prop · H903216 · 2022-04-12 00:00:00 — För att säkerställa att Arbetsförmedlingen ska kunna fullgöra sitt uppdrag anser regeringen att det bör finnas en skyldighet för leverantörer som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen att lämna uppgifter till myndigheten. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen anser att det finns skäl att överväga ytterligare regler om uppgiftsskyldighet för leverantörer eller att leverantörer bör omfattas av tillsyn i syfte att uppnå en fungerande kontroll av arbetssökande. Inspektionen anser även att det finns skäl att se över förutsättningarna för en fungerande tillsyn mot bakgrund av hur Arbetsförmedlingen säkerställer att insatser som en arbetssökande med arbetslöshetsersättning anvisas till är förenliga med villkoren för att få arbetslöshetsersättning. anser att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen bör ges i uppdrag att kontrollera ändamålsenligheten och efterlevnaden av meddelade föreskrifter. 2021/22:216 Regeringen bedömer att en uppgiftsskyldighet för leverantörer kommer att kunna inrymma sådana uppgifter som behövs för att Arbetsförmedlingen ska kunna fullgöra sitt kontrolluppdrag när det gäller arbetslöshetsförsäkringen och andra individersättningar. En sådan uppgiftsskyldighet bedöms även kunna inrymma de uppgifter som behövs för kontrollen av leverantörers avtalsefterlevnad när det gäller insatser som behöver vara förenliga med att arbetssökande uppfyller villkoren för att få arbetslöshetsersättning. påpekar kan kontrollen av efterlevnaden av den föreslagna uppgiftsskyldigheten också regleras i avtal mellan Arbetsförmedlingen och leverantörer. När det gäller frågan om tillsyn över leverantörer anser regeringen att det saknas beredningsunderlag för att inom ramen för detta lagstiftningsärende överväga frågan om införandet av en sådan reglering. LO, och anser att det kvarstår risker även med en skyldighet för leverantörer att lämna uppgifter till Arbetsförmedlingen. , som tillstyrker promemorians förslag, anser att syftet att motverka fusk och brottslighet bör betonas ytterligare i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Regeringen instämmer i att det är angeläget att motverka fusk och brottslighet i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Arbetsförmedlingen har i enlighet med sin instruktion i uppdrag att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs, motverka bidragsbrott samt delta i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten. Som nämns ovan har myndigheten även fortsatt ett kontrolluppdrag i förhållande till arbetslöshetsförsäkringen och andra individersättningar. En uppgiftsskyldighet för leverantörer kommer på ett ändamålsenligt sätt att understödja en arbetsmarknadspolitisk verksamhet där insatser i större utsträckning utförs av leverantörer. En sådan uppgiftsskyldighet skulle också stärka Arbetsförmedlingens förutsättningar att fullgöra sitt kontrolluppdrag när det gäller individersättningar och leverantörers avtalsefterlevnad. Uppgiftsskyldigheten ska regleras närmare genom föreskrifter som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar Arbetsförmedlingen kommer att behöva uppgifter från leverantörer som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Som framgår ovan kan det vara fråga om uppgifter för många olika ändamål och dessutom med en relativt hög detaljeringsgrad. Regleringen av uppgiftsskyldigheten, bl.a. vilka uppgifter som ska lämnas, bör därför lämpligen utformas i förordning eller myndighetsföreskrifter. En alltför snäv utformning av lagtexten skulle kunna försvåra en senare förändring av systemet om ett sådant behov skulle uppkomma. Flera remissinstanser, bl.a. , och Randstad , anser att uppgiftsskyldigheten bör begränsas till uppgifter som är relevanta eller ändamålsenliga. Regeringen anser att ett bemyndigande behöver vara utformat på ett sådant sätt att det omfattar de situationer och behov som kan antas uppkomma för uppgiftsutlämnande från de leverantörer som utför insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Eftersom det på förhand inte går att veta vilka arbetsmarknadspolitiska insatser som kan komma att anskaffas bör bestämmelsen omfatta de uppgifter som Arbetsförmedlingen kan komma att behöva från Prop. 2021/22:216 leverantörer för att fullgöra sitt uppdrag. skyldigheten till uppgifter som Arbetsförmedlingen behöver i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten medför enligt regeringen en tillräckligt tydlig begränsning av vilka uppgifter som kan bli aktuella att lämna ut, exempelvis sådana uppgifter som beskrivs ovan. Regeringen vill också framhålla att en myndighets åtgärd i ett enskilt intresse aldrig får vara mer långtgående än vad som behövs och får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgärden riktas mot (se 5 § 3 stycket förvaltningslagen [2017:900]). I enlighet med nämnda proportionalitetsprincip bör Arbetsförmedlingen inte välja att vidta en åtgärd som inte kan antas leda till det avsedda resultatet. Lagen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten innehåller övergripande bestämmelser om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Lagen innehåller vidare bestämmelser om uppgiftsskyldighet för bl.a. arbetsgivare. Regeringen föreslår dessutom att det införs en tystnadsplikt för leverantörer av arbetsmarknadspolitiska insatser (avsnitt 5.3) i samma lag. Den aktuella bemyndigandebestämmelsen bör därför placeras i den lagen. och rådets förordning (EU) 2016/679 av 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad dataskyddsförordningen, är i alla delar bindande och direkt tillämplig i samtliga medlemsländer i Europeiska unionen (EU) och ska tillämpas . Förordningen, som utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU, tillåter och ibland förutsätter att medlemsstaterna kompletterar förordningen med nationell lagstiftning. Dataskyddsförordningen är tillämplig på sådan behandling av personuppgifter som helt eller delvis sker på automatisk väg och på annan behandling än automatisk av personuppgifter som ingår i eller kommer att ingå i ett register (artikel 2.1). Med personuppgifter avses enligt artikel 4 i förordningen varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar fysisk person. En identifierbar fysisk person är en person som direkt eller indirekt kan identifieras särskilt med hänvisning till en s.k. identifierare, t.ex. ett namn, ett identifikationsnummer, en lokaliseringsuppgift, online identifikatorer eller en eller flera faktorer som är specifika för den fysiska personens fysiska, fysiologiska, genetiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet. Med behandling avses enligt artikel 4.2 en åtgärd eller kombination av åtgärder avseende personuppgifter eller uppsättningar av personuppgifter, oberoende av om de utförs automatiserat eller ej, såsom insamling, registrering, organisering, strukturering, lagring, bearbetning eller ändring, framtagning, läsning, användning, utlämning genom överföring, spridning eller tillhandahållande på annat sätt, justering eller samman- förande, begränsning, radering eller förstörning. Personuppgiftsansvarig är enligt artikel 4.7 en fysisk eller juridisk person, offentlig myndighet, institution eller annat organ som ensamt eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen och medlen för behandlingen av personuppgifter. Den som behandlar personuppgifter för den personuppgiftsansvariges räkning benämns enligt Ett personuppgiftsbiträde kan vara en fysisk eller juridisk person, offentlig myndighet, institution eller annat organ som behandlar personuppgifter för den personuppgiftsansvariges räkning. Principerna för behandling av personuppgifter, dvs. som gäller för all personuppgiftsbehandling, anges i artikel 5. grundläggande princip vid behandling av personuppgifter är principen om Principen kommer till uttryck i artikel 5.1 b i dataskyddsförordningen och betyder att personuppgifter enbart får behandlas för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. Enligt artikel 5.2 i dataskyddsförordningen ska den personuppgifts- ansvarige säkerställa att varje personuppgiftsbehandling sker i enlighet med principen om ändamålsbegränsning. Utgångspunkten är att det följer av dataskyddsförordningen att det är den personuppgiftsansvarige som bestämmer för vilka ändamål personuppgifter behandlas. ska vara särskilda betyder att de måste vara tillräckligt specificerade för att ge ledning för bedömningen av vilka uppgifter som är adekvata och relevanta för den aktuella behandlingen och för att det ska kunna avgöras att inte för många uppgifter behandlas. För att behandling av personuppgifter ska vara laglig krävs att åtminstone ett av villkoren i artikel 6.1 a–f är uppfyllda: a) den registrerade har lämnat sitt samtycke personuppgifter behandlas för ett eller flera specifika ändamål, b) behandlingen är nödvändig för att fullgöra ett avtal i vilket den registrerade är part eller för att vidta åtgärder på begäran av den registrerade innan ett sådant avtal ingås, c) behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige, d) behandlingen är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande betydelse för den registrerade eller för en annan fysisk e) behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges f) behandlingen är nödvändig för ändamål som rör den person- uppgiftsansvariges eller en tredje parts berättigade intressen, om inte den registrerades intressen eller grundläggande rättigheter och friheter väger tyngre och kräver skydd av personuppgifter, särskilt när den registrerade är ett barn. Villkoret i artikel 6.1 f är inte tillämpligt vid behandling som utförs av Prop. 2021/22:216 offentliga myndigheter när de fullgör sina uppgifter. I normalfallet torde svenska myndigheters uppdrag i första hand utgöra en rättslig grund för behandling av personuppgifter med stöd av artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen, dvs. på grundval av att uppdraget avser en uppgift av allmänt intresse (prop. 2017/18:105 s. 53–61). Den grund för behandlingen som avses i artikel 6.1 c och e ska enligt artikel 6.3 fastställas i enlighet med unionsrätten eller en medlemsstats nationella rätt som den personuppgiftsansvarige omfattas av. Syftet med behandlingen ska fastställas i den rättsliga grunden eller, i fråga om behandling enligt punkt e, vara nödvändig för att utgöra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. Unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt ska uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. Med särskilda kategorier av personuppgifter (känsliga personuppgifter) avses enligt artikel 9 i dataskyddsförordningen behandling av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening och behandling av genetiska uppgifter, biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person, uppgifter om hälsa eller uppgifter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning. Enligt regleringen är behandling av känsliga personuppgifter förbjuden om inte något av de undantag som anges i artikel 9.2 är tillämpliga. Förbudet ska enligt artikel 9.2 inte tillämpas om någon av de situationer som beskrivs i punkterna a–j föreligger, t.ex. om den registrerade lämnat sitt samtycke till behandlingen av personuppgifter för vissa specifika ändamål eller att behandlingen är nödvändig för olika ändamål som anges i punkterna. För att vissa av undantagen ska vara tillämpliga krävs dock att grunden för sådana behandlingar på olika sätt kommer till uttryck i unionsrätten eller i nationell rätt. Dataskyddsförordningen kompletteras i av lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, förkortad dataskyddslagen, och förordningen (2018:219) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Dessa författningar är av generell karaktär och reglerar bl.a. frågor om rättslig grund för behandling av personuppgifter, känsliga personuppgifter, tillsynsmyndighetens handläggning och beslut samt skadestånd och överklagande. Lagen är subsidiär i förhållande till annan lag eller förordning, vilket möjliggör avvikande bestämmelser i registerförfattningar. behandlar personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten gäller lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. finns särskilda bestämmelser om vilka personuppgifter som får behandlas 2021/22:216 i en databas. Med databas i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten förstås en samling personuppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de ändamål som föreskrivs i lagen. I 4 § anges ett antal ändamål för vilka personuppgifter får behandlas. Ändamålsbestämmelserna tar i första hand sikte på behandling av personuppgifter för Arbetsförmedlingens egen verksamhet (de s.k. primära ändamålen). Arbetsförmedlingen får exempelvis behandla personuppgifter för handläggning av ärenden, publicering av platsinformation, metodutveckling och framställning av avidentifierad statistik. Bestämmelsen innebär således att Arbetsförmedlingen är bunden av vissa författningsreglerade ändamål som sätter ramarna för personuppgiftsbehandling inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I 5 § finns bestämmelser om när behandling av personuppgifter är tillåten för att Arbetsförmedlingen ska kunna tillhandahålla personuppgifter till andra myndigheter och organ som behöver uppgifterna i sina respektive verksamheter (de s.k. sekundära ändamålen). Av 8 § framgår under vilka förutsättningar Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter om lagöverträdelser utanför en databas. I 9 § anges när känsliga personuppgifter, personuppgifter om sociala förhållanden m.m. och personuppgifter om lagöverträdelser får behandlas i en databas. Exempelvis anges att känsliga personuppgifter får behandlas i en databas endast om de har lämnats i ett ärende. Känsliga personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa får dessutom behandlas i en databas om de är nödvändiga för handläggningen av ett ärende. 7.2 Nya uttryck i Arbetsförmedlingens registerlag Regeringens förslag: De paragrafer som reglerar ändamålen för Arbetsförmedlingens behandling av personuppgifter och direktåtkomst ska ändras genom att uttrycket kompletterande aktör ersätts med uttrycket leverantör som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Promemorians (Ds 2021:27) förslag överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna, bl.a. , och , har inget att invända mot eller har inga synpunkter på promemorians förslag. Arbetsförmedlingen, Coompanion , Nationella nätverket för samordningsförbund, , kommun, Famna – för idéburen välfärd, Forum – Idéburna organisationer med social inriktning och kommun, tillstyrker eller är positiva till förslaget. Arbetsförmedlingen anser att det behövs ett uttryckligt stöd för myndigheten att utveckla statistiska bedömningsstöd som använder känsliga och ömtåliga uppgifter. kommun anser att det finns ett behov av förtydliganden gällande vilka uppgifter om leverantörer som kommer att publiceras och tillgängliggöras. Famna – för idéburen välfärd och Forum – Idéburna organisationer med social inriktning ser en risk att förslaget ska signalera att upphandlingar enbart bör gå till privata företag. 2021/22:216 framhåller att det är av största vikt att skydda den enskildes integritet och uppgifter om personliga förhållanden. Förvaltningsrätten i anser att det är svårt att fullt ut bedöma om en effektiv och säker informationsöverföring av personuppgifter säkerställs. avstyrker förslaget och anser att hänsynen till den enskildes integritet och skyddet av känsliga personuppgifter måste väga tyngre än övriga behov. Förbundet anser även att det behöver beaktas bl.a. hur det ska säkerställas att personuppgifter inte missbrukas vid lagring i molntjänster utomlands. motsätter sig förslag som medför att persondata lagras av de fristående aktörerna själva i egna datasystem, i t.ex. molntjänster där det inte kan säkerställas att lagring sker i och där risken för intrång är stor. Skälen för regeringens förslag I 4 § lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten anges bl.a. att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om det är nödvändigt för publicering av information om kompletterande aktörer. Syftet med bestämmelsen är att underlätta för den enskilde att inom ramen för ett valfrihetssystem i en sökbar databas välja mellan olika leverantörer, inklusive ensamföretagare (prop. 2010/11:1 utg. omr. 14 s. 74). I 5 § samma lag anges bl.a. att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom kompletterande aktörers verksamhet enligt uppdrag från Arbetsförmedlingen. Syftet med bestämmelsen är att underlätta för de kompletterande aktörerna att utföra sina uppdrag genom att få tillgång till viss information från Arbetsförmedlingen om de personer som ska placeras i deras verksamhet, t.ex. kontakt- och identifieringsuppgifter samt uppgifter om utbildningsbakgrund, yrkeserfarenhet och andra meriter (samma prop. 76–77). Av 12 § andra stycket samma lag framgår att en enskild i en arbetsmarknadspolitisk databas får ha direktåtkomst till uppgifter om kompletterande aktörer som får behandlas enligt 4 § 2, dvs. sådana uppgifter som behandlas för publicering av information om kompletterande aktörer. Syftet med bestämmelsen är att Arbetsförmedlingen behöver kunna bevilja den enskilde direktåtkomst till Arbetsförmedlingens register eller sammanställningar över olika tjänsteleverantörer för att myndigheten ska kunna fullgöra sitt uppdrag att tillhandahålla ett valfrihetssystem (samma prop. s. 81). Arbetsmarknadspolitiska insatser kommer i större utsträckning att utföras av leverantörer Enligt regeringens inriktning kommer arbetsmarknadspolitiska insatser i större utsträckning än att utföras av leverantörer på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Även när arbetsmarknadspolitiska insatser utförs av leverantörer kommer Arbetsförmedlingen att ha ansvar för att arbets- sökande erbjuds och får relevanta och ändamålsenliga insatser. 2021/22:216 Förvaltningsrätten i anser att det är svårt att fullt ut bedöma om en effektiv och säker informationsöverföring av personuppgifter säkerställs. Regeringen vill mot bakgrund av domstolens synpunkt framhålla att när leverantörer, i större utsträckning än vad som gäller , utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen, kommer det att finnas ett stort behov av att informationsutbytet mellan leverantörerna och Arbetsförmedlingen är effektivt. måste enskildas behov av integritetsskydd säkerställas. Som framgår ovan föreslår regeringen därför en mer ändamålsenlig och enhetlig reglering för informationsutbyte mellan Arbetsförmedlingen och de leverantörer som utför insatser på uppdrag av myndigheten. Det föreslås bl.a. en straffsanktionerad tystnadsplikt för anställda och andra personer hos leverantörer som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Det föreslås även mer ändamålsenliga bestämmelser om sekretess hos myndigheter som verkar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, främst Arbetsförmedlingen. Sammantaget syftar lagförslagen till att ge bättre förutsättningar för en mer effektiv och säker hantering av uppgifter om enskildas förhållanden i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten jämfört med hur det fungerar . Arbetsförmedlingen anser att det behövs ett uttryckligt stöd för myndigheten att utveckla statistiska bedömningsstöd som använder känsliga och ömtåliga uppgifter. Regeringen anser dock att det saknas beredningsunderlag för att inom ramen för detta lagstiftningsärende överväga frågan om införandet av en sådan reglering. Anpassningar för att Arbetsförmedlingen ska kunna publicera information om leverantörer När det gäller anskaffningen av förmedlingsinsatser är inriktningen att den enskilde så långt som möjligt ska ges möjlighet att påverka vilken leverantör som tillhandahåller insatsen. Även för övriga anskaffade insatser kan det komma att finnas inslag av valfrihet för den enskilde att välja leverantör. Liksom kommer Arbetsförmedlingen att teckna kontrakt med ett antal leverantörer som den arbetssökande sedan kan välja mellan. För att han eller hon ska få möjlighet att påverka detta val krävs att Arbetsförmedlingen upprättar och tillhandahåller register eller sammanställningar över samtliga valbara leverantörer, t.ex. i en sökbar databas med uppgift om leverantörens specialisering och rating. Vid införandet av den nu aktuella bestämmelsen anförde regeringen att med kompletterande aktörer avses externa leverantörer av tjänster som på uppdrag av Arbetsförmedlingen bedriver arbetsmarknadspolitisk verksamhet (prop. 2010/11:1 utg. omr. 14 s. 74). Regeringen bedömer att det även framöver potentiellt kommer att kunna vara fråga om samma typer av aktörer som levererar utförandet av arbetsmarknadspolitiska insatser. Likt kan därför vissa av de aktörer som kan komma i fråga som leverantör av en förmedlingsinsats eller annan valbar insats komma att vara ensamföretagare med enskilda firmor. För att ensamföretagare ska kunna omfattas av Arbetsförmedlingens förteckningar över valbara leverantörer krävs att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter avseende dessa. Samma krav på effektivitet och ändamålsenlighet gör sig gällande nu som när kompletterande aktörer infördes. använda ett system med sökbara leverantörer i en databas behöver det förtydligas i lagen att Arbetsförmedlingen ska få behandla personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om det är nödvändigt för information om en leverantör som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen. I samband med införandet av den aktuella bestämmelsen anförde regeringen att det får anses ligga i de enskilda leverantörernas intresse att information om dem publiceras och att publiceringen av företagsinformationen ska bygga på frivillighet. Regeringen ansåg mot den bakgrunden och med hänsyn till att de aktuella uppgifterna inte är av integritetskänslig art att förslaget inte medförde några särskilda risker för den personliga integriteten (prop. 2010/11:1 utg. omr. 14 s. 74). Ur ett integritetsperspektiv gör sig samma bedömning gällande . Det får alltjämt anses ligga i de enskilda leverantörernas intresse att information om dem publiceras. Avsikten är också att publiceringen av företagsinformationen ska bygga på frivillighet, eftersom det är frivilligt att erbjuda tjänster till Arbetsförmedlingen för utförandet av arbetsmarknadspolitiska insatser. Mot den bakgrunden och då de aktuella uppgifterna inte kan anses integritetskänsliga medför förslaget enligt regeringens bedömning inte några särskilda risker för den personliga integriteten. kommun anser att det behöver förtydligas vilka uppgifter om leverantörer som kommer att publiceras och tillgängliggöras. Som framgår ovan kan det t.ex. handla om leverantörens specialisering och s.k. rating. Anpassningar för att Arbetsförmedlingen ska kunna tillhandahålla uppgifter till leverantörer För att leverantörerna ska kunna fullgöra sina uppdrag krävs att de har tillgång till viss information om de personer som är anvisade till en arbetsmarknadspolitisk insats som ska utföras hos dessa leverantörer. Det handlar främst om kontakt- och identifieringsuppgifter.