prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — en person som kombinerar anställning med eget företagande, ska beaktas vid bedömningen av om kravet är uppfyllt. Som framgår av avsnitt 7.3.3 bör egenföretagare inte ingå i målgruppen för offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Inkomst av näringsverksamhet bör därför inte beaktas vid prövningen av kravet . Kravet på förvärvsinkomst prövas från tidpunkten för ansökan För att kunna fastställa en ramtid för prövningen av kravet behövs det en tidpunkt från vilken ramtiden räknas. föreslås att kravet ska prövas utifrån förhållandena fram till ansökan om stöd. CSN konstaterar att det finns en skillnad mellan de föreslagna regelverken för omställningsstudiestöd och offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd när det gäller ramtiden och anser att de två regelverken i möjligaste mån bör se likadana ut. Regeringen anser inte att bestämmelser om ramtid måste se likadana ut för omställningsstudiestödet och det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Tvärtom anser regeringen att promemorians förslag i denna del är motiverat. I förhållande till promemorians förslag bör det dock tydliggöras att kravet på förvärvsarbetet bör vara uppfyllt direkt före ansökan om stöd En enskild person som vill ha offentligt grundläggande stöd föreslås ansöka om stödet hos Kammarkollegiet. Till ansökan föreslås vidare att han eller hon lämnar in de uppgifter som behövs för att myndigheten ska kunna pröva ärendet, se avsnitt 7.7. Den enskilde bör därför ge in det underlag som behövs för att pröva om kravet är uppfyllt, t.ex. intyg från arbetsgivaren som visar arbetad tid eller motsvarande. Det bör dock inte, som Företagarna anser, införas nya skyldigheter för arbetsgivare att intyga hur arbetstagare har arbetat. Enligt regeringen kan det finnas behov av ytterligare och närmare bestämmelser om prövningen av kravet . I promemorian lämnas t.ex. förslag till en förordningsbestämmelse om vad som avses med inkomst av förvärvsarbete. Den typen av bestämmelser bör enligt regeringens uppfattning regleras i förordning eller myndighetsföreskrifter. Inkomstuppgifter kan visa förvärvsarbete i tillräcklig omfattning Att ge in intyg från arbetsgivare som anger arbetad tid kan vara komplicerat och tidskrävande för den sökande, särskilt om han eller hon har haft flera olika arbetsgivare . Intyg kan dessutom vara otydliga och kräva komplettering, vilket kan vara tidskrävande för arbetstagaren, arbetsgivaren och Kammarkollegiet. För att underlätta för den sökande, liksom för administrationen av det offentliga grundläggandet omställnings- och kompetensstödet, bör kravet även kunna prövas genom en arbetsinkomst. Inkomsterna bör avse tid i arbete och därför bör t.ex. inte inkomster i form av socialförsäkringsförmåner eller arbetslöshetsersättning kunna tillgodoräknas. Däremot bör inkomster från en subventionerad anställning kunna räknas in eftersom det är inkomst av förvärvsarbete. För att motverka fusk och felaktiga utbetalningar gäller att uppgifter om inkomster från arbete, utom när det gäller inkomster för vissa egenföretagare och från visst arbete utomlands, finns i de uppgifter på individnivå som arbetsgivare lämnar till i arbetsgivardeklarationen. När en ansökan om stöd kommer in till Kammarkollegiet kan myndigheten ställa en fråga till om det finns inkomster som svarar mot sådan ersättning för arbete som anges ovan. Dessa inkomster kommer då att kunna omräknas till ett visst antal månaders arbete. Parallellt med detta kan den sökande vid behov åberopa eventuell ytterligare arbetad tid genom att redovisa t.ex. arbetsgivarintyg, anställningsavtal eller lönespecifikationer. På detta sätt kan alltså arbetad tid kombineras med inkomster av förvärvsarbete. 2021/22:176 bör dock inte vara möjligt att tillgodoräkna sig mer än en gång. Omställningsfonden och Trygghetsfonden TSL anser att även registrerade omställningsorganisationer ska kunna få uppgifter från . Regeringen konstaterar att frågan om ett uppgiftsutbyte mellan och registrerade omställningsorganisationer inte ryms inom ramen för detta lagstiftningsarbete. Vid prövningen av kravet baserat på inkomster är det enligt regeringens uppfattning rimligt att inkomsten i huvudsak motsvarar den tid som krävs för att uppfylla kravet . För en sökande vars inkomster finns redovisade i månadsvisa arbetsgivardeklarationer på individnivå framgår av promemorian att inkomsten bör uppgå till av inkomstbasbeloppet för att månaden ska få räknas den sökande tillgodo. Den nivån motsvarar en inkomst på . LO anser att den föreslagna lägsta inkomsten av förvärvsarbete för att uppfylla arbetsvillkoret kan vara för hög för vissa personer som deltidsarbetar men tillstyrker den under förutsättning att arbetsvillkoret även kan styrkas genom arbetsgivarintyg, anställningsbevis eller liknande och inte enbart med inkomstuppgifter. Regeringen anser, liksom LO, att möjligheten att uppfylla kravet på andra sätt än enbart genom inkomstuppgifter kan vara särskilt viktigt för låginkomsttagare och deltidsarbetande. Det säkerställer att alla sökande ges likvärdiga förutsättningar vid prövningen, oavsett inkomst. Av denna anledning delar regeringen inte Arbetsförmedlingens synpunkt om att det borde övervägas att enbart ha ett kvalificeringsvillkor baserat på inkomstuppgifter i stället för arbetad tid. Regeringen anser i likhet med promemorian att bestämmelser om vad som avses med en viss minsta inkomst lämpligen bör regleras på förordningsnivå. Lämnade synpunkter om nivån på den inkomst som ska gälla kommer därför att beaktas i det fortsatta arbetet. Arbete och inkomst inom EES-området, i eller i som ska kunna tillgodoräknas För en kunskapsintensiv ekonomi är det positivt med det kunskapsutbyte som en rörlig arbetskraft mellan länder medför. Vidare råder fri rörlighet för bl.a. personer och tjänster på EU:s inre marknad (se bl.a. artikel 26.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Det finns även ett värde i att svensk arbetsmarknad drar nytta av det kunskapsutbyte som följer av att enskilda personer arbetat på den inre marknaden. Mot denna bakgrund är det rimligt att även förvärvsarbete eller inkomster från ett land inom EES och tillgodoräknas på motsvarande sätt som beskrivs ovan. Därtill finns det ett stort antal svenska medborgare som bor och förvärvsarbetar i . Regeringen anser att även deras arbete och inkomster bör kunna beaktas vid prövningen av kravet på en viss arbetad tid. Regeringen anser därför att förvärvsarbete eller inkomster i bör kunna tillgodoräknas på motsvarande sätt som arbete och inkomster i . Hur sådan inkomst ska tillgodoräknas bör dock regleras genom förordning eller myndighetsföreskrifter. Tid med annan sysselsättning som ska kunna likställas med arbetad tid eller bortses från vid prövningen Vid prövningen av kravet bör hänsyn kunna tas till tid då den enskilde personen har fått vissa ersättningar. en lagbestämmelse som innebär att föräldraledighet, sjukskrivning, värnplikt och omställningsstudiestöd ska ses som s.k. överhoppningsbar tid, dvs. tid som det ska bortses från vid prövningen av om den sökande Detsamma bör enligt promemorian gälla motsvarande ersättningar i ett land inom EES, i och i . CSN noterar att det inte föreslås några bestämmelser om vilka tidsgränser som ska gälla för den tid som det ska kunna bortses från vid prövningen av om den enskilde uppfyller kravet . bedömning kan det finnas behov av att beakta annan sysselsättning vid prövningen om den enskilde uppfyller kravet . finnas behov av bestämmelser om överhoppningsbar tid eller tid med annan sysselsättning som ska kunna likställas med förvärvsarbete vid en Enligt regeringens uppfattning bör bestämmelser om vilka ersättningar som det ska kunna bortses från eller tid som ska kunna tillgodoräknas hållas ihop med bestämmelser om hur länge respektive ersättning ska kunna hoppas över eller tillgodoräknas. bestämmelser är relativt detaljerade som de kan komma att Vilka ersättningar som hänsyn ska kunna tas till och i vilken omfattning bör därför regleras på förordningsnivå eller i De synpunkter som CSN lämnar om vilka tidsgränser som ska gälla för den överhoppningsbara tiden kommer att beaktas i det fortsatta arbetet. Föreskriftsrätt om kraven på förvärvsarbete eller inkomst av Som framgår ovan kan det finnas behov av ytterligare bestämmelser om kravet på förvärvsarbete i viss omfattning på förordningsnivå eller i Eftersom kravet föreslås regleras i lagen behöver det tas in en nödvändig upplysningsbestämmelse som reglerar att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om kraven på förvärvsarbete eller inkomst 7.3.7 En övre åldersgräns för stödet Regeringens förslag: Stöd ska inte få lämnas till den som har fyllt . Promemorians (Ds 2021:16) förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget, bland dem , Industrifacket och . Flera remissinstanser, bland dem , , , och Kommuner och Regioner, anser att stödet ska vara tillgängligt för personer upp till den s.k. 2021/22:176 riktåldern alternativt att stödet ska kunna lämnas så länge arbetstagaren har rätt att vara kvar i anställning enligt lagen om anställningsskydd. Även och vid ifrågasätter åldersgränsen. Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans berör frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag: Det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstödet syftar till att stärka enskilda personers framtida ställning på den svenska arbetsmarknaden. Stödet bör därför, enligt regeringens uppfattning, som utgångpunkt endast lämnas till de personer som är på den svenska arbetsmarknaden. I likhet med promemorian bedömer regeringen därför att det bör finnas en övre, men inte en nedre, åldersgräns för att kunna få del av stödet. I promemorian föreslås en övre åldersgräns , bl.a. med motiveringen att garantipension kan tas ut och att medelpensionsåldern 2018 var . Flera remissinstanser, bland dem , vid , , , Kommuner och Regioner och , ifrågasätter en övre åldersgräns . Flera av dem anser att den övre gränsen ska följa den s.k. riktåldern eller utgå från hur länge en arbetstagare har rätt att kvarstå i anställning. Regeringen konstaterar att riktåldern styr när enskilda personer tidigast kommer att kunna ta ut allmän pension eller få garantipension. höjdes åldern så att arbetstagare har rätt att kvarstå i anställning till . kommer arbetstagare ha rätt att kvarstå i anställning till . Regeringen bedömer att det därmed kan komma att uppstå ett behov att även justera den övre åldersgränsen för att kunna få ett offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Regeringen anser dock att promemorians åldersgräns är väl avvägd utifrån syftet med stödet. Det bör därför införas en bestämmelse med ett sådant innehåll. Regeringen kommer att följa det grundläggande omställnings- och kompetensstödet nära, bl.a. genom den uppföljning och utvärdering som bör göras. Om det skulle uppstå ett behov av att anpassa den övre åldersgränsen kommer regeringen att se över den frågan. 7.3.8Stöd ges som längst Regeringens förslag: Stöd ska som längst få lämnas från det att ansökan har beviljats. Promemorians (Ds 2021:16) förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget, bland dem Förhandlings- och samverkansrådet PTK, , Industrifacket och . och stödjer förslaget men anser att den som inte har utnyttjat hela stödperioden bör kunna återuppta den tidigare perioden vid ny arbetslöshet utan krav på återkvalificering. anser att säsongsanställda ska kunna ta del av det offentliga stödet mellan säsonger. och Fysioterapeuterna framhåller att möjligheten för en arbetstagare att ta del av stödet kommer att vara beroende av arbetsgivarens inställning och välvilja. LO avstyrker förslaget med motiveringen att stöd inom organisationens omställningsavtal kan lämnas upp . Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans berör frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att en enskild person bör kunna få tillgång till det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstödet under en viss begränsad tid. En alltför med stöd skulle kunna leda till att enskilda som behöver stöd inte hinner ta del av det. bör stödet inte vara tillgängligt eftersom ett annat och mer omfattande offentligt stöd kan vara mer ändamålsenligt som arbetssökande, t.ex. stöd genom Arbetsförmedlingen. Ett stöd som koncentreras till början av perioden efter ansökan ger också arbetstagaren möjlighet att snabbt få med sig viktiga verktyg i sitt jobbsökande. Inom bör det vara möjligt att fördela stödet utifrån de behov som finns eller kan uppstå. Stödet föreslås kunna ges både till de som har en anställning och de vars anställning ska upphöra eller har upphört. För de som har en anställning och de som är uppsagda men ännu inte har lämnat anställningen kan det finnas ett behov av att komma överens med arbetsgivaren om när stödtillfällena ska äga rum. Det kan också finnas behov av att fördela stödet utifrån den enskilde personens behov, t.ex. för att han eller hon får ett kortare arbete. I promemorian föreslås att det offentliga grundläggande stödet ska få lämnas upp . LO avstyrker förslaget med motiveringen att stöd inom organisationens omställningsavtal kan lämnas upp . Regeringen anser, i likhet med , , och , att stöd bör få lämnas som längst från det att ansökan har beviljats. Det är en rimlig avvägning mellan arbetsgivares och den enskilde personens behov av att planera och anpassa stödet till sina förutsättningar och den enskildes behov av andra mer omfattande arbetsmarknadspolitiska stöd vid längre arbetslöshet. Som utgångspunkt bör vara tillräcklig för att hitta en ny sysselsättning. Det ger också möjlighet för den enskilde att återuppta sitt stöd inom , t.ex. om han eller hon får ett kortare arbete. En person som på nytt behöver stöd bör, som och poängterar, inte behöva ansöka om stöd på nytt. Dessa personer bör alltså kunna fortsätta på den tidigare stödperioden vid ny arbetslöshet utan krav på återkvalificering om det inte har gått . Regeringen konstaterar att det inte hindrar att en registrerad omställningsorganisation kan erbjuda utökade tilläggstjänster, t.ex. än , som inte ingår eller tillhandahålls genom Kammarkollegiet. Ett mer förmånligt stöd kan dock inte ges som en del av det grundläggande stöd som den statliga ersättningen är tänkt att täcka. anser att stödet bör utformas så att säsongsanställda som uppfyller kvalificeringsvillkoren kan ta del av det genom att utbilda sig i perioder mellan säsongerna. 2021/22:176 att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet syftar till att stärka enskilda personers omställningsförmåga genom att förbättra möjligheterna att utveckla sin kompetens under yrkeslivet för att på så sätt stärka sin framtida ställning på den svenska arbetsmarknaden. De tjänster som föreslås inom det offentliga grundläggande stödet bör därför inte vara utbildningsinsatser. Så som regeringen anför ovan bör den längsta tiden för stödet vara . Det medför att stöd inte kan lämnas mellan säsonger om inte den enskilde på nytt uppfyller förutsättningarna för stöd. betonar att möjligheten för en arbetstagare att ta del av stödet kommer att vara beroende av arbetsgivarens inställning och välvilja. Även Fysioterapeuterna ifrågasätter om ett stöd som inte utgör en rättighet kommer att förbättra tillgången till stödinsatser. Fysioterapeuterna anför vidare att möjligheten att ta del av stödet kommer att vara beroende av arbetsgivarens inställning och att möjligheten till kompetensutveckling kan vara begränsade inom vissa branscher med hög arbetsbelastning och underbemanning. Regeringen anser att det är viktigt att arbetsgivare ger anställda och uppsagda möjlighet att ta del av det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Det finns dock ingen rättighet för arbetstagare som omfattas av kollektivavtal att ta del av omställningsstöd genom en partsgemensam omställningsorganisation. Regeringen anser inte heller att det är lämpligt att reglera en skyldighet för arbetsgivare utan kollektivavtal att möjliggöra för arbetstagare att ta del av stöd. Att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet kan lämnas av från det att ansökan har beviljats ger därför arbetstagare och arbetsgivare utrymme att komma överens om när stödtillfällen kan äga rum även inom branscher med underbemanning eller där arbetsbelastningen kan vara hög. Regeringens förslag: Den som har fått stöd ska kunna få stöd på nytt om förutsättningarna för stöd är uppfyllda. Förvärvsarbete som har legat till grund för ett tidigare beslutat stöd ska då inte få tillgodoräknas. Promemorians (Ds 2021:16) förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget, bland dem LO, , och . och stödjer förslaget men anser att det krävs ett förtydligande om samma 24-månadersperiod kan åberopas två gånger för två kvalificeringsperioder av arbete på vardera . anser att villkoren för att på nytt kvalificera sig till stöd bör utformas på ett sådant sätt att även säsongsanställda ges rimlig möjlighet att uppfylla förutsättningarna för stöd. Kommuner och Regioner anser att det bör förtydligas att en arbetstagare inte kan få stöd från fler än en omställningsorganisation . Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans berör frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att en arbetstagare som har fått ta del av det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstödet bör kunna återkvalificera sig för stöd, eftersom behovet av omställning kan återkomma. Regeringen bedömer att staten inte kontinuerligt bör tillhandahålla sådant stöd till samma person, eftersom innehållet i tjänsterna inte kommer att förändras så snabbt. Det talar för att det bör gå mellan nyttjandet av tjänsterna. Det är vidare inte samhällsekonomiskt motiverat att samma arbetstagare tar del av samma stöd , eftersom arbetstagaren bör kunna ha nytta av tidigare lämnat stöd . Regeringen anser därför att det bör finnas vissa krav för återkvalificering. Det föreslås att en enskild person som har beviljats omställnings- och kompetensstöd ska kunna få stöd som längst från det att ansökan har beviljats, se avsnitt 7.3.8. Det bör alltså vara först efter att har löpt ut som den enskilde personen på nytt måste uppfylla förutsättningarna för att kunna ges ytterligare stöd. Det bör därför införas en bestämmelse som anger att den som har fått stöd får ges ytterligare stöd om förutsättningarna för stöd på nytt är uppfyllda. Det bör därför även införas en bestämmelse som anger att förvärvsarbete som har legat till grund för ett tidigare beslutat stöd inte får tillgodoräknas. anser att villkoren för att på nytt kvalificera sig till stöd bör utformas så att också säsongsanställda ges rimliga möjligheter att uppfylla förutsättningarna för offentligt grundläggande stöd. Regeringen anser att de föreslagna villkoren för att på nytt kvalificera till stöd är rimliga och väl avvägda så att även de som är säsongsanställda kan kvalificera till stöd på nytt. och anser att det behöver förtydligas om samma 24-månadersperiod kan användas för två kvalificeringsperioder av arbete på vardera . I avsnitt 7.3.3 föreslås att den som ansöker om grundläggande omställnings- och kompetensstöd bl.a. bör uppfylla ett krav direkt före sin ansökan om stöd. Vid en ny ansökan om stöd kan därför inte samma arbetad tid som har använts för att uppfylla kravet för tidigare stödperiod användas igen. Regeringen anser att villkoret för återkvalificering enbart bör ta hänsyn till tidigare stöd som har beslutats av Kammarkollegiet. Eventuellt stöd som arbetstagaren har tagit emot från andra omställningsorganisationer bör inte ingå i bedömningen av om villkoret för återkvalificering har uppfyllts eller inte. I annat fall skulle Kammarkollegiet behöva kunna kontrollera om en arbetstagare har tagit del av stöd hos en annan omställningsorganisation för att bedöma om han eller hon uppfyller kriterierna för stöd. Regeringen anser att det inte vore rimligt sett till omfattningen av det stöd som avses. Kommuner och Regioner anser att det bör förtydligas att en arbetstagare inte kan omfattas av fler än en omställningsorganisation . Regeringen konstaterar att en arbetstagare skulle kunna omfattas av fler än en omställningsorganisation, t.ex. om arbetstagaren utför arbete åt flera arbetsgivare. Den som ansöker om offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd genom Kammarkollegiet kommer emellertid inte att kunna få sådant stöd om arbetsgivaren finansierar en registrerad omställningsorganisation eller är 2021/22:176 bunden av ett kollektivavtal. Kammarkollegiet behöver därmed vid prövningen av en ansökan avgöra om den enskilde personen ska ges stödet utifrån de uppgifter som han eller hon lämnar i sin ansökan om bl.a. anställning och arbetsgivare. 7.4Ersättning till arbetsgivare som finansierar registrerade omställningsorganisationer Regeringens förslag: Ersättning ska lämnas till en arbetsgivare för kostnader som motsvarar de avgifter som arbetsgivaren har betalat till en registrerad omställningsorganisation. Ersättningen ska få motsvara högst av arbetsgivarens totala utbetalda kontanta ersättningar som ingår i underlaget för arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen. Promemorians (Ds 2021:16) förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget, bland dem , Svenska , Fastighetsbranschens , , utvärdering, LO, , , a-kassor och . , , , och Svensk Scenkonst, som är positiva till förslaget i stort, har synpunkter på att kostnaderna ligger fast , att det finns ett takbelopp och att den schabloniserade ersättningsnivån inte motsvarar arbetsgivarens faktiska kostnader. Fremia anför att utbetalningen av ersättningen inte får bli administrativt betungande för arbetsgivaren. anser att ersättningen bör omfördelas så att kostnaden för arbetsgivare med samma kollektivavtal och samma omställningsförsäkring blir densamma. anser att regleringen bör utformas på ett sådant sätt att även medlemsföretagen i inom Bank- och Finansbranschen omfattas av rätten till ersättning. Omställningsfonden påpekar att den administrativa hanteringen av ersättningen inte får begränsas till administrationsbolag. Fysioterapeuterna påpekar vikten av att fler anställda får ta del av det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. anser att frågan om ersättning till arbetsgivare eventuellt behöver utredas mer i förhållande till . avstyrker förslaget och påpekar att det finns vissa risker för att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet kan komma att utnyttjas för brottsliga ändamål. Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans berör frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag Arbetsgivare ska ersättas för avgifter till en registrerad omställningsorganisation Staten bör ta ett större ekonomiskt ansvar för finansiering av grundläggande omställnings- och kompetensstöd som tillhandahålls av andra organisationer än Kammarkollegiet. Regeringen konstaterar att omställningsorganisationer som tillhandahåller omställnings- och kompetensstöd finansierar stödet med avgifter från arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal. Enligt regeringens uppfattning bör den inarbetade ordningen mellan arbetsgivare och befintliga omställnings- organisationer tillvaratas.