prop · H903247 · 2022-05-24 00:00:00 — Som tredje största kärnstödsgivare till har bl.a. bidragit till att 17 miljoner människor fått tillgång till dricksvatten, 13 miljoner människor fått tillgång till grundläggande sanitetstjänster samt att 110 länder kunnat införa lokala handtvättsprogram. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 6.3År 2020 hanterades av hushållens och industrins avloppsvattensflöden på ett säkert sätt. Fortsatta utmaningar finns bl.a. vad gäller enskilda avlopp och för att nå god ekologisk status för sjöar och vattendrag. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 6.4Kunskapen om vattenuttag och vattenanvändning har ökat . Regeringen bedömer att kommer att nå delmålet med redan beslutad politik. 6.5Sverige har en integrerad vattenförvaltning och bidrar även till global hållbar vattenresursförvaltning genom bl.a. EU, om gränsöverskridande vatten (UNECE) och genom bilateralt arbete. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 6.6Sedan 2015 har 145 naturreservat med limniskt syfte bildats och 554 vandringshinder åtgärdats, t.ex. med installation av fiskvägar. Ett stort arbete kvarstår dock eftersom fysisk påverkan från vattenkraftverk, dammar och markavvattning utgör ett betydande hot för ekosystemen i vattenmiljön. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Utvalda områden för mål 6 Förbättrad vattenkvalitet och avloppsrening har anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljön ökat , till nästan . Flera utredningar har genomförts i syfte att förbättra vattenkvaliteten och minska övergödningen, t.ex. övergödningsutredningen och miljömålsberedningens tilläggsuppdrag om Havet och människan. Frågor om hållbara vattentjänster har utretts och regeringen har lagt en proposition (prop. 2021/22:208). Regeringen har också gjort stora investeringar för att minska utsläppen av läkemedelsrester till miljön. har regeringen avsatt för utbyggnad av avancerad reningsteknik i avloppsreningsverk. Satsningen har förlängts och 2022 för att ytterligare minska utsläppen av läkemedelsrester och öka möjligheterna för återanvändning av avloppsvatten. fattade regeringen beslut om en nationell plan för omprövning av vattenkraften för att förse vattenkraftsanläggningar med moderna 2021/22:247 miljövillkor. Stöden till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) har ökat och startade en satsning på lokala åtgärdssamordnare. Målet är att skapa ett långsiktigt arbetssätt för att genomföra fler åtgärder mot övergödning i de kust- och avrinningsområden som har störst problem. Åtgärdsprogram för vatten 2021–2027 har tagits fram av vattenmyndigheterna. Syftet är att nå miljökvalitetsnormerna för vatten till 2027 för att därigenom leva upp till kraven enligt EU:s ramdirektiv för vatten. Skydd och återställande av vattenrelaterade ekosystem Regeringen inledde en våtmarkssatsning 2018 för att stimulera kommuner att restaurera och anlägga våtmarker. De genomförda insatserna har bidragit till att balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet samt bidragit till klimatanpassning och biologisk mångfald. 4.7Mål 7: Hållbar energi för alla Mål 7: Säkerställa tillgången till ekonomiskt överkomlig, tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla. I har hela befolkningen tillgång till elektricitet, andelen förnybar energi fortsätter att växa och energieffektiviteten förbättras. Men det behövs ytterligare åtgärder för att nå målet, särskilt i ett globalt perspektiv. I ljuset av invasion av har regeringen ytterligare understrukit behovet av en påskyndad energiomställning och utfasning av fossila bränslen, för att minska import av fossila bränslen från och minska utsläppen av växthusgaser. 7.1Enligt tillgänglig statistik har av befolkningen i tillgång till elektricitet. Globalt saknar dock omkring 770 miljoner människor fortfarande tillgång till elektricitet och fler än 2,5 miljarder människor saknar tillgång till effektiva spisar och är beroende av biomassa, kol och fotogen för matlagning. Detta skapar omfattande problem med luftföroreningar inomhus. Den globala energifattigdomen drabbar särskilt kvinnor och barn, vilka ofta bär ett oproportionerligt ansvar för matlagning och uppvärmning av hushåll. Att människor får tillgång till energisystem som är hållbara, både för hälsan och miljön, bidrar till en hållbar utveckling. Den positiva utvecklingen på området har avstannat och arbetet behöver accelereras ytterligare på den globala nivån för att nå delmålet. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 7.2Andelen förnybar energi i den totala slutliga energianvändningen ökade från 2019. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Energiintensiteten, angiven som kvoten mellan tillförd energi och BNP, har minskat . Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Utvalda områden för mål 7 har den högsta andelen av förnybar energi inom EU. Ökningen beror främst på en större användning av förnybara bränslen i transportsektorn samt en ökad vindkraftsproduktion. har beslutat att ska ha förnybar elproduktion till 2040. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. och att utsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . Utmaningar för att nå målet finns framför allt i transportsektorn och i vissa industribranscher. För att minska andelen fossila bränslen inom transportsektor och industri väntas en ökad efterfrågan på el i samhället. Regeringen har antagit en elektrifieringsstrategi för att möta den omfattande elektrifieringen. Åtgärder som regeringen har vidtagit för att öka andelen förnybar energi inkluderar bl.a. det befintliga elcertifikatsystemet och avdraget för installation av grön teknik. Målet i elcertifikatsystemet nåddes . Sedan elcertifikatssystemets start har nästan 23 200 nya elproduktionsanläggningar byggts med en total normalårsproduktion på . Det gröna avdraget tillsammans med det nu avskaffade solcellsstödet har bidragit till den rekordsnabba utbyggnaden av solcellsanläggningar. Totala solelproduktionen var , en ökning på jämfört med . Regeringen har beslutat om de första havsplanerna. Havsplanerna ger vägledning om vad som är den mest lämpliga användningen av olika havsområden. Energiutvinning är en användning bland flera. Planerna ska ge vägledning till myndigheter och kommuner vid planläggning och prövning av anspråk på användning av områdena. Energieffektivisering har en viktig roll i omställningen till hållbara energisystem såväl nationellt som globalt. Målet för energieffektivisering i är att energiintensiteten – förhållandet mellan den totala energitillförsel och BNP – ska minska . Den tillförda energin har varit relativt oförändrad sedan mitten av 1980- talet som BNP ökat , vilket gör att energiintensiteten minskat . Minskningen beror främst på minskning av den normalårskorrigerade tillförda energin och ökning av BNP. Hur energiintensiteten utvecklas beror på utvecklingen av BNP och av mängden tillförd energi, vilket i sin tur kan bero på flera faktorer såsom energieffektiviseringsåtgärder, strukturomvandlingar inom industrin, 2021/22:247 driften i kärnkraftverk, energilagring, utveckling av den svenska ekonomin och konjunkturen med mera. Utmaningar för att nå målet består av att korrigera för identifierade marknadsmisslyckanden så som kunskaps- och informationsrelaterade marknadsmisslyckanden inom samhällets sektorer. Åtgärder som regeringen har vidtagit för att snabba på energieffektiviseringen inkluderar sektorsstrategierna för energieffektivisering och permanenta medel till den kommunala energi- och klimatrådgivningen. 4.8Mål 8: Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt Mål 8: Verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla. tillväxt har återhämtat sig efter covid-19-pandemin. Det nationella sysselsättningsmålet om över 80 procents sysselsättningsgrad har nåtts, och andelen unga som varken arbetar eller studerar har minskat. Satsningar görs för ett mer hållbart arbetsliv och en väl fungerande arbetsmarknad. En av regeringens tre prioriterade frågor är att ska vända på varje sten för att bryta segregation och brottslighet. 8.1BNP krympte och BNP per capita , till följd av de ekonomiska effekterna av covid-19-pandemin. Regeringen bedömer att kommer att nå delmålet med redan beslutad politik. 8.2Det svenska näringslivets innovationsförmåga och förnyelse är god men behöver stärkas. Företagens utgifter för forskning och utveckling visar en ökning 2020 jämfört med . Regeringen bedömer att kommer att nå delmålet med redan beslutad politik. 8.3Det svenska näringslivets dynamik och mångfald bedöms som fortsatt relativt god. Data saknas för uppföljning av delmålet i . 8.4I förhållande till EU-genomsnittet har en hög materialkonsumtion vilket beror på att landet har naturresurser att bruka, jämfört med många andra EU-länder som har begränsade egna naturresurser och importerar mer förädlade produkter. Till skillnad från både totalt materialfotavtryck och materialfotavtryck per capita så sjunker stadigt intensiteten då BNP i ökar . Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 8.5Sveriges nationella sysselsättningsmål om sysselsättningsgrad har nåtts 2020. åldersgruppen 20–uppgick till , för kvinnor och för män. Män har fortfarande en högre genomsnittlig lön än kvinnor, men gapet mellan könen har minskat för år. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 8.6Under har den totala andelen unga som varken arbetar eller studerar i i åldern 15–minskat från av ungdomsgruppen 2020. Gruppen bedöms dock drabbas hårdare av covid-19-pandemins långsiktiga konsekvenser jämfört med andra grupper av unga. Regeringen har vidtagit åtgärder för att stärka ungas möjligheter i skolan och på arbetsmarknaden, t.ex. åtgärder för att elever ska fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 8.7Sverige håller hög profil i kampen mot människohandel, både bilateralt och multilateralt. Det gäller samtliga former av människohandel med fokus på människohandel för sexuell exploatering samt barns särskilt utsatta situation. Regeringen har tillsatt en ambassadör mot människohandel. har regeringen beslutat att stärka arbetet mot sexuell exploatering av barn, prostitution och människohandel. En del av förstärkningen görs på grund av kriget i och den flyktingsituation det medför. Data saknas för uppföljning i . 8.8Regeringen värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen. har en hög efterlevnad av arbetstagarnas rättigheter på nationell nivå baserat på och nationell lagstiftning. Både kollektivavtalens täckningsgrad och arbetsgivares och arbetstagares organisationsgrad är hög. Antalet arbetsolyckor per 1 000 sysselsatta har varit relativt 2015–2020. Det behövs en fortsatt hög ambitionsnivå för arbetsmiljöpolitiken för att möta olika utmaningar i arbetslivet. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 8.9Regeringens främjande av turism och besöksnäring bedöms bidra till att stärka svenska företags konkurrenskraft, skapa nya jobb, inte minst bland unga, i alla delar av landet och bidra till integration av utrikes födda. Regeringen bedömer att kommer att nå delmålet med redan beslutad politik. 8.10EU:s Tillgänglighetsdirektiv syftar till att säkerställa att ett antal produkter och tjänster ska utformas på så sätt att de bl.a. ska kunna användas av personer med funktionsnedsättning och för att säkerställa den fria rörligheten för produkterna och tjänsterna genom tillgänglighetskrav kopplat till de produkter och tjänster som listas i direktivet. Utredningen om genomförandet av tillgänglighetsdirektivet (dir. 2020:39) överlämnade betänkandet Tillgänglighetsdirektivet (SOU 2021:44) . Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Utvalda områden för mål 8 Ett hållbart arbetsliv för alla För att åstadkomma en ännu högre grad av flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden har regeringen lämnat en proposition med förslag grundade på den principöverenskommelse som samtliga centralorganisationer på den privata arbetsmarknaden står bakom (prop. 2021/22:176). Regeringen har vidare lämnat en proposition avseende genomförande av EU:s direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (prop. 2021/22:175) och en proposition om genomförande av EU:s arbetsvillkorsdirektiv (prop. 2021/22:151). inleddes förhandlingar avseende Europeiska kommissionens förslag till direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete. Regeringen har beslutat om två arbetsmiljöstrategier, den nu gällande avser 2021–2025. fick en särskild utredare i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur de regionala skyddsombuden kan ges bättre förutsättningar att utföra sitt arbete. Det är av stor betydelse att arbetslivet förlängs i takt med den ökande livslängden. Ett kansli för ett hållbart arbetsliv har inrättats. Arbetslivskriminaliteten göder den organiserade brottsligheten och dränerar välfärden och trygghetssystemen på resurser. Regeringen har tillsatt en nationell delegation som bland annat ska öka kunskapen om arbetslivskriminalitetens omfattning och stödja de aktörer som arbetar för att stoppa den. Vidare ska regionala center mot arbetslivskriminalitet inrättas . Inom utrikesförvaltningen pågår en särskild satsning avseende fackliga rättigheter och mänskliga rättigheter i arbetslivet under regeringens demokratisatsning, i syfte att kompetensutveckla utrikesförvaltningen och skapa ett svenskt aktörskap för frågorna globalt. engagemang i Global har bidragit till att främja social dialog och därigenom skapat bättre villkor på arbetsmarknaden globalt. En arbetsmarknad för alla Regeringen arbetar för att arbetssökande ska få ett bättre stöd för att komma i jobb och för att arbetsgivare lättare ska kunna hitta den kompetens de söker. Regeringen bygger ut stödet till arbetssökande genom matchningstjänster och arbetsförberedande insatser. Regeringen gav Arbetsförmedlingen två nya uppdrag om långtidsarbetslösheten, där det ena uppdraget handlar om att Arbetsförmedlingen ska förbereda för att med start förstärka stödet till personer som är långtidsarbetslösa, särskilt i områden med socioekonomiska utmaningar. Resurser satsas på subventionerade anställningar som syftar till att skapa arbetstillfällen, bl.a. för utrikes födda kvinnor, och ökar möjligheten till arbete. Regeringen arbetar för att införa etableringsjobb för nyanlända och långtidsarbetslösa, enligt parternas förslag. Arbetslöshetsförsäkringen behöver bli mer ändamålsenlig och effektiv samt omfatta fler. Möjligheterna till utbildning inom ramen för arbetsmarknads- och utbildningspolitiken har ökat för att förstärka kompetensförsörjningen och omställningsförmågan för att få fler arbets- Skr. 2021/22:247 lösa kvinnor och män i arbete och att ställa om och byta yrke eller bransch. Målsättningen är en hållbar och inkluderad ekonomisk tillväxt som kommer hela till del. Det svenska näringslivets innovationsförmåga och förnyelse är god men behöver stärkas. Företagens utgifter för forskning och utveckling visar en ökning jämfört med föregående år. Regeringen har genom främjande insatser bidragit till ökade investeringar och stärkt konkurrenskraft vilket sannolikt lett till fler innovationssamarbeten särskilt inom näringslivets digitalisering. Regeringens främjande av turism och besöksnäring bedöms bidra till att stärka svenska företags konkurrenskraft, skapa nya jobb, inte minst bland unga, i alla delar av landet och bidra till integration av utrikes födda. Regeringen har tillsatt en utredning som ska lämna förslag till en samlad nationell strategi med syfte att främja långsiktig och hållbar utveckling av de kulturella och kreativa näringarna. Dessa näringar är både innovations- och tjänsteintensiva och växer över hela landet, i såväl stad som glesbygd. 4.9 Mål 9: Hållbar industri, innovationer och infrastruktur Mål 9: Bygga motståndskraftig infrastruktur, verka för en inkluderande och hållbar industrialisering samt främja innovation. Betydande insatser har gjorts för att säkerställa en motståndskraftig infrastruktur och en inkluderande och hållbar industrialisering samt för att främja innovation. Flera positiva förändringar kan noteras. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att skynda på en omfattande nyindustrialisering i bl.a. och kopplad till fossilfri produktion och elektrifiering. För att ytterligare stärka och skynda på transportsektorns och näringslivets klimatomställning och för att ska bli världens första fossilfria välfärdsland behöver fler åtgärder vidtas. är även en ledande aktör för globalt innovationsfrämjande, inte minst inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet. Bland annat är värdland för . 9.1 Det finns skillnader mellan och inom regioner i tillgången till kollektivtrafik. I hade av befolkningen tillgång till kollektivtrafik 2019. Motsvarande siffra för var . I båda fallen är dock tillgången något högre 2019 än 2017. Godstransportvolymerna, totalt för alla trafikslag, har ökat, uppgick de samlat . Godstransportvolymerna har varierat med bl.a. konjunkturer och uppgick till 102,53 miljarder (ingen uppgift för luftfarten som dock är en mycket liten del). bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 9.2År uppgick andelen män sysselsatta inom tillverkningsindustrin till av den totala sysselsättningen och andelen kvinnor var . Andelarna har minskat successivt . Förädlingsvärdet inom tillverkningsindustrin som andel av BNP låg på . Det innebär en minskning sedan föregående år. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 9.3Den totala utlåningen till icke-finansiella företag i har ökat , vilket indikerar ett växande kapitalförsörjningsbehov hos företagen. stod för av industrins totala förädlingsvärde . Det är en ökning jämfört med föregående år men är andelen i stort sett oförändrad. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 9.4Utsläppen i förhållande till förädlingsvärde visar hur mycket utsläpp som behövs för ett visst ekonomiskt bidrag. 2010–2019 har utsläppsintensiteten (utsläppen per producerad enhet i ekonomin) haft en avtagande trend. På den totala nivån har utsläppen minskat, som ekonomin har växt. Förädlingsvärde, omsättning och export har ökat inom miljösektorn –2019. Antalet förvärvsarbetande, både vad gäller kvinnor och män, inom miljösektorn har ökat –2019. har uppfyllt delmålet. 9.5Näringslivets utgifter för forskning och utveckling minskade , men har sedan ökat . Näringslivets utgifter för forskning och utveckling som andel av BNP var , vilket är den högsta andelen sedan tidsseriens start . Enligt preliminära uppgifter från SCB ökade företagens utgifter för egen forskning och utveckling jämfört med . utgifter för forskning och utveckling uppgick till av BNP. Antalet forskare per miljon invånare i har ökat successivt . har uppfyllt delmålet. Utvalda områden för mål 9 Den nuvarande nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen (2018–2029) ska bidra till en omställning till ett fossilfritt välfärdsland, ett som håller ihop, ett ökat bostadsbyggande och förbättrade förutsättningar för näringslivet. Med utgångspunkt i propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) kommer en ny nationell plan att fastställas för perioden –2033 som omfattar åtgärder för sammantaget prisnivå. Regeringen presenterade 2019 den första klimathandlingsplanen enligt Skr. 2021/22:247 klimatlagen. I den ligger ett stort fokus på transportsektorns omställning. Regeringen konstaterar att kraftfulla åtgärder behövs inom områdena transporteffektivitet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg, och har också tagit flera initiativ på området. Arbetet fortsätter med att ställa om både industrin och transportsektorn för att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Vad gäller transportsektorn ligger ett stort fokus på att skynda på sektorns elektrifiering. I ett globalt perspektiv är innovation centralt för att mobilisera ökade resurser för att genomföra Agenda 2030. Det svenska utvecklingssamarbetet främjar i ökad utsträckning innovativa lösningar i syfte att bidra till snabbare, mer genomgripande och mer hållbara förändringar. Inom ramen för EU:s regionalfondsprogram perioden –2020 har betydande medel avsatts för att främja en inkluderande och hållbar industrialisering samt innovation. Den totala omfattningen är ca . Bland annat har en satsning på riskkapitalfonder genomförts som förväntas omfatta ca . Därutöver har privat kapital om ca investerats. Dessutom har insatser om ca genomförts för att främja en koldioxidsnål ekonomi med insatser inom bl.a. energieffektivisering och förnybar energi. Inom ramen för EU:s regionalfondsprogram perioden –2027 kommer betydande medel avsättas till att främja en inkluderande och hållbar industrialisering samt innovation. Den totala omfattningen är ca . Dessutom ska insatser genomföras inom Fonden för en rättvis omställning –2027. Den totala omfattningen är ca . Fonden ska motverka bl.a. sociala, ekonomiska och miljömässiga negativa effekter av klimatomställningen. Genom garantiprogrammet för gröna investeringar främjar staten stora industriinvesteringar som bidrar till att nå miljömålen och det klimatpolitiska ramverket. För att främja koordineringen av arbetet med insatser av betydelse för större företagsetableringar och företagsexpansioner i och tillsatte regeringen en samordnare. har fått i uppdrag att förbereda svenskt deltagande i vätgasprojekt med syfte att minska utsläppen i industrin. Samverkansprogrammet Näringslivets klimatomställning utgår från att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Inom ramen för samverkansprogrammet har bl.a. fått regeringens uppdrag att stärka och utveckla den offentliga upphandlingen så att den främjar klimatomställningen och omställningen till en cirkulär ekonomi. Ett annat exempel är att Verket för innovationssystem () har fått i uppdrag att ta fram ett underlag för genomförande av ett kompetenslyft för klimatomställningen genom utbildningsinsatser inom kompetensområden som identifierats som strategiskt viktiga för klimatomställningen och där det inte finns tillräckligt med kompetens . 4.10Mål 10: Minskad ojämlikhet Mål 10: Minska ojämlikheten inom och mellan länder. Ojämlikheten mellan individer och grupper liksom mellan länder minskar inte, utan tvärtom ökar den på många områden. Uppföljningen visar att de flesta delmål ännu inte är uppfyllda och pekar på att den centrala principen i agendan om att ingen ska lämnas utanför är fortsatt viktig för det svenska genomförandet av Agenda 2030. 10.1Inkomstutvecklingen har utvecklats i ungefär samma takt bland de av befolkningen som har lägst inkomst och hela för hela befolkningen. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 10.2Antalet personer med varaktigt låg ekonomisk standard ökar och är nästan högre bland utrikes födda än bland födda i . Valdeltagandet är högt men ojämlikt. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 10.3Trots insatser för att stärka lagstiftning, politik och praxis för att motverka diskriminering uppgav av kvinnorna och av männen i att de blivit utsatta för diskriminering eller kränkande behandling . Regeringen bedriver ett kontinuerligt arbete för att lagstiftning, politik och åtgärder inte ska vara diskriminerande. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 10.4Sveriges ekonomiska politik i sin helhet bidrar till en hög sysselsättning. Vidare bidrar den till delmålet genom aktiv omfördelning genom skatter, transfereringar och offentligt finansierade välfärdstjänster.