prop · H903247 · 2022-05-24 00:00:00 — behövs för att nå delmålet. Övervikt och fetma är ett stort folkhälsoproblem, som också kryper nedåt i åldrarna. Andelen vuxna med fetma har har omkring hälften av den vuxna befolkningen övervikt eller fetma. att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Jordbrukssektorns totala produktionsvärde ökade gradvis till och med 2017. Sommartorkan 2018 påverkade produktions- värdet som gick ner kraftigt . Effekten av torkan syns också tydligt i den beräknade kvävebalansen för jordbruks- mark som ökade kraftigt , men som annars under en sektorn har sjunkit kontinuerligt . detta område som syftar till en omställning mot en hållbar livsmedelskedja genomförs inom ramen för regeringens livsmedelsstrategi och den gemensamma jordbrukspolitiken. Den svenska animalieproduktionen har EU:s lägsta användning Den svenska jordbruksmarkens produktions- förmåga bedöms vara god. Svensk livsmedelsproduktion kännetecknas av hög kvalitet och av en hög standard inom miljö- och klimatområdet. Ett ökat intresse för hälsosamma, säkra och hållbart producerade livsmedel utgör en viktig och växande del av marknaden, vilket gynnar svensk export av livsmedel. Odlingslandskapets biologiska mångfald följs med hjälp av populationsindex för gräsmarksfjärilar och fåglar. Resultaten tyder på minskad biologisk mångfald. ökar andelen ekologiskt odlad jordbruksmark i slättbygd. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå 2.5Tillståndet för de växtgenetiska resurserna bedöms vara gott. Bevarande av svenska fröförökade genresurser finns hos Nordiskt Genresurscentrum och hos den Nationella genbanken för vegetativt förökade växter. Återförande av kulturväxter på marknaden sker genom programmet för odlad mångfald. Andelen lokala husdjursraser som klassas som hotade har ökat från 2021. Regeringen bedömer att kommer att nå delmålet med redan beslutat politik vad gäller växtgenetiska resurser men att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet för husdjursgenetiska resurser. Utvalda områden för mål 2 Omställningen till hållbara livsmedelssystem berör alla delar av livsmedelssystemet, såväl nationellt, som på EU-nivå och globalt. Hållbara livsmedelssystem utgör det paraply, under vilket alla insatser som rör bl.a. livsmedelproduktion och konsumtion, matsvinn och livsmedelsförluster, markanvändning, distribution och handel samlas i syfte att nå de globala målen och Agenda 2030. Övergripande har det konstaterats att världen inte kommer kunna nå målen i Agenda om inte livsmedelsystemen globalt ställs om. En omställning till mer hållbara och motståndskraftiga livsmedelssystem, där ingen lämnas utanför, är således nödvändig. , Summit (FSS), som ägde rum var ett avstamp för det fortsatta – och intensifierade – arbetet med omställning. position inför FSS var att arbetet för omställning till hållbara livsmedelssystem globalt ska fortsätta ännu mer aktivt efter toppmötet. har engagerat sig i några av de koalitioner (arbetsgrupper) som är ett resultat av FSS. Det är koalitionerna för skolmåltider, livsmedelsförluster och matsvinn, jordbruk och innovation kopplat till klimatet samt hållbara och hälsosamma . har också tagit fram en nationell färdväg, där arbetet fortgår och kommer att följas upp. Det är centralt att fortsatt säkerställa sektorsövergripande samarbete, att förstärka synergier samt identifiera och lösa ut målkonflikter. För detta krävs en gemensam ansats. Målsättningen är att ska vara drivande i arbetet för omställningen till hållbara livsmedelssystem. Bevara den växtgenetiska mångfalden i livsmedelproduktionen Arbetet med bevarande av de växtgenetiska resurserna har utvecklats . 2016 invigdes den nationella genbanken på Campus , . Där ligger också den nordiska genbanken . NordGen flyttar in i ett nytt ändamålsenligt hus , med extra finansiellt stöd från . NordGen har också implementerat ett nytt datasystem för frösamlingen som bidrar till högre användarvänlighet och därmed lättare användning . 2021/22:247 används också av den nationella genbanken. bedöms ge bra förutsättningar för fortsatt bevarande och nyttjande av de växtgenetiska resurserna. 4.3Mål 3: God hälsa och välbefinnande Mål 3: Säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar. Folkhälsan i är god i en internationell jämförelse, men fortsatt arbete krävs för att en fortsatt positiv utveckling ska omfatta alla. Hälsoläget, inte minst ojämlikhet i hälsa, speglar den bredare samhällsutvecklingen. Insatser behöver riktas mot att skapa mer likvärdiga livsvillkor och förutsättningar för friska liv under hela livscykeln och för alla människor, genom såväl samhällsinsatser som åtgärder inom hälso- och sjukvården. har ett långsiktigt engagemang för en god och jämlik hälsa, även i andra länder och globalt. 3.1För att bidra till att målet om minskad mödradödlighet ska nås i fler av världens länder behövs ytterligare åtgärder där svenska insatser genom utvecklingssamarbete och ett pådrivande globalt SRHR-arbete är av stor betydelse. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 3.2Spädbarnsdödligheten är mycket låg och ligger klart under delmålet. har uppfyllt delmålet. 3.3Det har skett en halvering av antalet nya fall i hepatit B per invånare samt en viss minskning av tuberkulos och malaria. Däremot ses ingen tydlig minskning av nya hiv-fall. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 3.4Dödligheten i flera kroniska sjukdomar minskar, men olika mycket för olika grupper. Psykisk ohälsa fortsätter att öka, särskilt bland unga kvinnor. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 3.5Riskkonsumtionen av alkohol har minskat bland yngre men ökar något bland äldre. Cannabisanvändningen har ökat i befolkningen –2020. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 3.6Sverige är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet och hade infört ett halveringsmål redan före Agenda 2030. Antalet dödade och svårt skadade i vägtrafikolyckor har halverats . har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 3.7Tillgången till sexuell och reproduktiv hälsovård är allmän i . har en nationell strategi för SRHR, men kunskapsbrist är vanligt bl.a. bland unga som Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 3.8Sjukvården är offentligt finansierad och omfattas av ett högkostnadsskydd. Andelen som haft behov av vård men avstått av ekonomiska orsaker varierar mellan olika grupper. Störst är andelen på bland arbetslösa. Papperslösa har begränsad tillgång till vård. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 3.9Det finns socioekonomiska skillnader både vad gäller barns exponering för miljörelaterade riskfaktorer och deras tillgång till hälsofrämjande faktorer. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Utvalda områden för mål 3 Ett förbättrat folkhälsoarbete nationellt och globalt antog ett omformulerat övergripande folkhälsomål och en reviderad målstruktur för folkhälsopolitiken. Målet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation (prop. 2017/18:249). presenterade en stödstruktur för det statliga folkhälsoarbetet. Syftet är att stärka de nationella aktörerna i arbetet, utveckla samarbetsformer och förbättra erfarenhetsutbytet mellan dem. Efter framgångsrika pilotprojekt har regeringen gett länsstyrelserna i uppdrag att stödja den regionala implementeringen av den nationella folkhälsopolitiken. Stödstrukturen har redan väckt intresse internationellt för att ta del av erfarenheter av arbetet. Covid-19-pandemin har satt människors och samhällens hälsa i centrum och tydliggjort hur folkhälsofrågor spänner över flera politikområden både nationellt och internationellt. har fortsatt sitt starka engagemang för global hälsa, inklusive för SRHR för alla, där ett omfattande bistånd på hälsoområdet, kapacitetsutveckling samt tvärsektoriell samverkan och erfarenhetsutbyte ingår. arbete nationellt och internationellt mot antimikrobiell resistens (AMR) Regeringen presenterade en uppdaterad nationell strategi för arbetet mot antibiotikaresistens för perioden –2023. Regeringen har gett ett 20-tal myndigheter i uppdrag att ingå i en nationell samverkansfunktion som även involverar icke-statliga aktörer. Myndigheterna i samverkansfunktionen genomför en rad aktiviteter utifrån en gemensam handlingsplan, där bl.a. omfattande satsningar på forskning och innovation ingår. Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att utreda hur kan effektivisera och stärka sitt arbete för ansvarsfull antibiotikaanvändning i djurhållningen globalt (dir. 2021:33). Utredningen ska omfatta internationella arbete liksom sådana initiativ på nationell nivå som skulle kunna få effekt, direkt eller indirekt, på antibiotikaanvändningen i djurhållningen globalt. 2021/22:247 Uppdraget ska redovisas . driver aktivt frågor om antimikrobiell resistens såväl inom EU som globalt. tillsatte regeringen en AMR-ambassadör med uppdrag att ytterligare stärka genomförandet av strategi och verka för konkreta åtgärder och framsteg inom EU och internationellt. Exempel på fora för internationella arbete är förutom de multilaterala organisationerna också som syftar till att skapa politiskt engagemang för det globala arbetet, samt , en grupp av hälsoministrar med särskilt engagemang i frågan som tillsammans med initierade 2016. Aktivt arbete mot cancer Regeringen beslutade om en långsiktig inriktning för cancervården som utgår från den nationella cancerstrategin och omfattar hela vårdkedjan. Den största satsningen är arbetet med standardiserade vårdförlopp som har förbättrat effektivitet, jämlikhet och kvalitet i vården –framgångar som även inspirerat andra delar av vården att införa liknande arbetssätt. Inom barncancerområdet har en nationell arbetsgrupp tagit fram en handlingsplan med över 60 insatser som ska stärka kvaliteten inom vården. Regeringen har gjort betydande satsningar inom tidig upptäckt och prevention. Exempelvis inom precisionsmedicin för utveckling och implementering av gensekvensering för barncancer och kvinnors cancer, och inom screening av livmoderhalscancer, i kombination med så kallad catch-up-vaccinering i syfte att kunna utrota livmoderhalscancer. 4.4Mål 4: God utbildning för alla Mål 4: Säkerställa en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla. Utbildningsnivån i är hög och det svenska utbildningssystemet ger tillgång till avgiftsfri utbildning genom hela livet oavsett var i landet individen bor och oberoende av socioekonomiska förutsättningar. Tillgången till högre utbildning är god i hela landet, liksom examinerades möjligheter att träda in och etablera sig på arbetsmarknaden. 4.1Sverige har ett väl utvecklat utbildningssystem för alla barn och unga som ger tillgång till avgiftsfri grundskole- och gymnasieutbildning. står dock inför fortsatta utmaningar när det gäller en likvärdig utbildning för alla elever och en ökad uppdelning av elever på olika skolor. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Alla barn i ska från och med erbjudas Regeringen bedömer att kommer nå delmålet med redan beslutad politik. kommuner är skyldiga att erbjuda avgiftsfri yrkes- Högre utbildning är avgiftsfri för medborgare i länder inom EES. Tillgången till livslångt lärande är god. har uppfyllt delmålet. Andelen personer i åldern 30–som har uppnått en (män och kvinnor), en betydligt högre andel än genomsnittet i EU som är (män och kvinnor). har uppfyllt delmålet. har ett väl utvecklat utbildningssystem för alla oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- nedsättning, sexuell läggning eller ålder. Inom vuxenutbildning finns möjlighet att lära sig läsa, skriva och räkna på grundläggande nivå. Utbildning för hållbar utveckling är ett långsiktigt åtagande för och är införlivad i författningar som avser alla nivåer i det svenska utbildningssystemet. Regeringen bedömer att kommer att nå delmålet med redan beslutad politik. Utvalda områden för mål 4 Minskad segregation för en mer jämlik skola Det behövs fortsatta ansträngningar för att öka likvärdigheten i skolan samt för att motverka segregationen. Insatser för att ge alla elever samma möjligheter att utvecklas så långt som möjligt oavsett förutsättningar och bakgrund behöver fortsätta. Det finns även utmaningar kopplat till skillnader i resultat mellan pojkar och flickor. Regeringen lämnade propositionen Ökad likvärdighet för skolhuvudmän (prop. 2021/22:161) och propositionen Ett mer likvärdigt skolval (prop. 2021/22:158) till . Förslagen i propositionerna syftar till att öka möjligheten att ge alla barn och elever tillgång till god och likvärdig utbildning oavsett huvudman samt öka likvärdigheten i skolan och minska skolsegregationen. Regeringen har även lämnat propositionen Förskola för fler barn (prop. 2021/22:132), som syftar till att öka deltagandet i förskolan, till . För att förbättra kunskapsresultaten och stärka likvärdigheten har , i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen 2022, beslutat om en förstärkning av det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med . Att kunna läsa är en fråga om delaktighet i samhället, vilket framgår i skrivelsen Barns och ungas läsning (skr. 2020/21:95). Regeringen beslutade därför om att inrätta ett läsråd. Ökad kompetens för att leda klimatomställningen Det finns behov att öka andelen kunniga och kompetenta lärare i syfte att förbättra kunskapsresultaten så att alla elever ges de kunskaper de behöver för livet och arbetslivet. Det krävs även fortsatt arbete för att främja en god tillgång till utbildning för vuxna i hela landet och ökade möjligheter till omställning och kompetensutveckling. Vidare krävs fortsatta investeringar i kunskap och innovation för att befästa position som ledande forskningsnation, möta nationella och globala samhällsutmaningar och bygga ett starkare samhälle. Regeringen har föreslagit ett nytt omställningsstudiestöd och har , utifrån en överenskommelse med , överlämnat en proposition till . Det föreslagna omställningsstudiestödet är ett komplement till det reguljära studiestödet och syftar till att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som kan stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden. Reformen kan bl.a. medföra ett ökat intresse för utbildningar som gynnar klimatomställningen. Regeringen har genom även finansierat upp till 160 000 nya utbildningsplatser inom vuxenutbildning, yrkeshögskola, folkhögskola och högskola. Delar av satsningen möjliggör utbyggnad av olika utbildningar med stor betydelse för att främja en hållbar utveckling, exempelvis solenergiprojektör och vindkraftstekniker. Genom bl.a. Lärarlyftet ges fler lärare möjlighet att komplettera sin utbildning och bli behöriga att undervisa i fler ämnen, årskurser och skolformer. och högskolor har kraven stärkts för att redovisa arbete för att främja en hållbar utveckling och kopplingen till Agenda 2030. Regeringen har gett lärosätena i uppdrag att rapportera hur de har följt upp rekommendationerna i den tematiska utvärdering om hållbar utveckling som genomförts av 2017. Regeringen har i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 (prop. 2020/21:60) fokuserat på ett antal övergripande samhällsutmaningar, såsom klimat och miljö, hälsa och välfärd, digitalisering och kompetensförsörjning. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. I det multilaterala samarbetet framhåller utbildning som en mänsklig rättighet och som en förutsättning för hållbara demokratiska samhällen. Som tredje största kärnstödsgivare till har t.ex. bidragit till att 301 miljoner barn har kunnat nås med distansutbildning under covid-19-pandemin och att 43,4 miljoner barn fick tillgång till utbildningsmaterial. Som den största givaren av flexibla medel till FN- organet utbildningssektor har också stärkt i rollen som ansvarigt FN-organ att leda arbetet med mål 4. 2021/22:247 4.5 Mål 5: Jämställdhet Mål 5: Uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt. uppfyller flera globala fastslagna kriterier för jämställdhet, och har ett rättsligt ramverk som främjar jämställdhet. Med den feministiska utrikespolitiken bidrar till det globala genomförandet av flera av delmålen. har utmaningar kopplat till bl.a. mäns våld mot kvinnor och ekonomisk jämställdhet. har ett övergripande rättsligt ramverk för att främja, skydda och övervaka jämställdhet och icke-diskriminering på grund av kön. införde en ny sexualbrotts- lagstiftning som bygger på frivillighet. nu ytterligare ett globalt fastslaget kriterium för Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Utsatthet för sexualbrott minskade 2020 . större andel kvinnor än män utsätts: av kvinnorna och av männen (16–) uppger att de utsattes för Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. var det knappt 1 500 kvinnor i åldern 20–som varit registrerade som gifta eller varit sammanboende med gemensamma barn före 18-årsdagen. Bland män i åldern 20– 24 var antalet drygt 100 personer. hit när äktenskapet ingicks. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Enligt en mätning över fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet mellan kvinnor och män som genomfördes 2010, så ägnade kvinnor i genomsnitt mer av sin tid åt detta än män. Enligt den TID-undersökning som SCB har haft i uppdrag att genomföra och som publicerades i kvarstår den könsstereotypa fördelningen av obetalt Kvinnor lägger t.ex. mer tid på matlagning, tvätt och omsorg om barn än män. Vård av barn är också en vanlig orsak till att kvinnor arbetar deltid. ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Efter det senaste riksdagsvalet, 2018, var könsfördelningen i kvinnor och män. fullmäktige var andelen kvinnor strax och andelen män strax . I regionerna var knappt hälften av fullmäktigeledamöterna kvinnor och drygt hälften var män. I kommunerna 2019 utgjorde kvinnor en tredjedel av ordföranden i kommunala nämnder och knappt två tredjedelar var män. Bland chefer har könsfördelningen blivit något jämnare och hamnade , i uppföljningen av agendan, inom intervallet 40/60. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå Skr. 2021/22:247 delmålet. 5.6Sverige har lagar och förordningar som garanterar fulla och lika rättigheter för kvinnor och män till sexuell och reproduktiv hälsovård, information och utbildning. är dessutom det enda land i världen som fullt ut uppfyller kriterierna i denna indikator. uppgav av kvinnorna och av männen i åldern 16–att de i skolan fått de kunskaper de behöver för att ta hand om sin egen sexuella hälsa. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Utvalda områden för mål 5 Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska upphöra Regeringen arbetar i enlighet med en tioårig nationell strategi 2017–2026 för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin betonar särskilt förebyggande insatser och mäns delaktighet. presenterade den dåvarande regeringen ett kraftfullt åtgärdspaket för att intensifiera arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Detta följdes av ett åtgärdsprogram med 99 åtgärder som regeringen beslutade om . Åtgärdsprogrammet innehåller bl.a. åtgärder om skärpt lagstiftning. Till exempel beslutade regeringen om en proposition med förslag om att det ska införas ett särskilt brott för hedersförtryck. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder när det gäller att motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel. Det våldsförebyggande arbetet måste utvecklas. Arbete med ett nationellt våldsförebyggande program med fokus på insatser för metodutveckling, uppföljning, kunskapsspridning och förstärkt myndighetssamverkan har påbörjats. Genom den feministiska utrikespolitiken är en drivande aktör för och finansiär av arbete mot mäns våld mot kvinnor, t.ex. genom FN och olika kvinnorättsorganisationer. Frågor som rör SRHR är även en särskilt prioriterad fråga inom utrikes- och utvecklingspolitiken. har en särskild uppgift när det gäller att försvara och stärka bl.a. hbtqirättigheter, rätten till fri och säker abort samt tillgång till sexualundervisning. När det gäller ekonomisk jämställhet har kvinnors nettoinkomst som andel av mäns ökat marginellt . finns även skillnader mellan kvinnor och män vad gäller inkomstslag. Kvinnor får i större utsträckning än män inkomster från sociala transfereringar, t.ex. föräldrapenning, och män får i större utsträckning än kvinnor inkomster från marknaden; t.ex. lön, företagar- och kapitalinkomster. Regeringen har genomfört många reformer på arbetsmarknaden och i arbetslivet som syftar till att minska skillnaderna i arbetsinkomster mellan kvinnor och män och förbättra arbetsvillkoren. Ett exempel är åtgärder för 2021/22:247 att fler utrikes födda kvinnor, som har ett lågt arbetskraftsdeltagande, ska ges möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Regeringen har lagt fram förslag om att av föräldrapenningdagarna på grundnivå ska vara vikta för vardera föräldern, på samma sätt som redan gäller för föräldrapenning på sjukpenningnivå. Detta för att stimulera ett jämnt uttag av föräldraledighet även bland föräldrar med låga inkomster och för att motverka att föräldraförsäkringen blir en segregationsfälla för kvinnor. Regeringen har i prop. 2021/22:176 lämnat förslag till att reformera arbetsrätten i linje med partsöverenskommelsen om trygghet, omställning och anställningsskydd. Bland annat ska anställningsavtal anses gälla på heltid, om inte annat har avtalats, vilket kan bidra till att främja den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Därutöver har regeringen presenterat ett antal reformer av skatter och transfereringar som har en direkt påverkan på kvinnors och mäns inkomster –2021 som bidrar till att den individuella disponibla inkomsten i genomsnitt ökar ungefär lika mycket för kvinnor som för män. lämnade Kommissionen för jämställda livsinkomster sitt slutbetänkande, Minska gapet – Åtgärder för jämställda livsinkomster (SOU 2022:4). Betänkandet innehåller en rad förslag och bedömningar som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Genom den feministiska utrikespolitiken driver frågor om ekonomisk jämställdhet bl.a. genom att vara en av ledarna i UN Women’s Generation Equality om ekonomisk jämställdhet. har i den globala handlingsplanen för initiativet drivit frågor om arbete mot diskriminerande lagstiftning, för ekonomiska och sociala reformer för jämställdhet. Detta inkluderar stärkta sociala trygghetssystem och stärkt roll för kvinnor på arbetsmarknaden, inklusive initiativet om social dialog, Global , och frågor inom den feministiska handelspolitiken. 4.6Mål 6: Rent vatten och sanitet för alla Mål 6: Säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla. Nästintill hela befolkning har god tillgång till säkert dricksvatten och goda sanitära förhållanden. Områden med brister finns, bl.a. vad gäller enskilda brunnar och avlopp, långsiktigt säkerställande av dricksvattenresurser och skydd av vattenrelaterade ekosystem. har också gjort satsningar för att främja kunskap och investeringar i avancerad rening av läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar samt de mest förorenade sedimenten. bidrar på flera sätt till det globala arbetet för målet. 6.1I har alla tillgång till säkert dricksvatten men före- byggande åtgärder och anpassning till klimatförändringar har uppfyllt delmålet på det nationella Skr. 2021/22:247 planet. 6.2Sverige bidrar till det globala genomförandet.