prop · H903240 · 2022-05-10 00:00:00 — Enligt var 83 företag registrerade som skattskyldiga för avfallsförbränningsskatten (se av avfallsförbränningsskatten), varav redovisade för mer än noll kronor . Övriga företag förbränner antingen avfall som är undantaget från beskattning eller producerar material som innehåller avfallet eller dess restprodukt. Majoriteten av företagen som redovisade för mer än noll kronor tillhör branscherna el- och fjärrvärme samt avfall, återvinning och sanering. Denna grupp svarar också för av skatteintäkterna. De företag som berörs av skatten är av varierande storlek. Av de företag som är registrerade för avfallsförbränningskatt utgör hälften kommunala företag. Den andra hälften domineras av privata företag vilka förbränner avfall som är undantaget från skatteplikt, som exempelvis krematorier för husdjur. Bland de aktörer som producerar fjärrvärme är majoriteten kommunala företag. Avfall används som bränsle i såväl kraftvärmeverk som renodlade Det handlar således primärt om anläggningar som är anslutna till och ingår i lokala fjärrvärmesystem. Totalt förväntas den årliga energiproduktionen med avfall som tillfört bränsle motsvara värme och el. Bidraget till den nationella elbalansen förväntas därmed vara begränsat, men kraftvärmeanläggningar fyller en viktig roll för energisystemet genom att tillföra lokal kraft i områden som riskerar att drabbas av effekt- och kapacitetsbrist, inte minst i storstadsområden och i . Avfallsbaserade anläggningar är att betrakta som pristagare på råkraftmarknaden och kostnaden för punktskatten bedöms därför inte kunna övervältras på elpriset. avfallsförbränningsägaren bära den del av skattekostnadsökningen som hänförs till produktionen av el i avfallsförbränningsanläggningar. innebär förslaget, åtminstone på kort till medellång sikt, begränsade ökningar av skattekostnaden. Skattenivån bedöms de närmaste åren, allt annat lika, öka med ytterligare per ton och år (exklusive KPI-omräkning) som en följd av den föreslagna BNP-indexeringen. Lönsamheten för avfallsförbränning beror också på priset på el vilket påverkas av en mängd omvärldsfaktorer. den förväntade prisutvecklingen, bl.a. till följd av höga bränslepriser, tyder på betydande intäktsökningar för el som säljs via råkraftmarknaden. årliga kostnadsökningen för dessa anläggningar bedöms inte i större utsträckning inverka på lönsamheten för den elproduktion som sker med avfall som bränsle. På fjärrvärmemarknaden distribuerar aktörerna värmen i lokala nät och på lokala marknader där företagen oftast agerar som monopolister. omhänderta denna situation prissätts därför fjärrvärme normalt utifrån finner i rapporten av avfalls- förbränningsskatten att övervältring i de allra flesta fallen inte har skett på Den ökade skattekostnad som uppstår till följd av den tillkommande BNP-indexeringen bedöms därför inte övervältras på Som framgår ovan bedöms dock ökningen av skattenivån bli relativt måttlig. påverkan på de berörda företagens konkurrenskraft på marknaden för uppvärmning vara begränsad, åtminstone på kort till medellång sikt. Energiföretagen efterfrågar i sitt remissvar en analys av konsekvenserna av de ökade priserna på utsläppsrätter i det europeiska utsläppshandelssystemet EU ETS. Det kan konstateras att det primärt är de regeländringar som föreslås i denna lagrådsremiss som belyses i detta Utsläppsprisernas nivå påverkar lönsamheten för de anläggningar som ingår i EU ETS och som använder fossila bränslen, såsom plastfraktioner i avfallsförbränning. Orsaken är dels att de ökar kostnaden för att producera värme och el med fossila bränslen, dels att intäkterna för el indirekt tenderar att öka, eftersom marginalproduktionen på el- marknaden ofta är fossilbaserad. Högre priser på utsläppsrätter inom EU ETS medför företagsekonomiska incitament att växla till att i stället använda fossilfria bränslen, vilket är i linje med den klimatomställning som pågår. I viss utsträckning bedöms även ett mindre antal företag verksamma inom olika typer av återvinning beröras av avfallsförbränningsskatten, jfr prop. 2019/20:32 s. 40–41. Det handlar framför allt om s.k. sekundäravfall. En särskild utredare har analyserat frågan om bl.a. visst sekundäravfall bör undantas från avfallsförbränningsskatten. Utredningen, som antog namnet , redovisade sitt uppdrag i betänkandet Avfallsbeskattning – En fråga om undantag (SOU 2022:9). Förslaget om att BNP-indexera skattebeloppen bedöms endast påverka dessa företag i begränsad omfattning. Ett införande av BNP-indexering för punktskatterna på kemikalier i viss elektronik och på avfallsförbränning ökar skattenivåerna för punktskatter vars skattebelopp förändras och som hanteras av berörda företag. Då omräkningen föreslås ske år innebär det att vissa skattebelopp riskerar att utvecklas på ett annat sätt än när omräkning sker utifrån ett visst basår. För att omräkningen ska resultera i motsvarande utveckling som i en basårsmodell bedöms därför ytterligare information i vissa fall behöva tillföras för skattebelopp som innehåller få värdesiffror. Det föreslås ske genom att skattebeloppen för skatten kemikalier i viss elektronik utöver hela kronor också avrundas till hela ören. Det förändrar skattebeloppens utveckling , men i genomsnitt bedöms utvecklingen bli motsvarande. Den ökade detaljeringsgraden kommer också innebära en jämnare och tydligare utveckling av skattebeloppen som är lättare för de berörda företagen att förutse. Att även ören föreslås införas för kemikalieskattens skattebelopp bedöms inte innebära en avsevärt förändrad administrativ börda då det är en valutaenhet som företagen redan hanterar i sina administrativa system. Vissa engångskostnader kan dock uppstå. Förslaget kommer sammantaget inte nämnvärt påverka företagens administrativa börda. Någon särskild hänsyn till små företag bedöms därmed inte heller behöva tas i utformningen av förslaget. Effekter för enskilda och offentlig sektor De ökade skattekostnaderna som följer av den föreslagna BNP- indexeringen av skatten på kemikalier i viss elektronik bedöms i huvudsak övervältras på hushållskunder. Den årliga kostnadsökningen för hushåll som köper de varor som är skattepliktiga förväntas totalt uppgå till ca . Prisökningen per vara bedöms som begränsad, varför effekterna av förslaget på hushållens konsumtion förväntas vara små. Skatten på kemikalier i viss elektronik syftar till att minska förekomsten av farliga kemiska ämnen i människors hemmiljö (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 6.16). Framför allt handlar det om skadliga flamskyddsmedel. Behovet av och de önskvärda samhällsekonomiska effekterna av att minska användningen kopplas i sin tur till de negativa effekterna på människors hälsa och miljö som användning av dessa medel bedöms ge upphov till. I den utsträckning som BNP-indexeringen ökar skattens styrande effekt bidrar förslaget därmed till att minska de hälso- och 2021/22:240 miljörelaterade effekter som användningen av skadliga flamskyddsmedel i elektronik innebär. Enligt övervältras avfallsförbränningsskatten via materialåtervinningsaktörerna till bl.a. hushållen. leder förslaget till relativt små ökningar av skattekostnaderna. På kort sikt förväntas förslaget om BNP-indexering av skatten på avfallsförbränning endast i begränsad utsträckning påverka hushållens avfallskostnader. På lång sikt påverkas även hushållen indirekt av eventuella elprisökningar. Förslaget bedöms endast marginellt påverka kommunernas kostnader för hantering av hushållsavfall. I de fall kommunerna äger avfallsförbränningsanläggningar blir effekterna enligt ovan. Om de ökade skattekostnaderna helt eller delvis inte övervältras påverkas intäkterna från den verksamhet som bedrivs i avfallsförbränningsanläggningen negativt. Eftersom kostnadsökningen bedöms som begränsad blir dock även påverkan på intäktsnivån begränsad. Skatten på avfallsförbränning bedöms i allmänhet ha en mycket begränsad påverkan de totala utsläppen av växthusgaser. Däremot bedöms den i viss utsträckning indirekt kunna bidra till att det nationella klimatmålet uppnås till följd av att avfallsförbränningskapaciteten minskas. En snabbare uppräkning av skattesatsen understödjer denna utveckling. Till skillnad mot vad bl.a. Energiföretagen , Avfall och KI anför i sina remissvar anser regeringen därmed att skatten har miljöstyrande effekt. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget innebär att behöver vidta åtgärder för att tillgodose företagens informationsbehov när det gäller BNP-indexering av skatten på kemikalier i viss elektronik och avfallsförbränningsskatten. Det behövs troligen inte heller några informationsinsatser som går utöver de som normalt sker vid regelförändringar. Åtgärderna ingår i den anpassningen som görs på grund av ny eller förändrad lagstiftning och eventuellt tillkommande kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. har påpekat att redogörelsen för hur förslaget överensstämmer med är bristfällig. De båda skatterna utgör nationell skattelagstiftning. I samband med att de aktuella skatterna infördes prövades de mot och anmäldes i enlighet med tillämpliga sekundärrättsliga regler. Skatterna bedömdes då uppfylla krav. Förslaget innebär en mindre ändring av de nationella skattebestämmelserna. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att förslaget är förenligt med . Effekter på sysselsättning, fördelning och ekonomisk jämställdhet Förslaget bedöms ha en mycket begränsad påverkan på företagens och hushållens kostnader och förväntas därför inte påverka sysselsättning, fördelning eller den ekonomiska jämställdheten. Att skatten på förbränning av avfall , utöver omräkning med hänsyn till förändring i KPI, även föreslås räknas om med hänsyn till den genomsnittliga utvecklingen av BNP medför att skattenivån kommer att öka snabbare. Det bedöms att skattens effekter för avfallsförbrännare förstärks. utvärdering av skatten visar att kraftvärme- och värmeverkens investeringsplaner har påverkats efter skattens införande och det bedöms att avfallsförbränningskapaciteten kommer att minska. Såsom påpekar i sitt remissvar riskerar en snabbare omräkning av avfallsförbränningsskatten bidra till att minska incitamenten till att investera i kraftvärme. I Nationell strategi för elektrifiering – en trygg, konkurrenskraftig och hållbar elförsörjning för en historisk klimatomställning (I2022/00299) har regeringen aviserat ett uppdrag till om att ta fram en strategi för en långsiktigt hållbar utveckling av fjärrvärmesektorn. Strategin bör omfatta en översyn över regelverk och styrmedel som påverkar fjärr- och kraftvärmens konkurrenskraft. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik 3 § Skatt ska betalas för varor hänförliga till följande KN-nr: 1.8418 10, 8418 21, 8418 29, 8418 30 och 8418 40, 3.8450 11, 8450 12 och 8450 19, 5.8471 30, 8471 41 och 8471 49, 7.8516 50 och 8516 60, 8.8517 11, 8517 12, 8517 18 och 8517 62, 9.8519 30, 8519 50, 8519 81 och 8519 89, 10.8521 10 och 8521 90, 11.8527 12, 8527 13, 8527 19, 8527 91, 8527 92 och 8527 99, 12.8528 41, 8528 49, 8528 51, 8528 59, 8528 71, 8528 72 och 8528 73, samt För en skattepliktig vara som avses i första stycket 1–4, 6 eller 7 ska skatt betalas med per kilogram av den skattepliktiga varans nettovikt. Skatt ska dock inte betalas med högre belopp än per skattepliktig vara. 2021/22:240 För en skattepliktig vara som avses i första stycket 5 eller 8–13 ska skatt betalas med per kilogram av den skattepliktiga varans nettovikt. Skatt ska dock inte betalas med högre belopp än per skattepliktig vara. Vid beräkning av skatt enligt andra och tredje styckena ska varans nettovikt avrundas nedåt till närmaste helt gram. I paragrafen anges vilka varor som är skattepliktiga och skattens storlek. Ändringarna i andra–femte stycket innebär att skattebelopp Skattebeloppen anges med hela kronor och ören. Övervägandena finns i avsnitt 5. 3 a § För och efterföljande kalenderår ska skatt i stället för vad som anges i 3 § betalas med belopp som räknas om enligt andra stycket. Regeringen fastställer före november månads utgång de skattebelopp som enligt denna paragraf ska betalas för påföljande kalenderår. Skattebeloppen räknas om genom att de belopp som gäller det år då omräkningen sker multipliceras med ett jämförelsetal. Jämförelsetalet anger förhållandet mellan det allmänna prisläget det år då omräkningen sker och prisläget närmast föregående år. Jämförelsetalet ska avrundas till fyra decimaler. Till jämförelsetalet ska 0,02 adderas innan skattebeloppen räknas om. De omräknade skattebeloppen avrundas till hela kronor och ören. I paragrafen regleras hur skattebeloppen som ska betalas för och efterföljande kalenderår ska beräknas, dvs. hur omräkningen av skattebeloppen för de varor som anges i 3 § ska göras. Ändringen i första stycket innebär att skattebeloppen och efterföljande kalenderår räknas om enligt andra stycket. Bestämmelsen om att regeringen senast före november månads utgång ska fastställa de skattebelopp som ska betalas för påföljande kalenderår, som finns i nuvarande tredje stycket, tas också in i första stycket. Bestämmelserna om omräkning, som finns i nuvarande första stycket, finns nu i andra och tredje styckena. Av andra stycket följer att skattebeloppen räknas om genom att de belopp som gäller det år då omräkningen sker multipliceras med ett jämförelsetal. Det innebär att den tidigare modellen för omräkning som utgick från ett specifikt basår ersätts med en ny, enligt vilken skattebeloppen ska omräknas löpande . I tredje stycket anges vad som avses med det jämförelsetal som ingår i beräkningen enligt andra stycket. Ändringen innebär vidare att jämförelsetalet som anges i nuvarande första stycket ska avrundas till fyra decimaler. Härigenom används lika många värdesiffror i det framräknade jämförelsetalet som i de indextal som används i beräkningen. Detta tydliggör hur beräkningen sker. Därutöver anges att 0,02 ska adderas till jämförelsetalet innan skattebeloppen räknas om, vilket är ett schabloniserat tillägg som uttrycker BNP-utvecklingen. Ändringen innebär att skattebeloppen, utöver att omräknas med hänsyn till förändringen i KPI, även räknas om med beaktande av utvecklingen av BNP. De omräknade skattebeloppen ska avrundas till hela kronor och ören för att bidra till att beräkningen resulterar i belopp som i genomsnitt utvecklas på samma sätt som med dagens basårsmodell. Övriga ändringar är redaktionella. Övervägandena finns i avsnitt 5. I avsnitt 5 finns även ett räkneexempel Prop. 2021/22:240 för hur omräkningen av skattebeloppen ska ske. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns 13 § För och efterföljande kalenderår ska skatt i stället för vad som anges i 12 § betalas med belopp som räknas om enligt andra stycket. Regeringen fastställer före november månads utgång det skattebelopp som enligt denna paragraf ska betalas för påföljande kalenderår. Skattebeloppet räknas om genom att det belopp som gäller det år då omräkningen sker multipliceras med ett jämförelsetal. Jämförelsetalet anger förhållandet mellan det allmänna prisläget det år då omräkningen sker och prisläget närmast föregående år. Jämförelsetalet ska avrundas till fyra decimaler. Till jämförelsetalet ska 0,02 adderas innan skattebeloppet räknas om. Det omräknade skattebeloppet avrundas till hela kronor. I paragrafen regleras hur skattebeloppet som ska betalas för och efterföljande kalenderår ska beräknas, dvs. hur omräkningen av skattebeloppet för de varor som anges i 12 § ska göras. Ändringen i första stycket innebär att skattebeloppet och efterföljande kalenderår räknas om enligt andra stycket. Bestämmelsen om att regeringen senast före november månads utgång ska fastställa det skattebelopp som ska betalas för påföljande kalenderår, som finns i nuvarande tredje stycket, tas också in i första stycket. Bestämmelserna om omräkning, som finns i nuvarande första stycket, finns nu i andra och tredje styckena. Av andra stycket följer att skattebeloppet räknas om genom att det belopp som gäller det år då omräkningen sker multipliceras med ett jämförelsetal. Det innebär att den tidigare modellen för omräkning som utgick från ett specifikt basår ersätts med en ny, enligt vilken skattebeloppet ska omräknas löpande . I tredje stycket anges vad som avses med det jämförelsetal som ingår i beräkningen enligt andra stycket. Ändringen innebär vidare att jämförelsetalet som anges i nuvarande första stycket ska avrundas till fyra decimaler. Härigenom används lika många värdesiffror i det framräknade jämförelsetalet som i de indextal som används i beräkningen. Detta tydliggör hur beräkningen sker. Därutöver anges att 0,02 ska adderas till jämförelsetalet innan skattebeloppet räknas om, vilket är ett schabloniserat tillägg som uttrycker BNP-utvecklingen. Ändringen innebär att skattebeloppet, utöver att omräknas med hänsyn till förändringen i KPI, även räknas om med beaktande av utvecklingen av BNP. Det omräknade skattebeloppet avrundas till hela kronor. Övriga ändringar är redaktionella. Övervägandena finns i avsnitt 5. I avsnitt 5 finns även ett räkneexempel för hur omräkningen av skattebeloppet ska ske. 2021/22:240 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian BNP- indexering av skatterna på kemikalier i viss elektronik och på avfallsförbränning I promemorian föreslås att skatten på kemikalier i viss elektronik och skatten på avfallsförbränning ska räknas om, utöver med hänsyn till förändringen i konsumentprisindex (KPI), även med beaktande av utvecklingen av bruttonationalprodukten genom ett tillägg till förändringen i KPI. Ändringarna föreslås träda i kraft . 2021/22:240 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik Härigenom föreskrivs att 3 och 3 a §§ lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik ska ha följande lydelse. Skatt ska betalas för varor hänförliga till följande KN-nr: 1.8418 10, 8418 21, 8418 29, 8418 30 och 8418 40, 3.8450 11, 8450 12 och 8450 19, 5.8471 30, 8471 41 och 8471 49, 7.8516 50 och 8516 60, 8.8517 11, 8517 12, 8517 18 och 8517 62, 9.8519 30, 8519 50, 8519 81 och 8519 89, 10.8521 10 och 8521 90, 11.8527 12, 8527 13, 8527 19, 8527 91, 8527 92 och 8527 99, 12.8528 41, 8528 49, 8528 51, 8528 59, 8528 71, 8528 72 och 8528 73, För en skattepliktig vara som avses i första stycket 1–4, 6 eller 7 ska skatt betalas med per kilogram av den skattepliktiga varans Skatt ska dock inte betalas med Skatt ska dock inte betalas med högre belopp än per högre belopp än per För en skattepliktig vara som För en skattepliktig vara som avses i första stycket 5 eller 8–13 avses i första stycket 5 eller 8–13 ska skatt betalas med ska skatt betalas med per kilogram av den skattepliktiga per kilogram av den skattepliktiga Skatt ska dock inte betalas med Skatt ska dock inte betalas med högre belopp än per högre belopp än per Vid beräkning av skatt enligt andra och tredje styckena ska varans nettovikt avrundas nedåt till närmaste helt gram. 1 Senaste lydelse 2019:489. 2021/22:240 Bilaga 2 betalas med belopp som efter en betalas med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar de i 3 § årlig omräkning motsvarar de i 3 § andra och tredje styckena angivna andra och tredje styckena angivna det jämförelsetal, uttryckt i procent, det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det som anger förhållandet mellan det närmast före det år beräkningen närmast före det år beräkningen avser och prisläget . avser och prisläget med Beloppen enligt första stycket avrundas till hela kronor. Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna paragraf ska betalas för påföljande kalenderår. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2Senaste lydelse 2019:489. Förslag till lag om ändring i lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns ska ha följande lydelse. 2021/22:240 Bilaga 2 efterföljande år ska skatten betalas efterföljande år ska skatten betalas med belopp som efter en årlig med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar det i 12 § uttryckt i procent, som anger uttryckt i procent, som anger före det år beräkningen avser och före det år beräkningen avser och prisläget med ett årligt Belopp enligt första stycket avrundas till hela kronor. Regeringen fastställer före november månads utgång det omräknade skattebelopp som enligt denna paragraf ska betalas för påföljande kalenderår. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2021/22:240 Bilaga 3 Efter remiss har yttranden över promemorian inkommit från Applia Home appliances , Avfall , för Storköksleverantörer (BFS), Dataspelsbranschen, Energiföretagen , , , Elektronikbranschen, Företagarna, i , Kemikalieinspektionen, , , , , , , , , , , , och Verket för innovationssystem (). Därutöver har yttranden inkommit från, /S, , , , Tekniska verken i och . Energigas och Kommuner och Regioner har avstått från att yttra sig. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt BNP-indexering av skatterna på kemikalier i viss elektronik och Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande 1.lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik, 2.lag om ändring i lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , Shekarabi, Ygeman, Strandhäll, , , , , , , , , , , , Karkiainen Regeringen beslutar proposition BNP-indexering av skatterna på kemikalier i viss elektronik och avfallsförbränning