prop · H903279 · 2022-07-19 00:00:00 — Det krävs dock inte att delgivningsmottagaren i förväg anvisat eller godtagit att ta emot handlingen på det sättet eftersom en anslutning till tjänsten i sig utgör ett sådant medgivande. Det har övervägts om handlingen och kontrollmeddelandet ska kunna skicka på två olika sätt, t.ex. både per post och elektroniskt. En sådan reform bedöms dock göra förfarandet mer komplicerat utan att det ökar tillförlitligheten av att handlingen kommer fram. Det föreslås därför inte någon sådan lösning. Däremot kan det vara lämpligt att använda påminnelser av olika slag för att se till delgivningsmottagaren t.ex. inställer sig i domstol. Ett sådant tillvägagångssätt ligger dock utanför själva delgivningsförfarandet men innebär i praktiken att delgivningsmottagaren får bättre förutsättningar att ta del av handlingar eller inställa sig i domstol. Det har också övervägts om delgivningstiden ska förkortas vid elektronisk kommunikation. Det finns dock med tanke på den ännu begränsade användningen av elektronisk kommunikation i samband med delgivning nackdelar med en sådan reform. Delgivningsfristen per post bör inte förkortas med hänsyn till hur postgången utvecklas. Samma regler bör gälla för post och elektronisk kommunikation. Det föreslås därför ingen ändring av delgivningstiden. Strafföreläggande innebär att åklagare utfärdar ett föreläggande med böter och/eller villkorlig dom som den misstänkte kan godta. Om den misstänkte godtar strafföreläggandet behövs ingen brottmålsrättegång. Det är också möjligt att ålägga den misstänkte att t.ex. betala skadestånd eller att förverka ett brottsverktyg i strafföreläggandet. Strafföreläggandet är ett viktigt verktyg vid lagföring av mängdbrott eftersom det sparar stora resurser för både åklagare och domstol. Det är angeläget att öka förutsättningarna för användandet av strafförelägganden. I försöksverksamheten har strafföreläggande varit en viktig del. Med ett fullmaktsförfarande har den misstänkte kunnat lämna en fullmakt till polisen i samband med brottet och på så sätt kunnat få sitt bötesstraff snabbt. Förenklade bestämmelser om strafförelägganden Bestämmelserna om strafföreläggande föreslås bli förenklade för att göra handläggningen enklare och för att möjliggöra fler strafförelägganden. Det föreslås att förbudet mot att utfärda strafföreläggande om i föreläggandet inte tas upp alla brott av den misstänkte vilka enligt åklagarens vetskap föreligger till bedömning tas bort. Det innebär att strafföreläggande ska kunna användas mot personer som är brottsaktiva eller misstänks för fler brott. Det föreslås också att det ska bli lättare att använda strafföreläggande för att ålägga den misstänkte en villkorlig dom. Kravet på att den misstänkte ska behöva träffa åklagaren personligen tas bort. krävs att åklagaren bedömer att det är uppenbart att rätten skulle döma till en villkorlig dom för att ett strafföreläggande med villkorlig dom ska kunna utfärdas. Det föreslås att kravet i stället utformas så att det ska vara sannolikt att rätten skulle döma till en sådan påföljd. Strafföreläggande med villkorlig dom ska därför kunna utfärdas i något fler fall än vad som är möjligt . I försöksverksamheten har ett särskilt fullmaktsförfarande för strafföreläggande använts. Förfarandet innebär att den misstänkte i samband med ett brott i ett tidigt skede av utredningen, ofta direkt på brottsplatsen, lämnat en fullmakt till polisen att godkänna ett strafföreläggande. Åklagaren har sedan kunnat utfärda strafföreläggande för brottet utan att den misstänkte behöver medverka. Förfarandet har använts för t.ex. ringa stöld, rattfylleri, köp av sexuell tjänst, brott mot knivlagen och olovlig körning. har allt fler brottstyper tillkommit i försöksverksamheten. Fördelarna med förfarandet är flera. En fördel är att den misstänkte inte längre behöver medverka i processen efter att han eller hon har lämnat en fullmakt till polisen. Det har därför inte funnits behov av att vidta delgivningsåtgärder mot den misstänkte. En annan fördel är att utredningen kan bedrivas på ett mer rationellt sätt och avslutas snabbare. Fullmaktsförfarandet har använts för cirka 10–av ärendena i försöksverksamheten. Det förväntas dock att andelen ska kunna bli ännu större. Det föreslås att fullmaktsförfarandet för strafföreläggande görs om och förenklas. Den nya ordningen innebär att den misstänkte, i stället för en fullmakt, lämnar ett förhandsgodkännande. Det finns då inte något behov av att utse något ombud och förfarandet blir lättare att förstå för den misstänkte. 2021/22:279 Bilaga 1 Villkorat åtalsbeslut och strafföreläggande utfärdar åklagaren strafföreläggande och väcker åtal mot den misstänkte först när tiden för att godkänna strafföreläggandet har gått ut. Det innebär att åklagaren behöver ta ställning till ansvarsfrågan, både vid utfärdandet av strafföreläggandet och sedan vid åtalsbeslutet. 2021/22:279 Bilaga 1 Det föreslås att det ska bli möjligt för åklagaren att utfärda straffföreläggande och fatta beslut om ett villkorat åtalsbeslut. Åtalsbeslutet är villkorat av att den misstänkte inte godkänner straffföreläggandet. Stämningsansökan ges in till domstolen först när tiden för att godkänna strafföreläggandet har gått ut om den misstänkte inte godkänner det. Den misstänkte får del av strafföreläggandet och åklagarens stämningsansökan . Det blir därför tydligare för den misstänkte vilka alternativ som finns. Eftersom stämningsansökan innehåller en redogörelse för vilken bevisning som åklagaren åberopar blir det lättare för den misstänkte att till ställning till frågan om strafföreläggande. Figur 2 En ny ordning med möjlighet att utfärda strafföreläggande och fatta ett villkorat åtalsbeslut Den misstänkte får strafföreläggande och en kopia på stämningsansökan alternativt allt i en och samma handling. Åtalsbeslutet är villkorat och verkställs först om strafföreläggandet inte godkänns och stämningsansökan ges in till rätten. Strafföreläggandet kan inte godkännas när fristen gått ut och stämningsansökan har lämnats in. Stämningsansökan ges in till tingsrätten. Snabbare och enklare strafförelägganden Handläggningen av strafförelägganden ska göras snabbare. kan förfarandet dra ut . Det föreslås att den tidsfrist som den misstänkte har att godkänna strafföreläggandet inte får sättas längre än nödvändigt. En påminnelse ska endast skickas till den misstänkte för att påminna om att godkännandetiden är på väg att gå ut. Ett godkännande av strafföreläggande eller förhands-godkännande ska kunna skrivas under med den enklare formen av elektronisk underskrift om det sker i närvaro av t.ex. en åklagare eller polis. Det innebär att samma tekniklösning som används för digital ordningsbot också ska kunna användas för strafförelägganden. Det föreslås också att digitala tjänster för att godkänna och betala strafföreläggande ska utredas i åklagarväsendet. Åklagarens handläggning av strafförelägganden I försöksverksamheten har de som misstänks för brott kunnat lagföras i domstol mycket snabbt. har det varit möjligt för domstolen att delge den tilltalade åtalet i princip Delgivningssättet medför också begränsade möjligheter för den tilltalade att undanhålla sig delgivning och på så sätt fördröja eller förhindra en domstolsprövning. Det är därför viktigt att rättsväsendets förmåga att lagföra personer inte hindras. Om det finns förutsättningar för det, bör åklagaren även fortsättningsvis utfärda strafföreläggande för den misstänkte i stället för att väcka åtal. föreslås dock ett undantag från denna bestämmelse om det riskerar att hindra domstolens möjligheter att senare delge den tilltalade med tillgänglighetsdelgivning eller förenklad delgivning i brottmål. Längre betalningstid för strafföreläggande och ordningsbot Det föreslås att den som godkänner ett strafföreläggande eller ett föreläggande av ordningsbot ska få att frivilligt betala sina böter eller andra betalningsförpliktelser till det allmänna. På så sätt ökar incitamentet att godta ett föreläggande vid erkännande i stället för att begära domstolsprövning endast för få på sig att betala. längre betalningstid förväntas leda till en ökning av betalningsförmågan Den som godkänner ett strafföreläggande eller ett föreläggande av ordningsbot ska få på sig att betala frivilligt. misstänkte har betalat minst halva beloppet inom ska betal- ningsfristen förlängas ytterligare . Den misstänkte ska därför som längst kunna få på sig att betala frivilligt. är det inte möjligt att sekretessbelägga uppgifter i ett ärende om Det innebär att åtal måste väckas endast för att t.ex. kunna skydda identiteten hos en målsägande eller för att förhindra ett utlämnande av uppgifter som i andra sammanhang skyddas av sekretess, t.ex. uppgifter om barnpornografibrott. Det föreslås att det införs en möjlighet att skydda uppgifter med sekretess i ett ärende om strafföreläggande på samma sätt som om saken hade hanterats i domstol. Uppdelad handläggning och deldom i domstol Som huvudregel ska flera åtal mot en och samma tilltalad i domstol hanteras gemensamt. Det kan av praktiska skäl ibland finnas behov av att dela upp handläggningen, bl.a. i ett snabbförfarande i brottmål. I försöksverksamheten har en målsättning varit att den misstänkte ska lagföras inom 2–från brottet. En bestämmelse om gemensam handläggning kan därför medföra att lagföringen fördröjs för dem som är särskilt brottsaktiva. När handläggningen ska delas upp ska domstolen göra en bedömning om det är till fördel för handläggningen. Domstolen ska också göra en prövning om det finns särskilda skäl mot en sådan uppdelning. Ett särskilt skäl mot en uppdelad handläggning eller deldom är om den tilltalade skulle drabbas av en påtaglig nackdel i påföljdshänseende. Det föreslås en ny ordning som innebär att domstolen endast ska göra en bedömning om det finns en fördel för handläggningen att den delas upp. Det innebär att domstolens bedömning i första hand ska ta sikte på de praktiska aspekterna som en uppdelad handläggning leder till. en snabb lagföring ska också beaktas vid denna bedömning. 2021/22:279 Bilaga 1 Snabbförfarande för unga lagöverträdare Parallellt med försöksverksamheten för vuxna lagöverträdare har det bedrivits en försöksverksamhet med snabbare lagföring för unga lagöverträdare, dvs. Försöksverksamheten inleddes i norra . Arbetsmetoden i försöksverksamheten för unga har vissa likheter med vuxenförfarandet men är anpassat till lagföringsprocessen för unga. I förfarandet för unga lagöverträdare har varken tillgänglighetsdelgivning eller strafföreläggandefullmakter använts. I stället har fokus legat på polisens samverkan med och att snabbt inleda brottsutredningen och hålla förhör med den unge. Underlaget i försöksverksamheten har varit begränsad. Verksamheten har än så länge endast bedrivits i ett begränsat geografiskt område. Förfarandet har utvärderats av och har också granskats av Justitiekanslern. Försöksverksamheten bör förlängas och utvidgas för att senare kunna införas permanent. Förfarandet bygger på att polisen i ett tidigt skede ska hålla förhör med den unge och underrätta denne om att han eller hon är misstänkt för brott. När en ung misstänkt underrättas om misstanke om brott ska förundersökningen enligt bestämmelser i lag som huvudregel slutföras . I förfarandet ska den unge höras och delges misstanke inom från brottet eller ingripandet. Förundersökningsledaren har en nyckelroll i verksamheten eftersom kontakten mellan den yttre polispersonalen och förundersökningsledaren förbättra kvaliteten i utredningen och ger möjlighet till återkoppling på utredningsarbetet. Tingsrätten ska framöver i försöksverksamheten prioritera samtliga brottmål i snabbförfarandet. Den samverkan som bedrivs av den lokala polisverksamheten och ska fortsätta och även utvecklas. Samverkan ska tydligare inkludera åklagare och domstol. Förlängning till 2024 och utvidgning till hela polisregion I syfte att få ett bredare beslutsunderlag och genomföra förbättringar föreslås att försöksverksamheten ska fortsätta fram till utgången av 2024. Det föreslås att försöksverksamheten ska utvidgas till hela polisregion som omfattar och . Fler brottstyper och grova brott mot person Det finns behov av att utveckla snabbförfarandet utifrån den erfarenhet som uppnåtts i försöksverksamheten. Det föreslås att den avgränsning av de brottstyper som handläggs i snabbförfarandet breddas. ingår samtliga ingripandebrott som polisen utreder utan medverkan från åklagare, t.ex. trafikbrott, narkotikabrott, tillgreppsbrott och vissa I förfarandet har dock i stort sett endast mer lindriga brott Det finns därför behov av att i praktiken också handlägga mer allvarlig brottslighet i förfarandet. Det föreslås därutöver att brott mot person, oberoende av om brottet ska utredas under medverkan från åklagare, t.ex. allvarliga vålds- och tillgreppsbrott som rån, ska ingå i förfarandet. Det ska också vara möjligt att utreda dessa brott i förfarandet även om polisen inte direkt anträffar gärningspersonen är utpekad av t.ex. brottsoffret eller ett vittne eller om det finns förutsättningar att snabbt identifiera den misstänkte på annat sätt. Skyndsam delgivning av misstanke för den som är I försöksverksamheten har en del av arbetssättet varit att skyndsamt delge misstanke om brott och hålla förhör med den unge. Det finns redan bestämmelser om att en förundersökning mot någon ska bedrivas skyndsamt. Det finns dock inte någon reglering om hur skyndsamt förhör ska hållas eller när den unge ska delges misstanke om brott. När misstanke om brott har delgetts ska förundersökningen som huvudregel enligt lag slutföras . Det föreslås att delgivning av misstanke om brott mot den som är och som gäller brott på vilket fängelse kan följa ska ske efter det att misstanken har uppkommit och det kan ske utan men för utredningen. Regleringen föreslås redan nu bli permanent och träda i kraft . Brottsbekämpande myndigheters och domstolsväsendets tillgång till inkomstuppgifter från beskattningsdatabas Det föreslås att flera brottsbekämpande myndigheter och allmän domstol ska få tillgång till inkomstuppgifter från beskattningsdatabas. Uppgifterna ska bl.a. kunna användas som ett underlag för beräkning av dagsböter och andra påföljder. har rättsväsendet små möjligheter att kontrollera eller på egen hand själv ta fram uppgifter om den misstänktes eller den tilltalades ekonomiska förhållanden. Tillgången till beskattningsdatabasen förväntas leda till att fler korrekta bötesstraff. De allmänna domstolarna, och föreslås också få tillgång till uppgifter i beskattningsdatabasen för att i vissa fall kunna beräkna eller kontrollera återbetalningsskyldighet, avgift eller ersättning, t.ex. rättshjälpsavgift och återbetalningsskyldighet i brottmål för offentlig försvarare. 2021/22:279 Bilaga 1 Enklare och rättvisare system för att återbetala kostnader till staten för provtagning och analys av blod, urin och saliv Den som döms för ett brott av en domstol eller lagförs i ett strafföreläggande ska som huvudregel ersätta staten för kostnader i brottsutredningen för provtagning och analys av blod, urin och saliv. Systemet är konstruerat på ett sätt som innebär att kostnaden måste beräknas och bestämmas i varje enskilt fall. Det innebär att det är svårt att förutse och i förväg beräkna kostnaden. Kostnaden styrs av faktorer som inte kan påverkas av den enskilde eller som saknar en koppling till brottet eller dess allvar. Det föreslås en ordning som innebär att det ska bli möjligt att i författning bestämma avgifter för provtagnings- och analyskostnader som baserar sig på schabloner. Det förväntas underlätta handläggningen för rättsväsendets aktörer, inte minst i samband med förhandsgodkännande av strafförelägganden. Det blir också rättvisare för dem som lagförs för brott. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 30 kap. 4 §, 31 kap. 1 §, 33 kap. 6 och 6 a §§, 45 kap. 3 § och 48 kap. 2–5, 7–10 och 12 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 1 kap. 7 §, 33 kap. 6 b § och 48 kap. 2 a och 10 a §§ av följande lydelse. 2021/22:279 Bilaga 2 Varje tingsrätt ska tillämpa ett snabbförfarande för att skyndsamt avgöra vissa brottmål. I förfarandet ska ingå de brott som har handlagts i ett särskilt snabbförfarande under utredningen av brottet, om det inte är olämpligt. Tingsrätten ska regelbundet samverka med berörda myndigheter i frågor om snabbförfarandet. Om flera åtal handläggs i en Om flera åtal handläggs i en rättegång får dom meddelas i fråga rättegång får dom meddelas i fråga om något av dem trots att hand- om något av dem trots att hand- läggningen av de övriga åtalen inte läggningen av de övriga åtalen inte avslutats (deldom). avslutats (deldom). samma tilltalad får deldom samma tilltalad får deldom meddelas endast om det är till meddelas endast om det är till fördel för målets handläggning och fördel för målets handläggning. det inte finns särskilda skäl mot det. Om den tilltalade döms för Om den tilltalade döms för brottet i ett mål där åklagaren för brottet i ett mål där åklagaren för talan, ska den tilltalade ersätta talan, ska den tilltalade ersätta staten för det som betalats av staten för det som betalats av allmänna medel i ersättning till allmänna medel i ersättning till Den tilltalade ska också Den tilltalade ska också 1Tidigare paragraf 1 kap. 7 § upphävd genom 1990:443. 2Senaste lydelse 2014:320. 3 Senaste lydelse 2018:533. 2021/22:279 Bilaga 2 ersätta staten för kostnaden att ersätta staten för kostnaden att hämta honom eller henne till rätten hämta honom eller henne till rätten och för kostnaden för provtagning och för kostnaden för provtagning och och analys av blod, urin och saliv analys av blod, urin och saliv som som avser honom eller henne och avser honom eller henne och som som har gjorts för utredning om har gjorts för utredning om brottet. analys får bestämmas enligt en särskild taxa som baserar sig på en bestämmer får meddela föreskrifter Ersättningsskyldigheten omfattar dock inte kostnader som inte skäligen varit motiverade för utredningen, eller kostnader som vållats genom vårdslöshet eller försummelse av någon annan än den tilltalade, hans eller hennes ombud eller försvarare som utsetts av honom eller henne. Ersättningsskyldigheten omfattar inte heller det som betalats i ersättning till en försvarare för utlägg för tolkning av överläggning med den tilltalade. Den tilltalade är inte i något annat fall än som avses i 4 § första stycket skyldig att betala mera av kostnaden för försvararen än vad han eller hon skulle ha fått betala i rättshjälpsavgift vid rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1996:1619). Det som sägs i den lagen om kostnad för rättshjälpsbiträde gäller i stället kostnad för offentlig försvarare. Det belopp som den tilltalade ska betala får sättas ned helt eller delvis, om det finns skäl till det med hänsyn till den tilltalades brottslighet eller hans eller hennes personliga och ekonomiska förhållanden. Om det belopp som den tilltalade skulle vara skyldig att ersätta understiger en viss gräns som regeringen fastställt, ska han eller hon inte vara ersättningsskyldig. andra stycket, 34–38 och 47–51 §§ del- givningslagen (2010:1932) gäller inte delgivning av stämning i brottmål. Bestämmelserna i 24 § och 25 § Bestämmelserna i 24 § och 25 § hindrar inte att den tilltalade delges hindrar inte att den tilltalade delges stämning och andra handlingar i ett stämning och andra handlingar i ett delgivning om han eller hon av en tjänsteman som anges i tredje delgivning om han eller hon av en sammanträffande har delgetts infor- tredje stycket vid ett personligt mation om att förenklad delgivning kan komma att användas i ljud- och bildöverföring har förenklad delgivning kan komma 4Senaste lydelse 2016:37. Bestämmelserna i 6 § andra stycket gäller även handlingar i ett mål enligt 27 kap. 6 § och 28 kap. 9 § om informationen har delgetts den dömde personligen eller genom en ljud- och bildöverföring av en anställd inom med anledning av myndighetens beslut att begära att åklagare för talan om att påföljden ska undanröjas. Det som sägs om åtalet i 6 § andra stycket skai stället avse talan om undanröjande. tilltalade inte har förflutit att användas i tingsrätten och det skickas till den tilltalade inte har Information som avses i andra stycket får delges av a) en åklagare, b) en polisman b) en polisman, heten har utsett, c)en tulltjänsteman, d)en tjänsteman vid , eller e)en anställd vid en brottsbekämpande myndighet som myndigheten har utsett. Bestämmelserna i 6 § andra stycket gäller även handlingar i ett mål enligt 28 kap. 9 § om informationen har delgetts den dömde personligen av en anställd inom med anledning av myndighetens beslut att begära att åklagare för talan om att skyddstillsynen ska undanröjas. 6 b § Tillgänglighetsdelgivning enligt 52–55 §§ delgivningslagen får användas för att delge a)den tilltalade stämning och andra handlingar i brottmål, b)den misstänkte underrättelse enligt 23 kap. 18 a § första stycket, och c)den dömde handlingar i mål enligt 27 kap. 6 § och 28 kap. 9 § . Information om tillgänglighetsdelgivning får lämnas av de befattningshavare som följer av 6 § 5 Senaste lydelse 2021:250. 2021/22:279 Bilaga 2 Information om tillgänglighetsdelgivning enligt första stycket c) får också lämnas av en anställd inom med anledning av myndighetens beslut att begära att åklagare för talan om att påföljden ska undanröjas. Om åtal har väckts mot någon för Om åtal har väckts mot någon för flera brott ska åtalen handläggas i flera brott ska åtalen handläggas i handläggas var för sig om det är till handläggas var för sig om det är till fördel för målets handläggning och fördel för målets handläggning. det inte finns särskilda skäl mot det. Om åtal har väckts mot flera personer får åtalen handläggas i en rättegång om det är till fördel för målets handläggning eller det annars finns skäl för det. Åtal får inte förenas om domstolen är obehörig att handlägga något av åtalen eller om det gäller olika rättegångsformer för dem. Åtal som handläggs gemensamt får delas upp när det finns skäl för det. Strafföreläggande enligt detta kapitel innebär att den misstänkte föreläggs ett bötesstraff, efter vad åklagaren anser att brottet bör föranleda, som den misstänkte får godkänna eller inom . Under de förutsättningar som anges i 4 § andra stycket får strafföreläggande avse villkorlig dom eller en sådan påföljd i förening med böter. Av 5 a § framgår att ett strafföreläggande också får omfatta ett enskilt anspråk som avser betalningsskyldighet. Föreläggande av ordningsbot enligt detta kapitel innebär att den misstänkte föreläggs ett bötesstraff, efter vad som bestämts enligt 14 §, som han eller hon får godkänna eller inom . Om ett brott är förenat med Om ett brott är förenat med egendoms förverkande, annan sådan egendoms förverkande, annan sådan rättsverkan i form av avgift enligt rättsverkan i form av avgift enligt lagen (1994:419) om brottsofferfond, lagen (1994:419) om brottsofferfond, ska också en sådan särskild ska också en sådan särskild strafföreläggande eller ett före- strafföreläggande eller ett före- läggande av ordningsbot. läggande av ordningsbot. samma gäller kostnad för prov- samma gäller kostnad för prov- tagning och analys av blod, urin tagning och analys av blod, urin och saliv som avser den misstänkte 6Senaste lydelse 2014:320. 7Senaste lydelse 2018:1951. och som har gjorts för utredning om följer av 31 kap. 1 § som avser den I fråga om sådan kostnad misstänkte och som har gjorts för utredning om brottet. Om ett brott är förenat med företagsbot ska boten också föreläggas genom strafföreläggande som den misstänkte får godkänna. Åklagaren får fatta ett villkorat beslut om att väcka åtal mot den misstänkte när ett strafföreläggande utfärdas. Beslutet får verkställas om straff- föreläggandet inte godkänns inom den fastställda tiden genom att ges in till rätten. Har ett föreläggande enligt detta Har ett föreläggande enligt detta