prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en översyn av reglerna för europeiskt skjutvapenpass (bet. 2018/19:JuU29 s. 44 f.) och därmed bifallit motionerna 2018/19:2772 yrkande 17 och 2018/19:2890 Ärendet bereds i . Punkten är inte slut- Följande punkter är inte slutbehandlade: 9, 15, 20 och 25. 2018/19:138, mot. 2019/20:50 yrkande 2 och 2019/20:51, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 109) och 2020/21:75 (Ju 70). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 4 om preskription*: har tillkännagett för regeringen att mord och vissa andra allvarliga brott ska kunna preskriberas endast om lagöverträdaren var för brottet. utredare har haft i uppdrag att överväga och föreslå ändringar beträffande den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18– (dir. 2017:122). Uppdraget redovisades i betän- kandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85). Utredningen föreslår bland annat att mord och vissa andra allvarliga brott ska preskriberas endast om lagöverträdaren var för brottet. Ett utkast till lagrådsremiss har remitterats och remisstiden gick ut . Utkastet till lagrådsremiss behandlar bl.a. förslagen i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85) som rör preskription. I utkastet föreslås bl.a. att mord och vissa andra allvarliga brott inte ska kunna preskriberas om brottet begåtts av någon som har fyllt . beslutade regeringen propositionen Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet (prop. 2021/22:17). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet fick anses tillgodosett och därmed slutbehandlat. har antagit regeringens lagförslag (bet. 2021/22:JuU5, rskr. 2021/22:36). Lagändringarna trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. Straffrättsliga åtgärder mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling 2018/19:157, mot. 2019/20:264 m.fl., bet. 2019/20:JuU7 redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 111) och 2020/21:75 (Ju 71). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om straffskalan för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att höja straffminimum för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling från fängelse till fängelse i lägst (bet. 2019/20:JuU7 s. 5 f.). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över straffskalan för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling (dir. 2020:5). Uppdraget redovisades i betänkandet Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar (SOU 2021:43). Betänkandet har remissbehandlats och remisstiden gick ut . Lagrådsremissen Skärpt syn på våldtäkt och andra sexuella kränkningar beslutades . Regeringen avser att överlämna en proposition med lagförslag till . Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:154, mot. 2019/20:318 m.fl., bet. 2019/20:JuU6 redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 113) och 2020/21:75 (Ju 72). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om ett mer heltäckande straffrättsligt skydd mot system- och demokratihotande brott*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att utreda frågan om ett förstärkt straffrättsligt skydd för yrkesgrupper som är särskilt betydelsefulla för det demokratiska systemet (bet. 2019/20:JuU6 s. 5 f.). beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2021/22:75 Justitie- departementet Utredaren ska bl.a. ta ställning till om det finns behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd mot brott som riktar sig mot någon som utövar sin yttrandefrihet. Uppdraget skulle redovisas senast den 12 Genom direktiven ansågs tillkännagivandet slut- delade dock inte regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21, rskr. 2020/21:371). Punkten står därför åter som öppen. som beslutades förlängdes utredningstiden. redovisades genom betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU Betänkandet har remitterats och remisstiden löper ut Punkten är inte slutbehandlad. Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighets- 2018/19:155, mot. 2019/20:263 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ju 114) och 2020/21:75 (Ju 73). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om straffrättsligt skydd för och personal*: har tillkännagett för regeringen att och personal bör omfattas av samma straffrättsliga skydd som poliser (bet. 2019/20:JuU8 s. 8 f.) och därmed bifallit motionerna 2019/20:263 yrkande 1 och 2019/20:288 yrkande 1. beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Utredaren ska bl.a. överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. beslutades förlängdes utredningstiden. redovisades genom betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU Betänkandet har remitterats och remisstiden löper ut Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ett utvidgat straffrättsligt skydd för samhällsviktiga yrkesfunktioner (bet. 2019/20:JuU8 s. 8 f.). direktiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). ska bl.a. överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan Uppdraget skulle redovisas . direktiven ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. inte regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21, rskr. 2020/21:371). Punkten står därför åter som öppen. Genom tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). Betänkandet har remitterats och remisstiden löper ut . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 7 om en särskild straffskärpningsgrund*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en särskild straffskärpningsgrund för angrepp mot viktiga samhällsfunktioner (bet. 2019/20:JuU8 s. 8 f.) och därmed bifallit motionerna 2019/20:263 yrkande 2, 2019/20:300 yrkande 3, 2019/20:316 yrkande 1 och 2019/20:2728 yrkande 25. beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Utredaren ska bl.a. överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. Uppdraget skulle redovisas . Genom direktiven ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. delade dock inte regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21, rskr. 2020/21:371). Punkten står därför åter som öppen. Genom tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utredningstiden. Uppdraget redovisades genom betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). Betänkandet har remitterats och remisstiden löper ut . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 8 om en särskild brottsrubricering för brottet våld mot tjänsteman med en skärpt straffskala*: har tillkännagett för regeringen att våld mot tjänsteman bör få en egen brottsrubricering där straffet ska vara minst sex månaders fängelse (bet. 2019/20:JuU8 s. 8 f.) beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Utredaren ska bl.a. analysera behovet och lämpligheten av en lagändring som innebär att brottet våld eller hot mot tjänsteman delas upp och att straffskalan för våld mot tjänsteman skärps. Genom tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utrednings- tiden. Uppdraget redovisades genom betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). Betänkandet har remitterats och remisstiden löper ut . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 12 om kränkningsersättning till poliser*: har tillkänna- gett för regeringen det som utskottet anför om en utvidgad rätt till kränkningsersättning för poliser (bet. 2019/20:JuU8 s. 19 f.). Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över vissa regler som gäller brottsoffers rätt till skadestånd och möjlighet att få ut sådan ersättning (dir. 2019:104). I uppdraget ingick bl.a. att ta ställning till i vilken utsträckning polisers rätt till kränkningsersättning bör utvidgas. Uppdraget redovisades genom betänkandet Ersättning till brottsoffer (SOU 2021:64). Betänkandet har remissbehandlats. Lagrådsremissen Stärkt rätt till skadestånd för brottsoffer beslutades . Regeringen avser att återkomma till med en proposition . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 13 om säkerhet på sjukhus*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att ökad säkerhet på sjukhus (bet. 2019/20:JuU8 s. 22 f.). Därmed har bifallit motionerna 2019/20:316 yrkande 2 och 2019/20:2728 yrkande 26. 2021/22:75 Justitie- departementet beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54) som bl.a. omfattar uppdraget att överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. Ett förstärkt medarbetarskydd för polisanställda (prop. 2019/20:186), som beslutades , redovisades tillkännagivandet som delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21, rskr. 2020/21:371). Punkten står därför åter som öppen. redovisade utredningen betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU Betänkandet har remitterats och remisstiden löper ut Regeringen har för avsikt att återkomma till med en redovisning av vidtagna åtgärder. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 5–8, 12 och 13. om myndighetsgemensamt arbete mot 2019/20:3, bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (Ju 75). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om skrivelsen: beslutade regeringen att skriva av ärendet i fråga om denna punkt. Punkten är slutbehandlad. Punkt 2 om styrning, samordning och uppföljning av det myndighets- gemensamma arbetet*: har tillkännagett det som utskottet anför om att regeringen på ett tydligare sätt än ska säkerställa att styrningen av det myndighetsgemensamma arbetet samordnas regelbundet och att regeringen regelbundet ska följa upp den myndighetsgemensamma verksamheten (bet. 2019/20:JuU12 s. 7 f.). fattade regeringen beslut om att de tolv myndigheter som deltar i det myndighetsgemensamma arbetet mot grov och organiserad brottslighet får denna uppgift inskrivet i sina respektive Ändringen trädde i kraft . instruktionsändringen var att vidareutveckla, tydliggöra och konkretisera styrningen av arbetet. Genom instruktionsändringen fick dessutom samtliga tolv myndigheter ett brottsbekämpande uppdrag. fattade regeringen beslut om två uppdrag till de tolv myndigheter som deltar i det myndighetsgemensamma arbetet mot grov och organiserad brottslighet om att inrätta pilotprojekt som riktar sig mot dels näringsverksamhet kopplad till organiserad brottslighet, dels felaktig folkbokföring med koppling till organiserad brottslighet. näringsverksamhet skulle bedrivas i eller i anslutning till något eller några av de utsatta områden som har pekat ut. mot felaktig folkbokföring skulle bedrivas i sådana områden där myndigheterna bedömer att sådan brottslighet är eller kan antas vara Till pilotprojekten skulle de tolv myndigheterna identifiera ytterligare samarbetspartners där såväl myndigheter som kommuner kan bli involverade. Uppdragen redovisades till regeringen . Av redo- visningen framgår att uppdragen bl.a. resulterade i en rad operativa kontrollåtgärder, en utökad samverkan och nya arbetssätt och metoder för att komma åt både näringsverksamhet och felaktig folkbokföring kopplat till organiserad brottslighet. Pilotprojekten bidrog till att samordna myndigheternas arbete ytterligare genom att de tillsammans utvecklat sina kunskaper, metoder och arbetssätt för att komma åt organiserad brotts- lighet. Punkten är inte slutbehandlad. 2019/20:329 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (Ju 79). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om stärkt skydd för bostadsrättsinnehavare*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör återkomma med förslag som stärker konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden (bet. 2019/20:CU9 s. 14 f.). Frågan knyter an till förslag som lämnas i betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31). Betänkandet utgör dock inte tillräckligt beredningsunderlag för att motsvara det behov av åtgärder som lyfts fram i bl.a. remissvaren, bet. 2019/20:CU9 och vid köp av nyproducerade bostadsrätter (RiR 2020:3). Samband finns med tillkännagivandena i rskr. 2020/21:50. Arbetet med frågorna pågår i , som remitterat promemorian Tryggare bostadsrätt med förslag som bl.a. stärker skyddet för köpare av nyproducerade bostads- rätter. Regeringen avser att återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. 2019/20:142 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (Ju 81). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om målsägandebiträde vid brott som begåtts av ett barn *: har tillkännagett för regeringen att det ska införas en möjlighet att förordna ett målsägandebiträde vid brott som begåtts av barn (bet. 2019/20:JuU30 s. 20 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om det bör vara möjligt att förordna juridiskt biträde för målsäganden när en § 31-utredning inleds (dir. 2019:103). Uppdraget redovisades i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1). Betänkandet har remitterats till . Punkten är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Justitie- departementet Punkt 10 om ungdomsdomstolar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att inrätta särskilda ungdoms- domstolar (bet. 2019/20:JuU30 s. 20 f.). I ovan nämnda utredning (dir. 2019:103) gavs utredaren också i uppdrag att utreda förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott. översynen var att förbättra regelverket och säkerställa en hög grad av rättssäkerhet och effektivitet i utredningar där barn är misstänkta för brott. Utredaren skulle bl.a. se över hur samverkan mellan myndigheterna kan stärkas när det gäller barn som misstänks för brott. i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1). Betänkandet har remitterats till . Regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att bl.a. utreda ett permanentande av ett snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare under (dir. 2020:6). Utredningen har haft sin grund i de förslag som lämnades i promemorian Snabbare lagföring (Ds 2018:9) och den försöksverksamhet med ett snabbförfarande för ungdomar som pågått . Uppdraget redovisades den 17 genom betänkandet Snabbare lagföring – ett snabbförfarande i brottmål (SOU 2021:46). I betänkandet föreslås att försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare under 18 år byggs ut och förlängs. Det föreslås också att misstanke mot den som inte har fyllt ska delges . och remisstiden gick ut . Arbete med en lagråds- beslutade regeringen propositionen Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet, prop. 2021/22:17. Propositionen behandlar bl.a. förslagen i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85) och promemorian Processrättsliga konsekvenser av förslag (Ds 2012:54) som rör särbehandling av lagöverträdare under i rättegången. antog regeringens förslag till lagändringar (bet. 2021/22:JuU5, rskr. 2021/22:36). trädde i kraft . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 14 om straffrabatten för unga lagöverträdare mellan 18 och *: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att avskaffa straffrabatten för unga lagöverträdare vid återfall i brott (bet. 2019/20:JuU30 s. 30 f.). En särskild utredare har haft i uppdrag att överväga och föreslå ändringar beträffande den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–20 år (dir. 2017:122). I uppdraget har ingått att lämna förslag som innebär att den åldersgruppen behandlas som andra myndiga lagöverträdare vid straffmätningen och när det gäller val av påföljd. i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85). Bland annat föreslås att den s.k. straffrabatten slopas för lagöverträdare i åldern 18–. Ett utkast till lagrådsremiss har remitterats och remisstiden gick ut . lagrådsremiss behandlar bl.a. förslagen i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85) som rör straffmätning och påföljdsval. I utkastet föreslås bl.a. att om någon som är 18–har begått ett brott, och det för brottet är föreskrivet fängelse i lägst , ska hans eller hennes ungdom inte beaktas särskilt vid straffmätningen. heller krävas särskilda skäl för att döma lagöverträdare i den åldersgruppen till fängelse, och samma straff ska kunna dömas ut som för andra myndiga lagöverträdare, t.ex. fängelse på livstid. beslutade regeringen propositionen Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet (prop. 2021/22:17). I propositionen bedömde regeringen att det inte fanns skäl att avskaffa straffrabatten vid återfall i brott och att tillkännagivandet fick anses slutbehandlat. har antagit regeringens lagförslag (bet. 2021/22:JuU5, rskr. 2021/22:36). Lagändringarna trädde i kraft . Punkten är slut- behandlad. Punkt 16 om organisatoriskt ansvar för unga lagöverträdare*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att en särskild enhet inom ska ta över ansvaret för unga som begått grova brott (bet. 2019/20:JuU30 s. 36 f.). Regeringen beslutade propositionen Ungdomsövervakning (prop. 2019/20:118). I propositionen föreslogs att det skulle införas en ny påföljd för unga lagöverträdare, ungdomsövervakning. Förslaget syftar till att skapa en ordning som gör det möjligt för domstolen att vid allvarlig brottslighet och i graverande återfallssituationer välja ett påföljdsalternativ som är lämpligt och trovärdigt både i fråga om innehåll och ingripandegrad. Kriminalvården föreslogs ansvara för verkställigheten av påföljden. Lagändringarna trädde i kraft . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av regleringen om frihetsberövande påföljder för lagöverträdare under och föreslå lämpliga förändringar (dir. 2021:99). I uppdraget ingår att särskilt överväga vilken myndighet som är bäst lämpad att ansvara för verkställigheten av den eller de frihetsberövande påföljder som föreslås användas. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 8, 10 och 16. 2019/20:553 yrkande 23, 2019/20:555 yrkande 22, 2019/20:3067 yrkandena 15 och 16, 2019/20:3366 yrkande 7, bet. 2019/20:JuU32 redovisad, se skr. 2020/21:75 (Ju 82). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om översyn av sekretesslagstiftningen*: har till- kännagett för regeringen det som utskottet anför om att ta initiativ till en översyn av sekretesslagstiftningen för att dels säkerställa att Säkerhets- polisen i tillräcklig omfattning har direktåtkomst till asylsystem, dels öka möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter i syfte att förebygga och förhindra brott (bet. 2019/20:JuU32 s. 26 f.). beslutade regeringen propositionen Ett effektivare informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot terrorism (prop. 2019/20:123). I propositionen föreslogs att Polis- myndigheten skulle få förenklade och utökade möjligheter att lämna ut uppgifter till den kommunala i syfte att förebygga terroristbrottslighet. Regeringen föreslog också att myndigheter inom 2021/22:75 Justitie- departementet skulle få utökade möjligheter att dela med sig av uppgifter till och Säkerhetspolisen. Utlämnande skulle i större utsträckning kunna ske vid misstankar om att terroristbrottslighet har begåtts, men också när det krävs för att förebygga sådan brottslighet. Lagändringarna trädde i kraft . beslutade regeringen vidare om en ändring i utlänningsdataförordningen (2016:30) som medförde en utökad direktåtkomst till personuppgifter för Säkerhetspolisen. Genom ändringen fick Säkerhets- polisen medges direktåtkomst till sådana uppgifter hos som myndigheten behöver bl.a. i sin brottsbekämpande verksamhet. Ändringen trädde i kraft . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av möjligheterna att stärka arbetet med att bekämpa bidragsbrott mot och Arbetsförmedlingen (dir. 2021:39). ingår en översyn av möjligheter och behov till samverkan och informationsdelning mellan myndigheter. Uppdraget ska redovisas senast För att säkerställa att myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor har tillgång till den information om enskilda personer och företag som de behöver för att fatta korrekta beslut i fråga om ersättningar från välfärdssystemen, och för att motverka arbetslivskriminalitet, har vidare en bokstavsutredare fått i uppdrag att kartlägga möjligheterna till informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshets- kassor (Fi2021/02442). I uppdraget ingår att utifrån översynen bedöma om det finns behov av ändrade regler för att få till stånd ett mer ändamålsenligt och effektivt informationsutbyte, och i så fall föreslå nödvändiga författ- Uppdraget ska redovisas . är inte slutbehandlad. Punkt 10 om omhändertagande av återvändare*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att ta fram nationella riktlinjer för att hantera s.k. återvändare och också återkomma med förslag som säkerställer att återvändare kan kallas till förhör (bet. 2019/20:JuU32 s. 38 f.). I syfte att förbättra stödet till individer i riskzonen och till dem som redan är involverade i våldsbejakande extremism har utvecklat utbildningsmaterial och samtalsstöd för personalen som arbetar (Ju2018/02957). har tagit fram stöd för insatser till barn och unga som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism samt ett kunskapsstöd till social- tjänsten för insatser till män och kvinnor som återvänt från och och deras familjer (/01244). Kriminalvården har utvecklat väg- ledning, utbildning och stöd för sina personalgrupper i deras arbete med klienter samt ett särskilt stöd för anlitande av trosföreträdare vid själavård. Myndigheten har också fått i uppdrag att långsiktigt förankra det förebyggande arbetet inom myndigheten (Ju2016/06988, Ju2017/08663). I syfte att ytterligare förstärka olika myndigheters insatser inom detta område beslutade regeringen att ge Kriminal- vården, , och i uppdrag att ta fram ett gemensamt nationellt avhopparprogram som ska bidra till att förstärka samhällets stöd till individer som vill lämna kriminella och våldsbejakande extremistiska miljöer och grupperingar (Ju2019/02027). Uppdraget redovisades (Ju2020/02903). Med utgångspunkt i myndigheternas redovisning av uppdraget att ta fram ett nationellt avhopparprogram och de förslag som lämnades i rapporten beslutade regeringen att ge , , och ett nytt gemensamt uppdrag. Myndigheterna ska enligt uppdraget förstärka och utveckla arbetet med stöd till avhoppare från kriminella, våldsbejakande extremistiska och hedersrelaterade miljöer i landet. Syftet är att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för att fler individer ska få tillgång till sådant stöd. fick en bokstavsutredare i uppdrag att bistå och stödja myndigheterna i deras arbete med detta uppdrag (Ju2021/03348). Myndigheterna ska i arbetet med sitt uppdrag samverka med utredaren.