ finns konkreta integritetsrisker. De stora tech-bolagen har alla fått kritik för att ha gett underleverantörer tillgång till användares röstinspelningar för bearbetning i syfte att förbättra assistenternas talanalys. För att digitala assistenter ska kunna svara på annat än väldigt enkla frågor krävs omfattande beräkningskraft, vilket innebär att frågor och kommandon behöver överföras till leverantörens centrala servrar och analyseras där. Tekniken kan bara utvecklas kontinuerligt med hjälp av feedback – vilket ges dels från användare, dels genom att teknikföretagets anställda kontinuerligt lyssnar på och kontrollerar ett stort antal ljudinspelningar. on Data Protection in Telecommunications; Working paper on data protection risks of voicecontrolled devices, 2020. och Internet 2019. Forskning har visat att Apples , Amazons och aktiveras av misstag upp till 19 gånger per dag.123 Ett uppmärksammat exempel på hur aktiverats av misstag gavs när den brittiska försvarsministern 2018 under ett tal i brittiska underhuset ljudligt avbröts av sin digitala assistent – någon del av hans anförande om säkerhetsläget i hade råkat aktivera assistenten. Även under direktsända presskonferenser i Vita huset eller nyhets- och sportsändningar har det hänt att plötsligt inflikat en kommentar eller fråga.124 Att det är vanligt att talassistenter aktiveras av misstag har också bekräftats av visselblåsare från de stora tech-företagen. I praktiken innebär detta att anställda hos underleverantörer regelbundet kunnat avlyssna situationer som de inblandade högst sannolikt inte velat dela med sig av – affärsmöten, läkarbesök, droguppgörelser och sexuella möten för att ge några exempel.125 Gränssnittet mellan människan och datorer handlar dock inte bara om röststyrning. Tekniken kompletteras nu allt oftare med rörelsesensorer och kameror som kan identifiera och tolka gester. Användaren slipper därmed gå fram till den tekniska enheten för att till exempel trycka på en start-knapp – det kan räcka med att göra en viss gest. som bekvämligheten ökar, ökar även risken för att tekniken aktiveras av misstag. Det blir också allt svårare för enskilda individer att välja bort att fångas upp av teknik som installerats av andra, till exempel röststyrd teknik som finns i vänners hem. 5.3.3 Internet of Things Som beskrevs i avsnitt 5.1 är Internet of Things, IoT, ett av de teknikområden där antalet beviljade patent ökat allra mest . Området innefattar olika apparater, maskiner, mätutrustning och fordon som har inbyggd teknik och internetuppkoppling, men typiskt sett inte ses som datorer.126 Begreppet IoT används vanligtvis för att beskriva ett nätverk av smarta enheter som känner av eller interagerar med omgivningen. Enheterna i nätverket kan kontinuerligt samla in information, reagera på den och kommunicera både med människor och med andra enheter. IoT kan vara vardagsföremål som vitvaror, termostater, belysning, TV-apparater, elektroniska lås och larm, kläder eller bilar, men också utrustning i industri, infrastruktur eller vården. att IoT används inom allt fler samhällsområden och på allt fler geografiska platser för att samla in data. har ett strategiskt innovationsprogram inriktat mot IoT, som finansieras av , och Formas samt externa aktörer. Programmet ger stöd till innovativa projekt, inriktade på sakernas internet, som genomförs över hela landet.127 När det handlar om utrustning som vanligen finns i hemmet används ibland begreppet ”det smarta hemmet” eller ”det uppkopplade hemmet”. Antalet uppkopplade saker i de svenska hemmen har ökat . I undersökningen Svenskarna och Internet 2019 uppgav av den svenska befolkningen att de har en uppkopplad enhet hemma, mobiltelefoner och datorer exkluderat. Det var en ökning (vilket var första året frågan ställdes i undersökningen) då siffran var . De flesta uppger dock att de bara har några enstaka uppkopplade saker. För rör det sig om 1–5 uppkopplade saker, medan uppgav att de har 6–10 saker. Det finns en okunskap kring om man har några uppkopplade saker hemma och sannolikt kring vad begreppet ”uppkopplad sak” innebär, för liksom 2018 anger att de inte vet om de har någon uppkopplad sak i sitt hushåll.128 Även inom ramen för ”smarta städer” blir uppkopplade apparater och sensorer i det offentliga rummet allt vanligare. De bakomliggande syftena med att samla in data kan exempelvis vara att effektivisera och automatisera olika typer av kontroller och mätningar. Exempel på användningsområden finns till exempel i transportsektorn, där det kan handla om att koppla ihop fordon med smarta telefoner, andra fordon och IoT- sensorer i väg- och järnvägsnätet eller i kollektivtrafiken för ökad trafiksäkerhet, fordonsdiagnostik med mera.129 På fastigheter kan sensorer till exempel samla in data för effektivare hantering av säkerhet, ljus och diagnostik130 Uppkopplade enheter kan också finnas till exempel i mätutrustning och ställdon i smarta elnät och transport- och vattensystem. Genom att enheterna är anslutna till internet kan de fjärrstyras av människor eller av andra maskiner. De kan också skicka data som används för mätningar, diagnos och automatisk styrning.131 123. new-amazon-apple-google-eavesdropping-threat-should-you-qu- it-your-smart-speaker/. 124. ri-voice-assistants-privacy. 125. tractors-regularly-hear-confidential-details-on-siri-recordings. Tekniken i IoT utgörs ofta av sensorer och sändare. Under rubriken of things ligger här fokus på hur tekniken används, till exempel i smarta städer och uppkopplade hem. Komet kommenterar 2020:27 Sakernas internet – korta faktablad om aktuell teknik. och Internet 2019. rapport var primärt inriktad på effekter av coronapandemin och uppgifterna om uppkopplade saker, IoT, omfattades inte av mätning. 129. ve-innovation-map-reveals-emerging-technologies-startups/. 130. ming-part-of-the-smart-grid/. I handeln kan insamling av data med IoT-enheter användas för att skapa bättre beslutsstöd kring kundupplevelser, lagerhållning, produktplacering, logistik med mera. Uppkopplade sensorer, så kallade beacons, i till exempel butiker och köpcentrum kan också användas för att erbjuda kunderna anpassade erbjudanden utifrån hur de rör sig i lokalerna. IoT kan också användas inom tillverkande industri genom insamling och bearbetning av data kring tillverkning, leverans, underhåll och lagerhantering genom smarta sensorer i syfte att optimera processerna och produktionen, samt för att ge direkt överblick över ett produktionssystem i realtid.132 Även offentlig sektor kan ha omfattande nytta av IoT i publika miljöer. Möjliga användningsområden kan vara smarta övervakningskameror för att öka trygghet och förebygga brott, uppkopplade enheter som bidrar till en effektiv hantering av vattenförsörjning, kollektivtrafik eller parkeringskontroll eller IoT för att förebygga eller upptäcka miljöutsläpp eller naturkatastrofer.133 kommuner och regioner, SKR, menar att IoT kan skapa nya möjligheter för välfärd och samhällsbyggnad. SKR har beskrivit hur tekniken kan komma till användning inom hälso- och sjukvård, fastigheter samt miljö och stadsutveckling. lyfter SKR frågor om säkerhet och integritet. SKR ser också behov av att klargöra gränssnitt och standarder och menar att kommuner och regioner som köper produkter kan påverka detta genom att vara tydliga med vilka krav de ställer när Flera av de experter intervjuat i arbetet med denna rapport framhåller IoT som ett av de utvecklingsområden som haft störst påverkan på den personliga integriteten . Kombinationen av utveckling inom ”smarta städer” och ”smarta hem” gör att vi omges av allt mer potentiellt integritetskränkande teknik – såväl i det offentliga rummet som i våra hem. Ett sätt att uttrycka det är att den omfattande insamling av data som sker på nätet – som de flesta människor i åtminstone någon mån känner till – nu flyttar ut i den fysiska världen där den blir betydligt svårare att upptäcka, kontrollera och avskärma sig från. I det ”smarta hemmet” sker insamling av data i en påfallande intim miljö, med ljudinspelning av barn och andra som inte väljer själva. Uppkopplade saker som ringklockor, lås, larm, kameror eller högtalare kan samla in persondata också om andra än ägaren. Detta innebär att möjligheten för enskilda personer att välja bort potentiellt integritetskränkande teknik 132. facturing-innovation-map-reveals-emerging-technologies-startups/. 133. benefit-from-iot. Komet kommenterar 2020:27 Sakernas internet – korta faktablad om aktuell teknik. redan har och fortsätter att drastiskt försämras. Det är också svårt för enskilda individer att flytta och ”byta plats” om de till exempel skulle vara missnöjda med personuppgiftsbehandlingen i en smart stad. I takt med att den här utvecklingen sker blir det allt svårare att hitta privata utrymmen för enskilda. lyfter i sin guide om IoT flera integritetsrisker, bland annat att såväl privata som offentliga aktörer kan ha starka intressen att både öka datainsamlingen och använda insamlad data för andra ändamål än vad de ursprungligen samlats in för. Att sälja data om användarna är en del av intäktsplanen för många IoT-företag.135 Säkerhetsutmaningarna kopplade till IoT kan röra sig om angrepp mot enskild utrustning med omfattande negativa konsekvenser, både för enskilda individer och verksamheter. Forskare har till exempel visat hur man kan ta kontroll över en modern bil via ett trådlöst nät, eller via fjärrstyrning manipulera en pacemaker eller insulinpump.136 En mer vardagsnära integritetsrisk handlar om att de flesta medborgare sannolikt har otillräckliga kunskaper när det gäller att tömma uppkopplade saker på information vid en eventuell andrahandsförsäljning, vilket kan resultera i att stora mängder personliga data oavsiktligt hamnar i den nya ägarens händer. Riktas angrepp mot uppkopplade saker inom industrin kan angripare få kontroll över samhällskritiska processer inom exempelvis värme, vatten, el, transport eller finansiella tjänster. () har i en rapport om risker relaterade till IoT beskrivit att ett av problemen är den stora mängden produkter med bristande säkerhet. Många av dessa produkter har standardlösenord som är lätta att komma över. Ofta är de inte designade med hänsyn till säkerhet alls och det fysiska skyddet är i allmänhet svagt.137 En systemägare kanske inte ens känner till att de har utrustning som är nåbar via internet. Ett exempel på hur IoT med bristande säkerhet kan utnyttjas är ett it-säkerhetsföretag, som vid ett test lyckades komma över omfattande datamängder från ett amerikanskt casino. ett i casinot nyinstallerat akvarium, där vattnets temperatur och salthalt kontinuerligt kontrollerades och kunde fjärrstyras.138 ; Internetguide #43 Internet of things – En guide till sakernas internet. ; A connected world will be a playground for hackers. () NCS3 Studie - IoT- relaterade risker och strategier. A connected world will be a playground for hackers. Ytterligare ett teknikutvecklingsområde som ökat möjligheterna att samla in stora mängder är webbskrapningsprogram. Med hjälp av speciella program kan stora mängder data samlas in automatiskt, från exempelvis webbsidor och sociala media.139 Exempel på webbskrapning är de tjänster som gör automatiska prisjämförelser mellan olika företag på internet. Tekniken benämns ”skrapning” eftersom programmen hämtar information från webbsidor, inte från de bakomliggande databaserna. Programmen påminner om den indexering sökmotorer gör när de samlar in innehållet på webbsidor, med den skillnaden att webbskrapningsprogrammen inte samlar in all information utan letar efter särskilda typer av information. Datan kan sedan bearbetas på sätt som de enskilda individerna varken godkänt eller är medvetna om. Kännetecknande är ofta att informationsmängderna blir så stora att det blir oöverblickbart. Det finns företag som utvecklar och erbjuder webbskrapningstjänster. Ett exempel är ett internationellt företag som, för att möta behoven hos sina närmare 2 000 företagskunder, använder de sig av teknik som söker igenom åtta miljarder webbsidor.140 Med de mängder personuppgifter som finns tillgängliga på sociala medier är det lätt att se lockelsen för aktörer som av olika skäl vill kartlägga stora mängder individer. Facebook tillåter formellt inte att deras plattform webbskrapas. är angrepp förhållandevis enkla att genomföra och svåra att upptäcka. offentliggjorde Facebook att de raderat närmare ett sjuttiotal konton, appar och sidor som tillhörde två ryska företag som utvecklar ansiktsigenkänningsteknik för den . Enligt Facebook hade företagen genom webbskrapning samlat in foton från andra användares konton i syfte att identifiera dem.141