prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — Dessutom görs bl.a. en satsning på ett tekniklyft för att åstadkomma en snabb och kraftig ökning av myndighetens tekniska förmåga. Det huvudsakliga syftet är att säkerställa den fulla potentialen i digital bevissäkring och därigenom uppnå ökad lagföring, särskilt vad gäller den grövsta brottsligheten. Som regeringen tidigare redovisat har tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 . Därtill har myndigheten vidtagit en rad åtgärder för att säkra kompetensförsörjningen. Regeringen har också redogjort för den betydande personalökning som satsningen medför. Den innebär att både antalet civilanställda och antalet poliser kommer att bli väsentligt högre, vilket ger förutsättningar för att fler poliser kan arbeta med uppgifter där en polismans kompetens är nödvändig. De civilanställda som har anställts har vidare inneburit en förstärkning av kärnverksamheten på olika områden. Regeringen har vidare redovisat den kraftiga ökningen av personer i kärnverksamheten och hur antalet civilanställda som arbetar med utredningsverksamhet har ökat. har regeringen även redogjort för den renodling av verksamheten som har genomförts genom att vissa uppgifter, exempelvis en del transporter av frihetsberövade och vissa djurärenden, har flyttats till andra myndigheter. har regeringen fattat beslut om uppdrag till Brotts- förebyggande rådet att följa upp och analysera resursanvändningen inom och resultatet av anslagshöjningarna till myndigheten. I uppdraget ingår att kartlägga hur de ekonomiska tillskotten har fördelats och använts i samt att analysera hur verksamheten och dess resultat har utvecklats. Uppdraget ska delredovisas och samt slutredovisas . Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6), i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7) och i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). Punkten är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Justitie- departementet Punkt 7 om polisens närvaro i brottsutsatta områden*: har ställt sig bakom det utskottet anför om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 50). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som ansåg att flertalet av de åtgärder som regeringen hade vidtagit var viktiga i sig men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Regeringen har redovisat åtgärder för att stärka arbete i utsatta områden. arbete i utsatta områden och konstaterade att regeringen, genom sin styrning av , har ökat förutsättningarna för att ska kunna arbeta effektivt i bedömde att regeringen på flera sätt har prioriterat arbete i utsatta områden och att det finns och har funnits en tydlig ambition om att försöka vända utvecklingen i dessa Enligt är regeringens satsning på fler polisanställda en av förutsättningarna för att kunna vara mer lokalt närvarande. tillbaka månatligen redovisar till kan utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen följas upp. I regleringsbrev fick myndigheten ett antal nya återrapporteringskrav och uppdrag som berör utsatta områden. Myndigheten skulle redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. vikt skulle läggas vid att redovisa hur resurser fördelats så att det skulle finnas en stark lokal närvaro i utsatta områden. därutöver redovisa i vilken omfattning det fanns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som gjordes för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsföre- byggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden skulle I regleringsbrev anger regeringen att myndigheten ska redogöra för hur resurser har fördelats för att uppnå en stark lokal närvaro i hela landet, med fler poliser i yttre tjänst. Myndigheten ska fortsatt redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska Regeringen har på olika sätt adresserat problematiken i utsatta områden och vikten av att hela samhället gemensamt involveras i lösningen. beslutade regeringen att ge samtliga tolv myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet i uppdrag att utveckla sin organisation och ha ett ökat fokus på ökade de tolv myndigheterna dessutom den samlade förmågan ytterligare genom att knyta till sig nio nya myndigheter fattade regeringen vidare beslut om att de tolv myndigheterna får uppgiften om att samverka mot grov och organiserad brottslighet inskrivet i sina respektive instruktioner. Ändringen trädde i kraft . Genom instruktionsändringen fick samtliga tolv myndigheter ett brottsbekämpande uppdrag och myndigheternas uppdrag i utsatta områden blev ännu tydligare. beslutade regeringen om två uppdrag till de tolv myndigheterna att inrätta pilotprojekt som rör näringsverksamhet och felaktig folkbokföring med koppling till organiserad brottslighet. Uppdragen redovisades till regeringen och resulterade bland annat i en rad operativa kontrollåtgärder, en utökad samverkan och nya arbetssätt och metoder för att komma åt både näringsverksamhet och felaktig folkbokföring kopplat till organiserad brottslighet. Ett annat sätt att skapa polisiär närvaro i brottsutsatta områden är kamerabevakning. Kamerabevakning fyller en viktig funktion för att öka tryggheten på utsatta platser och möjligheterna att bekämpa brott. Kamerabevakning kan användas i utredningar av brott men också för att förhindra pågående brottslighet och möjliggöra för polisen att fördela resurser till rätt platser. Regeringen har gjort mycket för att förenkla och förbättra möjligheterna att använda kamerabevakning . infördes en ny kamerabevakningslag. Den innebär att de flesta privata aktörer, t.ex. butiker och köpcentrum, får sätta upp kameror utan tillstånd. togs tillståndskravet bort för , , och . I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att beskriva hur arbetet med kamerabevakning bedrivs och utvecklas. Uppdraget redovisades till regeringen . Enligt redovisningen ger kamerabevakning positiva effekter för såväl det brottsförebyggande som det brottsutredande arbetet som kamerorna verkar trygghetsskapande och ger klara operativa fördelar för myndigheten. Lättnaderna i kamerabevakningslagen (2018:1200) har enligt inneburit klara vinster i myndighetens uppdrag då kamerabevakning kan etableras mer effektivt. tillförs en kraftfull och långsiktig finansiell förstärkning för att utveckla myndighetens tekniska förmåga. Medlen ska bl.a. användas för ökad kamerabevakning. Det är inte enbart en ökad polisiär närvaro som krävs för att vända utvecklingen i de utsatta områdena. Regeringen presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, däribland brottsligheten. beslutade regeringen om handlingsplanen Ett som håller ihop – Regeringens insatser för minskad segregation och goda livschanser för alla (A2020/02652). Handlingsplanen innehåller insatser som regeringen genomför eller planerar att genomföra för att motverka och minska den socioekonomiska segregationen i . Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på så väl lokal som regional och nationell nivå. Därför har en satsning på det brottsförebyggande arbetet lanserats. 2021/22:75 Justitie- departementet Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen för 2020 (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) och i budgetpropositionen 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7) redovisades vidtagna åtgärder och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Punkt 18 om en översyn av Kriminalvårdens kostnader*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att låta analysera hur Kriminalvårdens kostnader har utvecklats, m.m. (bet. s. 56). analyserade 2018–2019 Kriminalvårdens kostnadsutveckling –2017 och vidtog därefter en rad åtgärder i syfte att öka effektiviteten och bromsa kostnadsutvecklingen inom Kriminalvården har i sitt regleringsbrev regeringens uppdrag att redovisa effektiviseringsåtgärder för att uppnå budget i balans . Kriminalvården har med anledning av detta ett pågående effektiviserings- och besparingsarbete. Kriminalvården fick i regleringsbrevet 2020 i uppdrag att ta fram en plan för den framtida platskapaciteten med fokus på flexibilitet, verksamhetens behov och resurseffektivitet. granskning Effektiviteten vid anstalter (RiR 2020:16). regeringens skrivelse om effektiviteten vid Kriminalvårdens anstalter (skr. 2020/21:62) konstaterar regeringen bl.a. att iakttagelser kommer utgöra ett bra underlag för myndighetens fortsatta effektiviseringsarbete men att bedömning av vilka kostnadsbesparingar som skulle kunna göras är har genom beslut ställt sig bakom regeringens bedömning (bet. 2020/21:JuU20, rskr. 2020/21:243). Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, rskr. 2021/22:89, bet. 2021/22:JuU1). beslutade regeringen att skriva av Punkten är slutbehandlad. Punkt 39 om polisens tillgänglighet*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att öka polisens tillgänglighet och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 76). har under ett antal år arbetat för att bättra tillgängligheten. ringer 114 14 sitt ärende besvarat och behandlat i den region där brottet har såväl ökat antalet anställda vid polisens kontaktcenter (PKC) som öppnat nya kontaktcenter. Det finns nu ett PKC i varje region. ska kontaktcentrena ta ett större ansvar, främst för mängdbrott, i syfte att avlasta övrig utredningsverksamhet och förbättra servicen till medborgarna. En ny enhetlig grundutbildning, anpassad för det utökade uppdraget för PKC-operatörer, genomförs sedan fick, tillsammans med ett antal andra myndigheter i rättskedjan, uppdrag i regleringsbreven att genomföra en förstudie avseende digital bevisning. Av denna redovisning framgår att har påbörjat ett arbete för att undersöka möjligheten att utveckla ”Mina sidor” i syfte att kunna erbjuda medborgarna enkla digitala kontaktvägar till myndigheten. har tagit fram en strategisk verksamhets- plan som sträcker sig . Inom ramen för detta arbete finns ett särskilt serviceprogram som syftar till att säkerställa att polisens möte med medborgarna präglas av öppenhet, enkelhet och hög tillgänglighet. Ambitionen är att kontaktvägarna till polisen ska vidareutvecklas utifrån medborgarnas behov. Regeringen följer löpande utvecklingen för service. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7) har regeringen redovisat andelen medborgare som är nöjda med polisens bemötande och utförande av sitt ärende. Vidare redovisades andelen medborgare som är nöjda med tillgänglighet och att andelen besvarade samtal vid PKC ökade. Regeringen konstaterade att utvecklingen av e-tjänster talar för en ökad tillgänglighet I samma redovisning tog regeringen upp att har granskat myndigheters service till enskilda som inte kan eller vill använda digitala kanaler (RiR 2021:8). Det kan bl.a. noteras att är en av två bland de granskade myndigheterna som har telefonkundtjänsten öppen dygnet runt under veckans . Några specifika rekommendationer riktade till finns inte i rapporten, utöver den allmänna rekommendationen att säkerställa att uppföljningar av servicekvalitet också fångar synpunkter från användare som inte kan eller vill använda digitala servicekanaler. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7) har regeringen konstaterat att den svenska förvaltningsmodellen innebär ett långtgående delegerat ansvar till och stort förtroende för de statliga myndigheterna. Regeringens inriktning för styrningen av myndigheterna är att den ska vara tillitsbaserad och verksamhetsanpassad, vilket bl.a. innebär att regeringen ska vara tydlig med vilken inriktning myndigheternas verksamhet ska ha, men detaljstyrning och onödig administration bör undvikas. Regeringen anger att ordningen förutsätter en bra uppföljning av myndigheternas resultat och verksamhet och att regeringen ingriper om den bedömer att myndigheterna inte sköter sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen konstaterar att kontinuerligt utvecklar sin service till medborgarna och gör bedömningen att myndighetens arbete på detta område är ambitiöst och ändamålsenligt. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Punkt 44 om utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer*: har ställt sig bakom det utskottet anför om förbättrad brottsutredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer. 2015/16:JuU1 s. 77). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. har tillförts ökade resurser för att myndigheten ska kunna anställa mer personal i syfte att förstärka verksamheten, vilket också har skett. En stor del av de tillkommande resurserna har lagts på utredningsverksamheten. Särskilda medel har också tillförts för att bl.a. öka kapaciteten vid Nationellt forensiskt centrum, som är en viktig resurs i utredningsverksamheten. Utöver nyanställningar arbetar Polismyndig- heten på andra sätt för att utveckla utredningsverksamheten. 2021/22:75 Justitie- departementet har sett över den dagliga styrningen av verksamheten och vidtar åtgärder för att kunna utbilda fler förundersökningsledare som ska ha en att stärka brottssamordningen, stärka förmågan hos första polis på brotts- plats och stärka samverkan mellan utredningsverksamheten och den Sammantaget har detta lett till vissa resultat- Exempelvis har antalet ärenden som redovisas till åklagare för beslut i åtalsfrågan ökat –2020. Som ett led i arbetet med att genomföra EU:s brottsofferdirektiv beslutade regeringen om vissa ändringar i förunder- sökningskungörelsen (1947:948). Ändringarna innebär bl.a. stärkt infor- mationsskyldighet till målsägande generellt under förundersökningen, t.ex. med information om den fortsatta handläggningen av ärendet. fick 2016 i uppdrag av regeringen att kartlägga brottsutsattas behov av stöd under brottmålsprocessen och analysera i vilken utsträckning dessa behov kan tillgodoses genom digitaliseringens Uppdraget redovisades och fick till följd att regeringen i regleringsbreven gav rättsväsendets myndigheter i uppdrag att identifiera vilka relevanta meddelandeflöden riktade till brottsutsatta som skulle kunna anslutas till Mina meddelanden. Myndigheterna skulle också utreda i vilken mån tjänsten kan användas för att brottsutsatta ska kunna följa och få fortlöpande statusuppdateringar kring sina ärenden. Myndigheterna redovisade uppdraget gemensamt i För att inhämta mer information om vad gör för att stärka samverkan med andra aktörer i samhället gällande brottsofferarbetet gav regeringen myndigheten ett uppdrag i regleringsbrevet . Uppdraget redovisades i årsredovisningen . redovisades för i budgetpropositionen (prop. 4 avsnitt 2.6). i uppdrag att gå vidare i arbetet med att kunna informera brottsutsatta via granskade effektiviteten i Polismyndig- hetens arbete med information till brottsutsatta (RiR 2021:20). slutsats var att det fanns flera effektivitetsbrister i sätt att arbeta. Regeringen överlämnade den 12 en skrivelse (skr. 2021/22:57) till med Regeringen avser att särskilt följa upp hur befäster de rutiner som finns för att säkerställa att brottsutsatta får den information de behöver under hela ärendets gång. Därför har ett återrapporteringskrav om detta beslutats i regleringsbrevet Punkten är inte slutbehandlad. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal 2015/16:95 och 2015/16: 2172, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Fö 8), skr. 2017/18:75 (Fö 6), skr. 2018/19:75 (Ju 18), skr. 2019/20:75 (Ju 13) och 2020/21:75 (Ju 11). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 8 om förslag*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om vissa frågor om Veteran- utredningens förslag (bet. 2015/16:FöU8 s. 18 f.) och därmed bifallit motion 2015/16:2172 avseende yrkande 11 och delvis bifallit motion 2015/16:95. Frågan om ett veterancentrum behandlades i betänkande (SOU 2014:27). Betänkandet har remissbehandlats. I Försvarsmaktens regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att senast i samband med delårsrapporten redovisa ett förslag om inrättande av ett särskilt veterancentrum inom myndigheten. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6 avsnitt 3.4.4 s. 46) bedömde regeringen att ett särskilt veterancentrum skulle inrättas inom Försvarsmakten i syfte att stärka och utveckla anhörigstödet. Vidare bedömde regeringen att det inte finns skäl att införa en nationell veteranmyndighet eller att utvidga begreppet veteran så som det föreslås i . Ett av skälen till regeringens bedömning var att remissinstanserna motsatte sig förslaget. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6 avsnitt 3.2.2 s. 27) redovisade regeringen att Försvarsmakten har inrättat ett Veterancentrum . Mot bakgrund av den redovisningen bedömde regeringen att tillkännagivandet var omhändertaget och därmed slutbehandlat. har meddelat att den inte delar regeringens bedömning att tillkännagivandet kan anses som slutbehandlat (bet. 2017/18:KU21, rskr. 2017/18:325). Punkten står därmed som öppen. har även tillkännagett det som utskottet anfört om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats (bet. 2017/18:FöU1 punkt 2, rskr. 2017/18:100). En förnyad beredning av förslag om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats har genomförts. Möten med civila myndigheter under som deltar med utsänd personal i internationella insatser och internationell verksamhet har genomförts och för att inhämta myndigheternas syn på de förslag om lagstiftning som lämnades i . I beredningen har följande framkommit. En enhetlig författningsreglering för samtliga statliga civila myndigheter skulle omfatta ett stort antal myndigheter med olika behov. En enhetlig reglering försvåras av att myndigheternas internationella verksamhet skiljer sig väsentligt åt i fråga om uppdragens karaktär och omfattning. Myndigheterna gör, i likhet med sina remissvar , olika bedömningar av utredningens förslag och samsyn saknas. En särskild lag skulle kunna bidra till ökad tydlighet och synlighet för deltagande i civila insatser men det bedöms av flera remissmyndigheter som svårt att överblicka de organisatoriska och finansiella konsekvenserna av utredningens förslag och att förslaget kan leda till praktiska svårigheter. Utredningens förslag upplevs inte utgå från de civila myndigheternas behov. De utsändande myndigheternas internationella verksamhet skiljer sig också åt i fråga om den personal som sänds ut. , som står för en stor andel av de civila utsända, sänder som regel ut sin egen personal. Andra myndigheter, som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och , som också står för en 2021/22:75 Justitie- departementet betydande andel av svensk personal i civila insatser, rekryterar ofta personal specifikt för en insats, eller sekonderar personal från andra myndigheter eller rekryterar personal utan svenskt medborgarskap. Myndigheternas långsiktiga ansvar för utsänd personal hanteras därför på För civil personal som deltar i internationella insatser och verksamhet regleras anställningsvillkor dels genom gällande regleringar, dels i Flera av myndigheterna tillämpar en kollektivavtalad försäkringslösning för utsänd personal. verksamhet regleras i en separat förordning. För myndigheter med ett fåtal utsända riskerar utredningens förslag få konsekvensen att kostnaden för varje utsänd blir väsentligt högre, vilket kan påverka möjligheten att Därtill har omvärldsläget, insatsernas natur och omfattning förändrats sedan utredningen genomfördes. Myndigheterna har utvecklat sitt arbete med att omhänderta utsänd personal före, under och efter deltagande i internationella insatser och verksamhet och bland annat vidtagit åtgärder för att förstärka rutiner för förberedelser inför uppdrag och stärka stödet till hemkommande och deras Mot denna bakgrund kan det ifrågasättas om förslaget om en särskild lag är ändamålsenligt i relation till de faktiska behoven och om utredningens förslag i alla delar skulle stärka stödet för civila som deltagit i internationella insatser. Regeringen anser därför att en enhetlig författningsreglering som omfattar samtliga statliga civila myndigheter inte är lämplig. Ovanstående har redovisats för i budgetpropositionen för 2022 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). bedömningen att ytterligare åtgärder inte bör övervägas med anledning av Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Åtgärder mot missbruk av svenska pass 2015/16:81, mot. 2015/16:3317 och 3318, bet. 2015/16: JuU25 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 42), skr. 2017/18:75 (Ju 24), 2018/19:75 (Ju 19), skr. 2019/20:75 (Ju 14) och skr. (Ju 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om att regeländringarna ska omfatta fler dokument än vanliga pass*: har tillkännagett vad utskottet anför om att regeringen bör besluta om att de föreslagna ändringarna för pass även ska gälla främlingspass och resedokument samt att regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort (bet. 2015/16: JuU25 s. 8). Frågan har hanterats i återvändandeutredningen. identitet – om utlänningars rätt att vistas i , inre utlännings- kontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93) överlämnades till regeringen . beslutade regeringen propositionen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten (prop. 2020/21:159). I propositionen föreslår regeringen bl.a. att en ansökan om främlingspass ska avslås om det inom de senaste fem åren före ansökan har utfärdats tre sådana pass för utlänningen och det inte finns särskilda skäl att bifalla ansökan. Detta gäller dock inte för de fall som följer av . I propositionen föreslår regeringen också att främlingspass ska kunna återkallas t.ex. om innehavaren får en annan handling som gäller som pass, om inte särskilda skäl talar emot det. Det föreslås också att resedokument ska kunna återkallas om innehavaren upphör att vara flykting eller statslös. har antagit regeringens lagförslag (bet. 2020/21:SfU24, rskr. 2020/21:299). Lagändringarna trädde i kraft . Med anledning av förslagen i betänkandet har regeringen även beslutat förordningsändringar som bland annat innebär minskad giltighetstid för resedokument och främlingspass och att giltighetsområdet för ett främlingspass i vissa fall ska begränsas samt att ett uppehållstillståndskort som avser permanent uppehållstillstånd som huvudregel ska utfärdas med en giltighetstid om högst . Förordningsändringarna trädde i kraft . Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:2334 och 2791, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 47), 2017/18:75 (Ju 26), 2018/19:75 (Ju 20), 2019/20:75 (Ju 15) och 2020/21:75 (Ju 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad.