prop · H903219 · 2022-04-07 00:00:00 — Som framhålls i avsnitt 4.4 så måste det avgöras om en verksamhet ger upphov till utvinningsavfall. Regeringen bedömer att förslagen kan bidra till att frågan om vad som är utvinningsavfall klargörs i praxis. Regeringen konstaterar att utvinningsavfallsdirektivet innebär att en avfallshanteringsplan ska ingå i en tillståndsansökan när en sådan plan krävs för verksamheten. Det gäller således även täkter i de fall verksamheten omfattas av krav på avfallshanteringsplan. Avfallshanteringsplanen är ett viktigt prövningsunderlag för att bedöma om den planerade hanteringen av avfallet är lämplig och i vilken utsträckning denna hantering behöver regleras i villkor i tillståndet. Den är också ett underlag för beräkning av säkerhetens storlek. Prövningsunderlaget bör innebära att tillståndsmyndigheten kan sätta de villkor som framgår av 22 kap. 25 och 25 a §§ samt de villkor som föreslås i avsnitt 4.12. och anser att det bör införas ett krav på godkännande av avfallshanteringsplanens innehåll inom ramen för tillståndsprövningen. framhåller att det framgår av utvinningsavfallsdirektivet att medlemsstaterna ska besluta om förfaranden enligt vilka den behöriga myndigheten ska godkänna avfallshanteringsplanen. Svemin anser inte att avfallshanteringsplanen ska godkännas. framhåller att avfallshanteringsplanen kan behöva revideras beroende på utgången av tillståndsprövningen. och vill att det klargörs att avfallshanteringsplanen inte blir slutlig eller bindande genom tillståndet. anser att staten borde ge uppdrag till en oberoende sakkunnig myndighet att bedöma och anvisa eventuella justeringar av de tekniska delarna av avfallshanteringsplanen innan ansökan inges. 2021/22:219 Regeringen vill framhålla att i fråga om en verksamhet som ska prövas för ett tillstånd som avses i 9 eller 11 kap. ska en specifik miljöbedömning göras. Inom ramen för en sådan bedömning ska en miljökonsekvensbeskrivning tas fram. För att miljökonsekvenserna från hanteringen av utvinningsavfall ska kunna beskrivas behöver miljökonsekvensbeskrivningen innehålla sådan information som ingår i avfallshanteringsplanen. Inom ramen för miljöbedömningen finns bestämmelser om avgränsningssamråd. Ett sådant arbete ska genomföras inför arbetet med miljökonsekvensbeskrivningen och innebär att den som avser att bedriva verksamheten ska samråda om verksamhetens miljöeffekter (6 kap. 29 § ). Detta ska ske med , tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda av verksamheten samt med de övriga statliga myndigheter, de kommuner och den allmänhet som kan antas bli berörd av verksamheten (6 kap. 30 § ). Regeringen vill framhålla att synpunkter på de tekniska delarna av avfallshanteringsplanen kan lämnas inom ramen för detta samråd inför verksamhetsutövarens arbete med miljökonsekvensbeskrivningen. Regeringen anser därför inte att det behövs något nytt uppdrag till en myndighet att bedöma avfallshanteringsplanen innan en ansökan om tillstånd inges. Mot bakgrund av att uppgifter om avfallshanteringen ingår i miljökonsekvensbeskrivningen anser regeringen att det inte finns skäl att införa krav på att även avfallshanteringsplanen ska godkännas genom ett formellt beslut inom ramen för tillståndsprövningen. Ett sådant beslut skulle vidare innebära att innehållet blir rättskraftigt avgjort. Enligt utvinningsavfallsdirektivet och utvinningsavfallsförordningen ska avfallshanteringsplanen ses över och/eller i förekommande fall ändras för att ta hänsyn till väsentliga förändringar i driften av avfallsanläggningen eller beträffande det avfall som ska deponeras (artikel 5.4 i direktivet och 29 § utvinningsavfallsförordningen). Avfallshanteringsplanen ska ges in med ansökan för att vara ett underlag i prövningen som bl.a. ska användas för tillståndsmyndighetens bedömning av vilka villkor som ska ställas på verksamheten. har anledning att kontrollera att avfallshanteringsplanen innehåller de uppgifter som krävs enligt utvinningsavfallsförordningen för att säkerställa att det finns ett tillräckligt underlag för bedömning av hur avfallet ska hanteras och av hur stor säkerhet som bör ställas. Kravet i utvinningsavfallsdirektivet på att den behöriga myndigheten ska godkänna avfallshanteringsplanen bör i stället uppfyllas genom en skyldighet för tillsynsmyndigheten att pröva planen. Enligt utvinningsavfallsförordningen ska tillsynsmyndigheten pröva om planen uppfyller kraven i förordningen om inte avfallshanteringsplanen har prövats inom ramen för en tillståndsprövning (28 §). Bestämmelsen om tillsynsmyndighetens prövning ger sken av att avfallshanteringsplanen kan prövas inom ramen för en tillståndsprövning. Det finns dock inga bestämmelser som innebär att en sådan formell prövning ska ske inom tillståndsprövningen. Regeringen anser att det alltid bör vara tillsynsmyndigheten som bedömer om planen uppfyller kraven i förordningen och anser att detta bör förtydligas i utvinningsavfallsförordningen. Det bör även införas ett krav på att avfallshanteringsplanen ska överensstämma med det tillstånd som har På så sätt säkerställs att avfallshanteringsplanen uppdateras Prop. 2021/22:219 utifrån eventuella villkor som kan ha meddelats i tillståndet. anser inte att det är tydligt om kravet att ge in avfallshanteringsplanen vid ansökan om tillstånd gäller hela planen eller bara de delar som utgör underlag för beräkningen av säkerheten. Enligt utvinningsavfallsdirektivet ska en ansökan om tillstånd till en avfallsanläggning innehålla en avfallshanteringsplan (artikel 7). För att uppfylla detta krav och för att tillståndsmyndigheterna och andra intressenter ska få ett så bra underlag som möjligt bedömer regeringen att hela avfallshanteringsplanen ska ges in. Till skillnad från och bedömer regeringen att det inte bör införas ett krav som innebär att det ska ges in en särskild efterbehandlingsplan i samband med ansökan om tillstånd. De uppgifter som dessa myndigheter anser behöver ingå i en efterbehandlingsplan bedömer regeringen ingår i en avfallshanteringsplan som upprättats i enlighet med kraven i utvinningsavfallsförordningen. I fråga om de delar av verksamheten som inte täcks av utvinningsavfallsdirektivet är det tillståndsmyndigheten som avgör vilket underlag som behöver tas fram av verksamhetsutövaren för att bedöma kostnader för stängning och återställning enligt 16 kap. 3 § . Vissa ärenden om tillstånd att driva en verksamhet som omfattas av krav på en avfallshanteringsplan för utvinningsavfall prövas hos miljöprövningsdelegation. Den föreslagna bestämmelsen bör tillämpas även i dessa ärenden. 4.10 Beräkning av säkerhetens storlek Regeringens förslag: En ansökan om tillstånd till en verksamhet som omfattas av ett obligatoriskt krav på säkerhet enligt ska innehålla en beräkning av vilket belopp säkerheten bör uppgå till och ett underlag för denna beräkning. Bestämmelsen ska tillämpas även i ett ärende som prövas av . Förslaget i promemorian Säkerheter vid hantering av utvinnings- avfall stämmer i huvudsak överens med regeringens. förslag innehåller inte krav på att ansökan ska innehålla ett underlag för beräkningen av det belopp säkerheten bör uppgå till. redaktionella ändringar har gjorts. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det inte är lämpligt att verksamhetsutövaren beräknar och föreslår säkerhetens storlek. storlek bör göras av staten. Verksamhetsutövarens ansvar bör begränsas till att ta fram ett kostnadsunderlag. är bekymrat över att beräkningen ska göras av den som är skyldig att ställa säkerhet. Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslås att den som är skyldig att ställa säkerhet ska beräkna vilket belopp säkerheten ska uppgå till och redovisa beräkningen till tillståndsmyndigheten i samband med 2021/22:219 och ifrågasätter lämpligheten i att verksamhetsutövaren beräknar och föreslår säkerhetens storlek. anser att verksamhetsutövarens ansvar ska begränsas till att ta fram ett kostnadsunderlag. Regeringen vill framhålla att tillståndsmyndigheten inte är bunden av verksamhetsutövarens beräkning. I avsnitt 4.11 föreslås även att tillståndsmyndigheten, i mål om tillstånd till gruvdrift eller gruvanläggning för brytning, provbrytning, bearbetning eller anrikning där en säkerhet ska ställas enligt den bestämmelse som föreslås, ska hämta in ett yttrande i fråga om beräkningen av säkerhetens storlek från . Alla remissyttranden och verksamhetsutövarens beräkningar och underlaget för dessa beräkningar blir ett underlag för tillståndsmyndighetens bedömning. Regeringen anser inte att det finns skäl att ändra förslaget i denna del. Regeringen delar dock bedömning att ansökan bör innehålla ett underlag för beräkningen av säkerhetens storlek och att detta uttryckligen bör framgå av bestämmelsen. Bestämmelsen bör omfatta alla verksamheter i där kravet på säkerhet eller annan lämplig åtgärd för säkerställande är obligatoriskt. Vissa ärenden om tillstånd prövas hos miljöprövningsdelegation. Den föreslagna bestämmelsen bör tillämpas även i dessa ärenden. Det är den som ansöker om tillstånd som har att visa att säkerhetens storlek är tillräcklig. och remissinstanserna kan utgå från denna beräkning, och övrig information som har tillförts ärendet, som underlag vid en bedömning av säkerheten och fastställande av villkor för säkerheten. Bestämmelser om domstolsväsendet och rättsskipningen hör till det obligatoriska lagområdet enligt 11 kap. 2 § regeringsformen. En bestämmelse om att ansökan ska innehålla en beräkning av vilket belopp säkerheten bör uppgå till bör därför införas i 22 kap. . 4.11Yttranden från i tillståndsprövningen Regeringens förslag: I mål om tillstånd till gruvdrift eller gruvanläggning för brytning, provbrytning, bearbetning eller anrikning, som omfattas av krav på en avfallshanteringsplan för utvinningsavfall ska mark- och miljödomstolen hämta in ett yttrande från i fråga om beräkningen av storleken på säkerheten. Före prövningen av om säkerheten ska godtas ska ett yttrande i fråga om godtagandet hämtas in från . Förslaget i promemorian Säkerheter vid hantering av utvinningsavfall stämmer delvis överens med regeringens. Enligt promemorians förslag ska det vara obligatoriskt att inhämta yttrande från i alla mål och ärenden om tillstånd till verksamhet som omfattas av krav på att ha en avfallshanteringsplan för utvinningsavfall. Promemorian innehåller inget förslag om att yttrande ska hämtas in före prövningen i fråga om godtagande av säkerheten. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. län och ser positivt på att får möjlighet att yttra sig angående säkerhetens storlek men är tveksam till kravet på remiss till vid miljöprövningsdelegationens prövning av täkter, eftersom det riskerar att komplicera prövningen och öka handläggningstiden. anser att förslaget troligen innebär en effektivisering men vill uppmärksamma risken för ökande handläggningstider när ytterligare myndigheter blir inblandade. och Svemin anser inte att ska behöva yttra sig i mål om ändringstillstånd där prövningen inte handlar om frågor som ingår i avfallshanteringsplanen eller berör storleken på säkerheten. påpekar att det är tveksamt om det är en lämplig uppgift för myndigheten att lämna yttrande avseende storleken på säkerheter för täkter. framhåller också att förslagen inte innehåller tidsramar för myndighetens yttrande. stödjer förslaget förutsatt att hämtar in kunskaper om den samiska kulturen, renskötsel och annan samisk markanvändning. föreslår en ändring av bestämmelsen så att den omfattar all gruvverksamhet. uppfattar att förslaget inte omfattar allt gruvavfall eftersom endast gruvdrift och gruvanläggning omfattas och inte anläggning för bearbetning av utvunnet material. Det innebär att fristående anrikningsverk inte omfattas. Skälen för regeringens förslag Behov av yttrande från vid prövning av säkerhetens storlek Prövningen av en säkerhets storlek innefattar ett flertal bedömningar, både ekonomiska och naturvetenskapliga. De senare rör främst vilka stängnings- och återställandeåtgärder som bör utföras för att mark och vatten ska kunna uppnå ett tillfredställande skick. I fråga om de naturvetenskapliga bedömningarna har länsstyrelserna, och de övriga remissinstanser som tillståndsmyndigheten anser berörs av verksamheten liksom tillståndsmyndigheten själv den kompetens som behövs för att granska underlaget. och föreslår i Förslag till strategi för hantering av gruvavfall att eller annan myndighet med erforderlig ekonomisk kompetens ska göras till obligatorisk remissinstans för frågor om säkerhet. Enligt nuvarande bestämmelser har parterna i processen möjlighet att yttra sig över beloppets storlek inom ramen för prövningen av det enskilda ärendet. Utifrån underlaget i målet fastställer tillståndsmyndigheten villkor om säkerhetens storlek med stöd av 22 kap. 25 § 11 . är och har nödvändig kompetens för att analysera och hantera de risker som följer av statens sistahandsansvar inom gruvområdet. kan bidra med sin expertkompetens i ekonomiska frågor. 2021/22:219 För att säkerställa att tillståndsmyndigheten har det underlag som krävs för att bedöma säkerhetens storlek bör det därför införas en bestämmelse som anger att ett yttrande om säkerhetens storlek ska hämtas in från i vissa fall. Ett sådant yttrande bör avse beräkningen av storleken på den säkerhet som ska ställas för den del av verksamheten som omfattas av krav på en avfallshanteringsplan. För att ska få ett så bra underlag som möjligt för sitt yttrande bör mark- och miljödomstolen hämta in yttrandet från myndigheten när underlaget i målet är i sådant skick att det finns förutsättningar att beräkna storleken på den säkerhet som ska ställas. Om yttrande hämtas in i ett för tidigt skede finns det en risk att kompletteringar krävs för att ska kunna ta fram ett välgrundat yttrande över storleken på säkerheten. Behov av yttrande från före prövningen av om säkerheten ska godtas Mot bakgrund av att regeringen, till skillnad från promemorians förslag, föreslår att prövningen av säkerhetens form även i fortsättningen ska göras av tillståndsmyndigheten, bedömer regeringen att kompetens för ekonomisk analys bör tillföras i prövningen genom att mark- och miljödomstolen hämtar in ett yttrande från även i samband med prövningen av säkerhetens form, dvs. i fråga om godtagande av säkerheten. I denna prövning ska domstolen bedöma om säkerheten är betryggande (se avsnitt 4.7). Detta innebär att yttrande bör hämtas in från . I vilka mål ska yttranden hämtas in från I promemorian föreslås att ska yttra sig över säkerhetens storlek i alla de mål och ärenden som omfattas av den nya bestämmelsen om säkerhet, dvs. både gruvverksamheter och täktverksamheter, oavsett om dessa prövas av domstol eller länsstyrelse. Det hänvisas till att det finns ett kommissionsbeslut som kräver att en oberoende och kvalificerad tredje part ska göra en bedömning av de kostnader som krävs för att säkerställa rehabilitering av mark, stängning och åtgärder efter stängning (artikel 1.2 i kommissionens beslut av om tekniska riktlinjer för upprättande av den finansiella säkerheten i enlighet med och rådets direktiv /21/EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin (EG) 2009/335). Regeringen bedömer att kravet på en oberoende och kvalificerad tredje part måste anses tillgodosett genom den bedömning av kostnaderna som tillståndsmyndigheten gör i tillståndsärendet. Detta innebär att yttrande inte behöver hämtas in för alla de verksamheter som omfattas av utvinningsavfallsdirektivet. uppfattar att förslaget inte omfattar allt gruvavfall eftersom endast gruvdrift och gruvanläggning pekas ut och inte anläggning för bearbetning av utvunnet material. Det innebär att fristående anrikningsverk inte omfattas. Regeringen anser att även dessa anläggningar bör ingå i bestämmelsens tillämpningsområde. Bestämmelsen bör därför omfatta gruvdrift eller gruvanläggning för brytning, provbrytning, bearbetning eller anrikning. län och är tveksamma till kravet på remiss till vid prövning av täkter, bl.a. eftersom det riskerar att öka handläggningstiden. Även bedömer att det är tveksamt om det är en lämplig uppgift för myndigheten att lämna yttrande avseende storleken på säkerheter för täkter. Detta eftersom de samlade efterbehandlingskostnaderna och riskerna förknippade med täktverksamheterna troligen endast utgör en liten del av de totala kostnaderna och riskerna för utvinningsverksamhet. Regeringen delar denna bedömning och anser att skyldigheten att hämta in yttrande från i fråga om beräkningen av säkerhetens storlek bör begränsas till verksamheter som avser tillstånd till gruvdrift eller gruvanläggning för brytning, provbrytning, bearbetning eller anrikning. Skyldigheten bör även begränsas till de mål där prövningen inleds genom en ansökan till mark- och miljödomstolen. Som uppmärksammar finns det en risk för att handläggningstiderna blir längre när fler myndigheter blir inblandade. Regeringen anser dock att den kompetens som kan tillföras de aktuella ärendena genom yttrande för väl underbyggda beslut och att detta i vissa fall kan effektivisera prövningen. och Svemin anser inte att ska behöva yttra sig i mål om ändringstillstånd där prövningen inte handlar om frågor som ingår i avfallshanteringsplanen eller berör storleken på säkerheten. Regeringen anser dock att eftersom en ansökan om tillstånd att ändra en begränsad del av den tillståndsgivna verksamheten kan få konsekvenser för den säkerhet som gäller för hela verksamheten så bör ett yttrande hämtas in även vid ansökan om ändringstillstånd. Eftersom bestämmelsen nu föreslås begränsas till mål om tillstånd till gruvdrift eller gruvanläggning för brytning, provbrytning, bearbetning eller anrikning så kan antalet ärenden där yttrande från ska hämtas in förväntas bli få. framhåller att det i promemorian inte angetts tidsramar för myndighetens yttrande. Regeringen konstaterar att det följer av att mark- och miljödomstolen ska skicka ett exemplar av ansökningshandlingarna och av kungörelsen till myndigheter vars verksamhet kan beröras av ansökan (22 kap. 4 §). Därmed kommer få kännedom om när en ansökan kommer in till domstolen. När tillståndsmyndigheten hämtar in ett yttrande från ska myndigheten i enlighet med förvaltningslagen handlägga detta så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts (9 §). Regeringen bedömer inte att det behövs ytterligare bestämmelser om tidsramar för myndighetens yttrande. Påverkan på samisk markanvändning När det gäller den fråga som pekar på vill regeringen framhålla att frågan om påverkan på samisk markanvändning i första hand bör hanteras inom ramen för miljöbedömningen. Det bör alltså inte vara ett område som ska fokusera på i sitt yttrande. 2021/22:219 I 6 kap. finns bestämmelser om identifiering, beskrivning och bedömning av miljöeffekter vid planering av verksamheter och åtgärder. Inom ramen för en specifik miljöbedömning ska ett avgränsningssamråd genomföras, bl.a. med enskilda som kan antas blir särskilt berörda av en verksamhet. I en del fall kan samebyar, samiska organisationer eller enskilda samer beröras av verksamheter som kräver samråd. Miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla en redogörelse för de samråd som skett och vad som kommit fram i samråden. Syftet med avgränsningssamrådet är att ge den berörda allmänheten möjlighet att i ett tidigt skede kunna delta i processen och påverka projektets utformning och beslutsunderlag. Om verksamheten påverkar ett mark- och vattenområde som har betydelse för rennäringen ska området så långt möjligt skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra näringens bedrivande (3 kap. 5 § ). I dessa fall ska ta de initiativ som behövs för att det i arbetet med miljökonsekvensbeskrivningar och i planerings- och beslutsprocesser tas hänsyn till detta intresse. arbete ska grundas på underlag från (2 och 3 §§ förordningen [1998:896] om hushållning med mark- och vattenområden). trädde lagen (2022:66) om konsultation i frågor som rör det samiska folket i kraft. Syftet med konsultationer är att främja det samiska folkets inflytande över sina angelägenheter. Lagen innebär att bl.a. statliga förvaltningsmyndigheter är skyldiga att konsultera samiska företrädare innan beslut fattas i ärenden som kan få särskild betydelse för samerna. 4.12Ytterligare villkor i tillståndet Regeringens förslag: En dom som omfattar tillstånd att driva verksamhet som omfattas av kravet på en avfallshanteringsplan för utvinningsavfall ska innehålla villkor –om det belopp som säkerheten ska uppgå till, –om att säkerheten därefter fortlöpande ska vara betryggande, och –som behövs för att minimera verksamhetens påverkan på omgivningen vid oförutsedda avbrott i verksamheten. Bestämmelsen ska tillämpas även i ett ärende som prövas av . Förslaget i promemorian Säkerheter vid hantering av utvinningsavfall överensstämmer i huvudsak med regeringens. I stället för att säkerheten ska vara betryggande föreslås i promemorian att säkerheten fortlöpande ska vara ”giltig och i kraft”. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det behöver tydliggöras vilken ändring som ska åstadkommas med förslaget, eftersom det enligt redan finns en bestämmelse om villkor med avseende på ställande av säkerhet (22 kap. 25 §). anser att rättsverkningarna av att en befintlig säkerhet löper ut , , Svemin och anser att en verksamhetsutövare måste få skälig tid för att komplettera eller ersätta en säkerhet om det blir Förslaget behöver kompletteras med en ventil för att säkerställa att allvarliga driftsstopp av den pågående verksamheten undviks. anser att det behöver tydliggöras vad som händer om tillsynsmyndigheten finner att säkerheten inte längre anses betryggande för sitt ändamål eller inte längre anses tillräcklig. Svemin tolkar promemorians förslag som att en verksamhetsutövare som inte har en säkerhet som är formellt godkänd riskerar att göra sig skyldig till otillåten miljöverksamhet. ifrågasätter vad som händer om den bank eller det kreditinstitut som står för en säkerhet tappar i kreditvärdighet vilket kan påverka möjligheterna till utbetalning enligt säkerheten. et ifrågasätter också vad som händer med verksamheten under hand- läggningen av en förnyad säkerhet när en befintlig säkerhet löper ut innan en ny har ställts. Skälen för regeringens förslag I promemorian föreslås att en dom som omfattar tillstånd att driva verk- samhet som omfattas av kravet på en avfallshanteringsplan för utvinnings- avfall ska innehålla vissa villkor. Som påpekar finns det en bestämmelse i om vad en dom ska innehålla där det anges att en dom som innebär att tillstånd ges till en verksamhet i förekommande fall ska innehålla bestämmelser om de villkor som behövs med avseende på avhjälpande av en miljöskada och ställande av säkerhet (22 kap. 25 § första stycket 11). Enligt förarbetena till bestämmelsen är uppräkningen inte minimikrav på vad en dom ska innehålla utan ska snarare ses som en minneslista (prop. 1997/98:45 del 2 s. 246). För att det nya kravet på säkerhet ska ha avsedd effekt anser regeringen att det uttryckligen bör framgå att en dom som omfattar tillstånd att driva verksamhet som omfattas av kravet på en avfallshanteringsplan för utvinningsavfall alltid ska innehålla villkor om det belopp som säkerheten ska uppgå till. Enligt utvinningsavfallsdirektivet ska en säkerhet fastställas så att alla skyldigheter enligt tillståndet har uppfyllts, inbegripet bestämmelser om åtgärder efter stängning. Genom säkerheten ska det alltid finnas till- räckliga medel tillgängliga för att rehabilitera det område som påverkats av avfallsanläggningen (artikel 14.1). I finns också en bestämmelse om villkor med avseende på avhjälpande av miljöskada. Enligt bestämmelsen ska en dom som omfattar tillstånd till att behandla