prop · H903137 · 2022-03-03 00:00:00 — Den behandlande läkaren eller annan hälso- och sjukvårdspersonal med särskild kompetens ska utföra smittspårning genom att försöka få upplysningar från patienten om vem eller vad som kan ha överfört smittan och om huruvida andra personer kan ha smittats. Om misstanke finns att andra personer kan ha smittats, ska dessa underrättas. Vidare ska den behandlande läkaren besluta om individuellt utformade förhållningsregler i syfte att hindra smittspridning för den som bär på eller misstänks bära på en allmänfarlig sjukdom. 2021/22:137 Den som bär på en allmänfarlig sjukdom får under vissa förutsättningar isoleras. Läkemedel, vård och behandling är kostnadsfria för patienten om det är fråga om en allmänfarlig sjukdom. Den som inte får arbeta på grund av att han eller hon är smittad eller kan vara smittad av en allmänfarlig sjukdom kan få smittbärarpenning. 4.6Smittskyddsåtgärder som möjliggjorts till följd av klassificeringen som samhällsfarlig Med samhällsfarliga sjukdomar avses allmänfarliga sjukdomar som kan få en spridning i samhället som innebär en allvarlig störning eller överhängande risk för en allvarlig störning i viktiga samhällsfunktioner och som kräver extraordinära smittskyddsåtgärder. För de samhällsfarliga sjukdomarna får, förutom de åtgärder som beskrivits ovan för allmänfarliga sjukdomar, även vissa extraordinära smittskyddsåtgärder vidtas. Sådana åtgärder innefattar hälsokontroll på plats för inresa, karantän och avspärrning av ett visst område. 4.7Andra regleringar som påverkas av klassificeringen som samhälls- eller allmänfarlig Utöver smittskyddslagens regelverk påverkas andra regleringar av om en sjukdom klassificeras som allmänfarlig eller samhällsfarlig. I förordningen (2009:1394) med instruktion för anges att myndigheten, under en fredstida krissituation eller vid höjd beredskap, får utföra diagnostik av humanprover i fråga om sjukdomar som anges som samhällsfarliga sjukdomar i bilaga 2 till smittskyddslagen, eller på vilka bestämmelserna om samhällsfarliga sjukdomar ska tillämpas enligt föreskrifter som har meddelats av regeringen i enlighet med 9 kap. 2 § smittskyddslagen. Därutöver får regeringen enligt 16 kap 13 b § (2010:900), förkortad PBL, meddela föreskrifter om undantag om spridningen av en samhällsfarlig sjukdom innebär en påtaglig risk för att lokalerna för hälso- och sjukvård inte räcker till, och om det behövs för att nödvändiga åtgärder snabbt ska kunna vidtas. –kraven på att hänsyn ska tas till allmänna intressen enligt 2 kap. 6, 9 och 10 §§ PBL, –kraven på tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader enligt 8 kap. 9–12 §§ PBL, –kraven på bygglov, rivningslov och marklov enligt 9 kap. 2 och 10– 13 §§ PBL, och –bestämmelserna om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder i 10 kap. 2–4 §§ PBL. Regeringen har meddelat föreskrifter om sådana undantag genom förordningen (2020:254) om undantag från plan- och byggregler för tillfälliga vårdbyggnader till följd av sjukdomen covid-19. Exempel på byggnader Prop. 2021/22:137 som omfattas av undantagen kan vara byggnader som används som patientmottagning, vårdsal, personalutrymme eller lager, fältsjukhus i form av tält, containrar, baracker eller liknande och fältsjukhus som inrättas i befintliga byggnader som normalt används för något annat ändamål. Regeringen har även beslutat om tillfälliga inreseförbud. Den rättsliga grunden för det tillfälliga inreseförbudet finns i lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. I lagen anges bl.a. att sjukdomar, på vilka bestämmelserna om samhällsfarliga sjukdomar i smittskyddslagen är tillämpliga, alltid ska anses utgöra ett internationellt hot mot människors hälsa. Klassificeringen har även inneburit att en skolhuvudman, med stöd av lagen (2020:148) om tillfällig stängning av verksamheter på skolområdet vid extraordinära händelser i fredstid får besluta att en förskoleenhet, ett fritidshem eller annan pedagogisk verksamhet enligt skollagen (2010:800) ska stängas tillfälligt. Ett sådant beslut får bl.a. fattas om huvudmannen bedömer att en stor andel av personalen vid verksamheten är frånvarande med anledning av en samhällsfarlig sjukdom eller efter samråd med smittskyddsläkare som en åtgärd för att motverka spridning av en samhällsfarlig sjukdom. I 2 kap. 10 och 3 kap. 24 §§ studiestödslagen (1999:1395) och 24 § lagen (2017:527) om studiestartsstöd anges att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om studerandes rätt till studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid. Som exempel på vad som kan utgöra en sådan situation är att en samhällsfarlig sjukdom sprids i samhället (se prop. 2019/20:132 s. 101). Regeringen har i anslutning till dessa bestämmelser beslutat förordningen (2020:201) om studiestöd vid spridning av viss smitta. Enligt 46 kap. 5 § socialförsäkringsbalken har en smittbärare rätt till smittbärarpenning, om han eller hon måste avstå från förvärvsarbete på grund av bl.a. beslut enligt smittskyddslagen. Ett sådant beslut kan utgöras av förhållningsregler från hälso- och sjukvården om att personen inte får gå till arbetsplatsen eftersom han eller hon är smittad av en allmänfarlig sjukdom. Enligt 3 kap. 3 a § arbetsmiljölagen (1977:1160) ska en arbetsgivare utan dröjsmål meddela om skador i samband med arbetet drabbat flera arbetstagare och om tillbud inträffat som inneburit allvarlig fara för liv och hälsa. Allmänfarliga sjukdomar som kan orsaka infektion hos arbetstagare i samband med arbete ska anmälas som ett allvarligt tillbud skyndsamt till . Fram till har 16 933 personer avlidit i och 8 852 personer intensivvårdats med covid-19. Totalt har drygt 2,4 miljoner sjukdomsfall konstaterats. Fram till har av befolkningen fått två vaccindoser. 2021/22:137 personer har fått sin tredje dos vaccin. Smittspridningen av covid-19 och specifikt av omikronvarianten är fortfarande omfattande och sjukligheten i samhället hög. Men tack vare den höga vaccinationstäckningen i befolkningen finns nu ett gott skydd mot allvarligt insjuknande i covid-19 hos de allra flesta. Det har också blivit tydligt från nationella och internationella data att omikron ger färre fall av allvarlig sjukdom jämfört med tidigare varianter. Till skillnad från tidigare perioder av hög smittspridning behöver färre intensivvård trots det betydligt högre antal fall av smitta som finns i samhället. Detsamma gäller för slutenvården. Ett stort antal patienter vårdas för covid-19, men jämförelsevis är andelen lägre, trots en omfattande smittspridning. Beräkningarna i uppdaterade scenarier visade på en kraftigt ökande smittspridning med en topp . Även om vaccinerade har ett gott skydd mot svår sjukdom i åtminstone efter den andra dosen, och det finns indikationer på att infektion med omikronvarianten bedöms generellt medföra en minskad risk för allvarlig sjukdom, så bedöms belastningen inom hälso- och sjukvården fortfarande vara stor. Covid-19 kommer att fortsätta spridas men tack vare att en stor del av befolkningen nu har uppnått immunitet mot covid-19 genom vaccination och genomgången infektion får detta inte längre lika allvarliga konsekvenser för samhället. Covid-19-lagen och lagen om tillfälliga ska upphöra att gälla vid utgången av Regeringens förslag: Covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smitt- skyddsåtgärder på serveringsställen ska upphöra att gälla vid utgången De tillfälliga bestämmelser i ordningslagen som anknyter till covid- 19-lagen ska upphöra att gälla vid utgången av . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna, däribland , , , Läkar- förbund, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Länsstyrelserna i , och och Visita tillstyrker eller har inte några synpunkter på förslaget. anser att det är de olika åtgärderna och restriktionerna som utgör det största störmomentet avseende regionens förmåga att upprätthålla samhällsviktig verksamhet. Kommuner och Regioner (SKR) tillstyrker förslaget men fram- håller att beredskap alltjämt kan behövas för ett förvärrat läge. från att regeringen har beredskap för att införa snabba och träffsäkra åtgärder om ett sådant behov som kan motivera nya inskränkningar stödjer förslaget, men framhåller att covid-19-lagen inneburit en väsentligt högre träffsäkerhet i möjligheterna att begränsa sådan verksamhet som faktiskt skulle kunna medföra ökad risk för smittspridning, jämfört med den träffsäkerhet som enbart ordningslagen och smittskyddslagen medför. Förbundet anser att om utvecklingen i pandemin vänder och nya begränsande åtgärder blir nödvändiga är det idrottsrörelsens önskan att covid-19-lagen får träda i kraft igen, framför mindre träffsäkra alternativ. bedömer att de föreslagna ändringarna avseende lagarnas giltighetstid, ändringen i ordningslagen (1993:1617) samt upphävandet av tillhörande förordningar bör anmälas enligt och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet). Skälen för regeringens förslag Ipropositionen Fortsatt beredskap genom förlängd giltighet av covid-19- lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen föreslog regeringen bl.a. att giltighetstiden för covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen ska förlängas och att lagarna skulle gälla till utgången av (prop. 2021/22:69). Regeringen bedömer dock att läget är tillräckligt stabilt för att fortsätta avvecklingen av smittskyddsåtgärderna. Omikron ger inte lika allvarlig sjukdom som varianter och vårdbelastningen inom intensivvården och övrig sjukhusvård har inte ökat i samma utsträckning som smittspridningen. Dessutom har de allra flesta personer som tillhör riskgrupper fått en tredje dos vaccin. Regeringens bedömning ligger i linje med de synpunkter som exempelvis lyft avseende att det är restriktionerna som är det största störmomentet avseende samhällsviktig verksamhet. Även bedömer att läget har stabiliserats och myndigheten har därför hemställt till regeringen att bereda frågan om att covid-19 inte längre ska vara klassificerad som en allmänfarlig eller samhällsfarlig sjukdom. Myndigheten anser dock att covid-19 ska föras upp på bilagan i smittskyddsförordningen (2004:255) över anmälningspliktiga sjukdomar. I samband med att beslutade att covid- 19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen skulle fortsätta att gälla till utgången av , riktade den ett tillkännagivande till regeringen att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att lagarna i stället ska fortsätta att gälla endast till utgången av . I socialutskottets betänkande framgår följande när det gäller tillkännagivandet om lagarnas giltighetstid (bet. 2021/22:SoU9 punkt 3, rskr. 2021/22:128). Som regeringen anför är lagarna av extraordinär karaktär och möjliggör betydande inskränkningar i människors grundläggande fri- och rättigheter. påpekar i sitt yttrande att det inte finns något konstitutionellt utrymme för att låta inskränkningarna fortgå när det är motiverat från smittskyddssynpunkt. Även om regeringen föreslår att de mest långtgående bemyndigandena ska upphävas är de kvarvarande bemyndigandena av ingripande karaktär (bet. 2021/22:SoU9 s. 17). Covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen ger regeringen möjlighet att besluta om omfattande inskränk- 2021/22:137 ningar i grundläggande fri- och rättigheter. Lagarna har behövts för att lindra verkningarna av spridningen av det virus som orsakar covid-19. är dock av vikt att lagarna inte gäller längre än nödvändigt. pandemin har gått in i ett nytt skede, främst beroende på den höga vaccinationstäckningsgraden, men även på grund av omikronvariantens förändrade sjukdomsframkallande egenskaper. än tidigare varianter men ger mer sällan upphov till allvarlig sjukdom och behov av sjukhusvård. Vaccinens skyddseffekt mot symtomatisk infektion är lägre men vaccinationernas skydd mot allvarlig sjukdom och död är Till följd av att det epidemiologiska läget har stabiliserats föreslår regeringen att covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen ska upphöra att gälla vid I ordningslagen finns tillfälliga bestämmelser som anknyter till regle- ringen i covid-19-lagen (2 kap. 7 § andra stycket och 15 a §). bestämmelser bör gälla som covid-19-lagen, dvs. Ikraftträdandebestämmelsen till lagen (2021:6) om ändring i ordningslagen (1993:1617) ska därför ändras. Av en övergångsbestämmelse till covid-19-lagen framgår att den upp- hävda lagen dock fortfarande gäller för ärenden och mål om tillsyn som har inletts före upphävandet. Vidare framgår av en övergångsbestämmelse till lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen att den upphävda lagen fortfarande gäller för ärenden eller mål som har inletts före Det innebär att om t.ex. ett tillsynsärende har inletts i förhållande till en verksamhetsutövare eller att en verksamhetsutövare har överklagat ett beslut om ett föreläggande till allmän förvaltningsdomstol ska ärendet eller målet prövas med tillämpning av bestämmelserna i den Regeringen bedömer att inga ytterligare övergångs- Förordningen (2021:8) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 (begränsningsförordningen) och förord- ningen (2020:527) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen är meddelade med stöd av bemyndiganden i bl.a. covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen och kompletterar I förordningen (2021:1085) om behandling av personupp- gifter för nationell användning av vaccinationsbevis finns bestämmelser om behandling av personuppgifter för sådan användning av vaccinations- bevis som avses i förordningen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen och i begränsningsförordningen. lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen upphävs bör även dessa förordningar upphöra att gälla vid utgången av . Regeringen konstaterar att när beslutar om upphörandet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serverings- ställen kommer vissa verktyg för att snabbt kunna vidta åtgärder i händelse av en problematisk smittspridning att försvinna. pågående covid-19-pandemin visar att det epidemiologiska läget snabbt En snabb förändring av det epidemiologiska läget fordrar att träffsäkra åtgärder snabbt kan införas. Om sådana åtgärder försenas kan det leda till ytterligare smittspridning, med ökad belastning på hälso- och sjukvården och fler dödsfall som följd. Att ha tillgång till mer träffsäkra verktyg för att minska risk för smittspridning och belastning på hälso- och sjukvården samt allvarlig sjukdom och död var motivet till att covid-19- lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen infördes. Länsstyrelserna i , och samt lyfter i sina remissvar att det i och med upphörandet av lagarna finns en risk att det kommer att saknas träffsäkra verktyg vid ett försämrat läge. Regeringen bedömer dock att läget är tillräckligt stabilt för att föreslå att lagarna ska upphöra och kan konstatera att det efter lagarnas upphörande finns verktyg för att i viss omfattning införa åtgärder om en samhällskritisk situation uppstår. Begränsningar kan efter upphävandet främst meddelas med stöd av ordningslagen och smittskyddslagen (2004:168). I 2 kap. 15 § ordningslagen bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om att allmänna sammankomster och offentliga tillställningar inte får hållas inom ett visst område, om förbudet är nödvändigt för att motverka bland annat epidemi. Däremot är det inte möjligt att meddela föreskrifter för serveringsställen, platser för fritids- eller kulturverksamhet, handelsplatser, kollektivtrafik och inrikes flygtrafik samt platser för privata sammankomster. Enligt smittskyddslagen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela de ytterligare föreskrifter som krävs för ett ändamålsenligt smittskydd samt till skydd för enskilda (9 kap. 4 §). Vidare får regeringen meddela särskilda föreskrifter om smittskyddet, om det vid en fredstida kris som har betydande inverkan på möjligheterna att upprätthålla ett effektivt smittskydd finns behov av samordnade nationella åtgärder eller ur ett nationellt perspektiv av andra särskilda insatser inom smittskyddet (9 kap. 6 §). Med stöd av bemyndigandet i 9 kap. 6 § smittskyddslagen har regeringen meddelat föreskrifter om fördelning av sjukvårdsmaterial (se förordningen [2020:126] om fördelning av sjukvårdsmaterial till följd av spridningen av sjukdomen covid-19). Efter lagarnas upphörande har möjlighet att införa ytterligare smittskyddsåtgärder genom att besluta om en ny lag ifall en samhällskritisk situation uppstår. Kommerskollegiet anser att förslagen att upphäva covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder i serveringslagen samt ändringen i ordningslagen omfattas av anmälningsplikten enligt tjänstedirektivet eftersom förslagen innebär ett borttagande av krav på de aktuella tjänsteleverantörerna. Enligt tjänstedirektivet ska nya krav samt ändringar av befintliga krav anmälas till Europeiska kommissionen. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att lagarna i sig inte har någon betydelse för den fria rörligheten för personer eller tjänster. Däremot kan EU-rättsliga regler behöva beaktas om föreskrifter ska meddelas med stöd av de föreslagna bemyndigandena i lagarna (prop. 2021/22:69 s. 40). Regeringen vidhåller denna bedömning. Regeringen har dock för avsikt att ge i uppdrag att anmäla att begränsningsförordningen ska upphöra att gälla. tillkännagivanden om de tillfälliga lagarna Regeringens förslag i denna proposition innebär att covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen ska upphöra 2021/22:137 att gälla vid utgången av . Härigenom tillgodoser regeringen också tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som innebär att lagarna i stället ska fortsätta att gälla endast till utgången av (bet. 2021/22:SoU9 punkt 3, rskr. 2021/22:128). Tillkännagivandet är därmed slutbehandlat. Då lagarna upphör att gälla finns det inte längre bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter med stöd av lagarna. tillkännagivande om att regeringen löpande ska informera utskottet då arbete pågår inom med att ta fram nya föreskrifter med stöd av bemyndigandena i covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (bet. 2020/21:SoU23 punkt 4, rskr. 2020/21:159) blir därmed inte längre relevant. Tillkännagivandet är därmed slutbehandlat. Regeringen har tidigare redovisat ett flertal stödsystem som har inrättats under pandemin och som ger kompensation till företag som drabbats av effekterna av pandemin, vilket inkluderar effekter av de föreskrifter som meddelats med stöd av covid-19-lagen eller lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2021/22:1 utg.omr. Då covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen upphör att gälla kan regeringen inte längre meddela föreskrifter med stöd av dessa lagar och det blir därmed inte heller aktuellt att i samband med utfärdande av sådana föreskrifter ta fram regler för ekonomisk kompensation eller ekonomisk ersättning. Tillkännagivandena om ekonomisk kompensation och ekonomisk kompensation (bet. 2020/21:SoU23 punkt 3 och rskr. 2020/21:159, bet. 2021/22:SoU3 punkt 6 och rskr. 2021/22:1 samt bet. 2021/22:SoU1 punkt 2 och rskr. 2021/22:123) är därmed också slutbehandlade. 6Covid-19 ska inte längre anges som en allmänfarlig eller samhällsfarlig sjukdom Regeringens förslag: Covid-19 ska inte längre anges som en allmänfarlig sjukdom i bilaga 1 eller som en samhällsfarlig sjukdom i bilaga 2 till smittskyddslagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna, däribland , , i , Kommuner och Regioner och tillstyrker förslaget. har inga invändningar mot förslaget. tillstyrker förslaget men saknar en konsekvensbeskrivning för arbetsgivare kopplat till att det vid omklassificering inte blir någon anmälningsskyldighet för allvarligt tillbud vid smitta på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har inga synpunkter på förslaget. Myndigheten anser dock att det är viktigt med fortsatt kommunikation och att regeringens förslag inte kommer att ge en negativ påverkan på samhällsviktiga verksamheter. Även Kommuner och Regioner (SKR) anser att en fortsatt kommunikation är viktig. Vidare framhåller SKR att det är viktigt att lyfta konsekvenserna i förhållande till socialförsäkringen eftersom regioner och kommuner fortsatt behöver kunna upprätthålla smittsäkra arbetssätt. SKR anser även att det är viktigt att säkra att vaccinationsbyggnader kan stå kvar efter omklassificeringen med hänvisning till undantagen i (2010:900). Skälen för regeringens förslag: Regeringen kan konstatera att covid- 19-pandemin nu har gått in i ett nytt skede, främst beroende på den höga vaccinationstäckningsgraden, men även på grund av omikronvariantens förändrade sjukdomsframkallande egenskaper. Omikron sprids snabbare än tidigare varianter men ger mer sällan upphov till allvarlig sjukdom och behov av sjukhusvård. Vaccinens skyddseffekt mot symtomatisk infektion är lägre men vaccinationernas skydd mot allvarlig sjukdom och död är fortsatt högt. Det är fortsatt många som insjuknar i covid-19 och regeringen bedömer mörkertalet som stort. Antalet personer som stannar hemma på grund av att någon annan i hushållet är smittad av covid-19 växer i takt med ökningen av antalet personer som är smittade. Regeringen bedömer att detta riskerar att påverka samhället mer negativt än den direkta sjukligheten till följd av covid-19. En stor del av befolkningen har uppnått immunitet mot covid-19 genom vaccination och genomgången infektion. Smittan är vidare så allmänt spridd att begränsande åtgärder får en mindre betydelse. Regeringen anser därför att det är motiverat eller ändamålsenligt att låta sjukdomen omfattas av de bestämmelser som gäller för de sjukdomar som betecknas som allmänfarliga och samhällsfarliga. Både Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och SKR lyfter att det fortsatt är viktigt med kommunikation. Regeringen gör bedömningen att kommunikation fortsatt kommer att ske och att frekvensen kommer att avgöras beroende på hur smittläget utvecklas. SKR anför även att det är viktigt att lyfta konsekvenserna i förhållande till socialförsäkringen. Regeringen bedömer att covid-19 ska ses som andra liknande sjukdomar och att verksamheterna ska hantera identifierade risker för smittspridning. Det är viktigt att fortsätta skydda vård- och omsorgstagare mot smitta. Regeringen bedömer att det finns flera sätt att göra detta på. Den som bedriver vård och omsorg ansvarar bland annat utifrån ett patientsäkerhets- och kvalitetsperspektiv att beakta om personalen är vaccinerad eller inte. Verksamheterna ska hantera identifierade risker för smittspridning, och åtgärderna kan förutom vaccinering t.ex. omfatta basala hygienrutiner, skyddsutrustning, städrutiner och information om riskerna med sjuknärvaro. På remissmötet lyfter att myndigheten saknar en konsekvensbeskrivning för arbetsgivare kopplat till att en omklassificering innebär att det inte längre kommer att finnas en anmälningsskyldighet för allvarligt tillbud vid smitta på arbetsplats. Regeringen konstaterar att om covid-19 inte längre ska ses som en allmän- eller samhällsfarlig sjukdom enligt smittskyddslagen bör covid-19- relaterade arbetsplatstillbud bedömas i enlighet med tidigare regler. Regeringen bedömer att det finns ett systematiskt 2021/22:137 patientsäkerhetsarbete, vilket även inkluderar smitta på arbetsplatser för de verksamheter där detta fortsatt bedöms som viktigt.