prop · H903216 · 2022-04-12 00:00:00 — För att understödja en inriktning där arbetsmarknadspolitiska insatser i större utsträckning utförs av leverantörer finns det behov av vissa lagändringar i syfte att förbättra möjligheterna för ett mer ändamålsenligt informationsutbyte mellan Arbetsförmedlingen och leverantörer. Det handlar bl.a. om att både Arbetsförmedlingen och leverantörer ska kunna få tillgång till sådan information som de behöver för att utföra sina respektive uppdrag och för att undvika dubbelarbete. behöver intrånget i den personliga integriteten minimeras. Regeringen föreslår därför mer ändamålsenliga bestämmelser om sekretess för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, en tystnadsplikt för personer som är anställda eller som på något annat sätt deltar i en leverantörs verksamhet och en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om uppgiftsskyldighet för leverantörer som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen (avsnitt 5 och 6). Det behöver även göras lagändringar för att anpassa vissa uttryck i befintlig lagstiftning, bl.a. för att Arbetsförmedlingen ska få behandla personuppgifter om leverantörer som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av myndigheten (avsnitt 7.2 och 8). Många remissinstanser har i sina remissvar berört den bredare inriktningen för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten framöver. Flera remissinstanser är i stort eller i delar positiva till den inriktning för verksamheten som beskrivs i promemorian, som många efterfrågar förtydliganden eller klargöranden i övrigt. Flera remissinstanser har invändningar mot inriktningen för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten eller avstyrker den helt. De synpunkter som remissinstanserna har lämnat kommer att utgöra underlag i det fortsatta arbetet med förordningsändringar eller med annan styrning av Arbetsförmedlingen. Flera remissinstanser anser att det finns behov av ytterligare regeländringar eller att det behövs annan översyn av regelverk utöver de lagförslag som lämnas i promemorian. Synpunkterna handlar om frågor som ligger utanför detta lagstiftningsärende. Behov av lagändringar när det gäller gallring av personuppgifter i den För att bl.a. möjliggöra för Arbetsförmedlingen att kunna bevara person- uppgifter längre än för statistikändamål och förbättra förut- sättningarna för en mer ändamålsenlig behandling av personuppgifter som bevaras för forskningsändamål finns det behov av att justera regelverket när det gäller gallring av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska I avsnitt 7.4 lämnas förslag om detta utifrån förslag som lämnas i promemorian Etableringsjobb (Ds 2019:13). Behov av förtydliganden i lagen om valfrihet hos Arbetsförmedlingen och lagen om vissa kommunala befogenheter När arbetsmarknadspolitiska insatser i större utsträckning utförs av leverantörer är det viktigt att det framgår tydligt av regleringen att Arbetsförmedlingen kan anskaffa leverantörer på det sätt som myndigheten bedömer är mest ändamålsenligt i det enskilda fallet. 9 lämnas därför, utifrån förslag som lämnas i betänkandet Kommuner som utförare av tjänster åt Arbetsförmedlingen – en analys av de rättsliga förutsättningarna (SOU 2020:41), förslag om att förtydliga tillämpnings- området för lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen. Kommunerna har en central betydelse för arbetsmarknadspolitiken och bedriver insatser och verksamheter som på olika sätt underlättar arbetssökandes inträde på arbetsmarknaden, bl.a. inom socialtjänst och vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå. även, efter överenskommelse med Arbetsförmedlingen, anordna aktiviteter för deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. finnas osäkerhet om en sådan överenskommelse får innefatta ersättning till I avsnitt 10 lämnas förslag som syftar till att tydliggöra detta, även här utifrån förslag som lämnas i betänkandet. 2021/22:216 5 Sekretess och tystnadsplikt inom den Nya sekretessbestämmelser för den Regeringens förslag: Sekretess ska gälla i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretess ska även gälla i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. För uppgift i allmän handling som avser personliga förhållanden ska sekretessen gälla i högst . Den särskilda bestämmelsen om sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden när uppgiften förekommer i ärende om etableringsinsatser och i ärende om ersättning som kan lämnas för deltagande i etableringsinsatser ska upphöra att gälla. Även bestämmelsen som inskränker rätten att meddela och offentliggöra sådana uppgifter ska upphöra att gälla. Promemorians (2021:27) förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna, bl.a. ombudsmän (), Justitiekanslern, och Kammarrätten i , har inget att invända mot eller har inga synpunkter på promemorians förslag. Flera remissinstanser tillstyrker eller instämmer i förslaget, bl.a. , och kommuner, , Nationella nätverket för samordningsförbund, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Coompanion , , Famna – för idéburen välfärd, Forum – Idéburna organisationer med social inriktning och Fremia. och Utbildningsföretagen tillstyrker förslaget men understryker att leverantörerna inte kan anses omfattas av offentlighetsprincipen. Kompetensföretagen har också denna synpunkt. Arbetsförmedlingen instämmer i förslaget men anser att ett omvänt skaderekvisit fortsatt bör gälla för ärenden om varsel om driftsinskränkning. Myndigheten anser också att beslut som innehåller uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden bör vara offentliga. TCO instämmer i att offentlighet bör vara huvudregel i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. och kommun har inga synpunkter på förslaget men framhåller att presumtionen för offentlighet kan medföra att fler uppgifter som rör enskilda kan komma att lämnas ut jämfört med . Randstad anser att det är angeläget att de uppgifter om en arbetssökandes personliga förhållanden som behövs för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska kunna hanteras av leverantörer. anser att det är viktigt att sekretess- reglerna för företag utformas så att användningen av uppgifter för forskning, utvärdering och uppföljning inte hindras. SSR samt och kommuner anser att det är rimligt att ändra sekretesskyddet men ifrågasätter hur känsliga uppgifter ska kunna Även Rådet för Europeiska socialfonden i och Region är positiva till förändringarna i sekretesslagstiftningen men betonar att det är angeläget att känsliga uppgifter om enskilda inte röjs av misstag. kommun anser att det behövs ytterligare analys av hur det ändrade skaderekvisitet kan komma att påverka enskildas integritet. Kommuner och Regioner tillstyrker förslaget om ändrade sekretessregler för Arbetsförmedlingen men anser att det bör förtydligas vilka uppgifter som omfattas respektive inte omfattas av den nya regleringen. Arbetsintegrerande Sociala Företagens framhåller att problematiken hos många av de personer som är långtidsarbetslösa kan vara komplex och innefatta många integritetsnära aspekter. organisationen kan en spridning av sådana uppgifter utanför den enskildes kontroll riskera att begränsa viljan att prata om det som är svårt och behöver hänsynen till den enskildes integritet och behov av skydd för känsliga personuppgifter väga tyngre än övriga behov. också att det är viktigt att utreda frågor om ansvarsutkrävande, eftersom risken för missbruk ökar med ökad tillgänglighet till känsliga uppgifter. Skälen för regeringens förslag Sekretessen inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten för enskilds personliga förhållanden och affärs- eller driftförhållanden regleras framför allt i 28 kap. 11 och 12 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), Båda bestämmelserna har, med vissa redaktionella ändringar, flyttats över till OSL från 7 kap. 10 § och 8 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). 28 kap. 12 a § OSL finns bestämmelse om förstärkt sekretesskydd för vissa nyanlända invandrare. I 28 kap. 11 § OSL anges att sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men och uppgiften förekommer i ärende om arbetsförmedling, yrkesvägledning, arbetsvård, antagning till arbetsmarknadsutbildning, hjälp och stöd vid arbetslöshet eller andra åtgärder i anställningsfrämjande syfte eller för att främja en enskilds anpassning till arbetslivet. Sekretessen gäller dock inte beslut i ett För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst femtio I 28 kap. 12 § OSL anges att sekretess gäller i ärende om arbets- förmedling och ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Sekretessen gäller dock inte beslut om stöd i ärende enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I 28 kap. 12 a § OSL anges slutligen att utöver vad som följer av 21 kap. 5 § gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden när 2021/22:216 uppgiften förekommer i ärende om etableringsinsatser och i ärende om ersättning som kan lämnas för deltagande i etableringsinsatser, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I 28 kap. 17 § OSL anges bl.a. att den tystnadsplikt som följer av 12 a § inskränker rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen, förkortad TF, och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrundlagen, förkortad YGL, att meddela och offentliggöra uppgifter. Sekretessens styrka i de ovan nämnda sekretessbestämmelserna avgränsas med ett omvänt skaderekvisit, vilket betyder att sekretess gäller som huvudregel för de uppgifter som kan omfattas. Med ett rakt skaderekvisit är utgångspunkten i stället att uppgifterna är offentliga och att sekretess bara gäller om det kan antas att en viss skada uppkommer om uppgiften röjs. Vad som framgår av förarbetena till nuvarande reglering I förarbetena till dåvarande 7 kap. 10 § sekretesslagen (nuvarande 28 kap. 11 § OSL) anges det att den sekretess som har gällt även ska gälla i den nya sekretesslagen, vilket innebär ett omvänt skaderekvisit för alla ärendetyper som omfattas av bestämmelsen. Det förs dock resonemang om att dela upp verksamhetsgrenarna i olika sekretessnivåer. Å ena sidan anses arbetsförmedling och vägledning vara ärenden av utpräglad förtroendekaraktär som kan omfattas av absolut sekretess. Å andra sidan anses ärende om arbetsvård, antagning till arbetsmarknadsutbildning, hjälp och stöd vid arbetslöshet eller andra åtgärder i anställningsfrämjande syfte eller för att främja enskilds anpassning till arbetslivet ha ett betydande inslag av myndighetsutövning som därför kan omfattas av ett rakt skaderekvisit. För att tillgodose intresset av allmän insyn i fallen med myndighetsutövning fördes det in en generell bestämmelse som innebär att sekretess inte gäller för beslut (prop. 1979/80:2 med förslag till ny sekretesslag m.m., Del A s. 199–200). I samma förarbeten framgår att exempel på arbetsvårdsåtgärder är arbetsprövning och arbetsträning, omskolning och yrkesutbildning. Med hjälp och stöd vid arbetslöshet avses dels arbetslöshetshjälp bestående i beredskapsarbete, arkivarbete och musikerhjälp, dels olika former av stöd, bl.a. kontant arbetsmarknadsstöd. Med andra åtgärder i anställningsfrämjande syfte eller för att främja enskilds anpassning till arbetslivet avses bl.a. åtgärder enligt lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. Till denna typ av ärende räknas också ärende enligt cirkuläret (1972:130) om anställning av straffade personer m.fl. inom statlig och statsunderstödd verksamhet, som handläggs av statens personalnämnd (samma prop. s. 200). I förarbetena till dåvarande 8 kap. 1 § sekretesslagen (nuvarande 28 kap. 12 § OSL) anges det att den sekretess som har gällt även ska gälla i den nya sekretesslagen, vilket innebär ett omvänt skaderekvisit för alla ärendetyper. Bestämmelsen omfattar arbetsförmedling i traditionell bemärkelse och anställningsfrämjande åtgärder av det slag som avses i lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder. Skyddet omfattar inte bara de företagare och andra som har direkt kontakt med de berörda myndigheterna utan också sådana enskilda vilkas förhållanden kommer till Prop. 2021/22:216 dessa myndigheters kännedom genom förmedling av företag med vilka myndigheten har direktkontakt. Med uttrycket enskild avses både fysiska och juridiska personer. När det gäller styrkan på sekretessen anförs i förarbetena att det på den traditionella arbetsförmedlingens område knappast finns något insynsintresse såvitt gäller enskilda företags affärs- eller driftförhållanden. Sekretessen på detta område angavs närmast som en förtroendesekretess. När det däremot gällde anställningsfrämjande åtgärder av det slag som avses lag i ämnet fanns klara inslag av myndighetsutövning och till följd därav också ett betydligt större insynsintresse än i fråga om den vanliga arbetsförmedlingen. Även om insynsintresset ansågs något större i de ärenden som faller under paragrafen och innefattade myndighetsutövning än i de andra ärenden som avsågs där, var skillnaden inte så stor att man avstod från en enhetlig sekretessnivå. I likhet med 7 kap. 10 § skulle därför ett omvänt skaderekvisit gälla för både ärenden om arbetsförmedling och ärenden om andra anställningsfrämjande åtgärder (prop. 1979/80:2 Del A s. 226). Undantaget från sekretess för beslut om stöd i ärenden enligt lagen om stöd vid korttidsarbete infördes i syfte att tillgodose intresset av insyn (prop. 2020/21:168 s. 12, 13 och 21). Av domstolspraxis framgår hur omfattningen av sekretessen för arbetsförmedling och anställningsfrämjande åtgärder i nuvarande 28 kap. 12 § OSL ska tolkas. Arbetsförmedling och anställningsfrämjande åtgärder ska omfatta inte bara uppgifter om arbetsgivare som söker arbetskraft genom den offentliga arbetsförmedlingen, dvs. sådant som normalt anses falla inom begreppet ärende om arbetsförmedling. Den ska inte heller bara gälla sådana uppgifter som ges in till eller finns hos arbetsmarknadsmyndigheterna med anledning av tillämpningen av lagen om anställningsfrämjande åtgärder, t.ex. varsel om driftinskränkningar, utan den gäller över huvud taget alla ärenden som har anknytning till arbetsmarknadspolitiska åtgärder vilka syftar till att främja anställningar och sysselsättning. Rekryteringsstöd enligt förordningen (1986:414) om rekryteringsstöd och lönebidrag enligt förordningen (1991:333) om lönebidrag ansågs vara sådana anställningsfrämjande åtgärder. Andra sådana åtgärder ansågs vara starta eget-bidrag enligt förordningen (1984:523) om bidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet och medflyttandebidrag enligt 11–14 §§ förordningen (1994:7) om flyttningsbidrag. De uppgifter som det här var fråga om rör främst med vilka belopp och som en arbetsgivare får statsbidrag för löner eller liknande till anställda som rekryteras genom den offentliga arbetsförmedlingen. Domstolen ansåg att uppgifter om rekryteringsstöd, lönebidrag eller annat arbetsmarknadspolitiskt stöd var hänförliga till det berörda bolagets affärs- eller driftförhållanden (RÅ 1996 ref. 79). Iett senare avgörande (HFD 2015 ref. 11) ansåg domstolen att sekretessbestämmelsen i 28 kap. 12 § OSL även var tillämplig på uppgift hos Arbetsförmedlingen om anordnare av sysselsättning i jobb- och utvecklingsgarantins fas tre. Uppgiften ansågs röra anordnarens affärs- 2021/22:216 eller driftförhållanden när sysselsättningen sker i affärsverksamhet hos denne. Behov av anpassningar till den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Arbetsmarknadspolitiken kännetecknas av en ständigt pågående utveckling där olika insatser införs, förändras eller avvecklas utifrån förändrade behov hos de arbetssökande och på arbetsmarknaden. Regeringen kan konstatera att sedan de nuvarande sekretessbestämmelserna infördes har den arbetsmarknadspolitiska verksamheten genomgått omfattande förändringar. Till exempel har begreppet arbetsvård utmönstrats och det finns någon antagningsprocess för antagning till arbetsmarknadsutbildning. I sekretessbestämmelserna används även begreppet ärende om arbetsförmedling, även om delar av dagens verksamhet utgörs av sådan service till arbetssökande och arbetsgivare som kan ligga närmare faktiskt handlande än ärendehantering enligt förvaltningslagen (2017:900). I lagen (2000:625) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten finns övergripande bestämmelser om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I 1 § anges det att verksamheten består av arbetsmarknadspolitiska program och andra insatser samt att programmen och insatserna hanteras av Arbetsförmedlingen om inte något annat föreskrivs. De närmare formerna för den arbetsmarknadspolitiska verksamheten framgår av 5 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Enligt den bestämmelsen bedrivs den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i form av platsförmedling, vägledning, arbetsmarknadspolitiska program, arbetsplatsintroduktion, arbetslivsinriktad rehabilitering och verksamhet för unga med funktionshinder. Verksamheten omfattar också frågor om vissa anställningsfrämjande åtgärder, arbetstillstånd och arbetslöshetsförsäkringen. Betydande delar av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten utgörs av myndighetsutövning, t.ex. genom handläggning och beslut om anvisning av enskilda till ett arbetsmarknadspolitiskt program, om olika former av ekonomiskt stöd, bidrag eller ersättning för kostnader till bl.a. arbetsgivare, anordnare, arbetssökande eller annan samt om sanktioner i form av varning och avstängning från rätt till ersättning för deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser som missköter sig. Det är Arbetsförmedlingen som beslutar i de flesta ärendena inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. beslutar om ersättning till enskilda som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Regeringen konstaterar även att utförandet av de arbetsmarknadspolitiska insatserna har förändrats. upphandlas arbetsmarknadsutbildningar och används kompletterande aktörer för att arbetssökande ska komma i arbete. Enligt regeringens inriktning kommer leverantörer i större utsträckning än vad som gäller att utföra arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen kommer därför att ha ett ökat behov av att kunna lämna uppgifter om enskilda till leverantörer som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av myndigheten. Det gäller både uppgifter om enskilds personliga förhållanden och uppgifter om enskilds affärs- eller driftförhållanden. Sekretess ska gälla för hela den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Som framgår ovan har den arbetsmarknadspolitiska verksamheten utvecklats väsentligt sedan nuvarande sekretessbestämmelser på området kom till. Även om syftet med verksamheten i stor utsträckning är detsamma som när de nuvarande sekretessbestämmelserna infördes, har det tillkommit nya verksamhetsformer och insatser som andra har försvunnit. Vidare har Arbetsförmedlingens arbete med de arbetssökande också utvecklats, bl.a. genom att myndigheten ska upprätta en individuell handlingsplan där den arbetssökandes skyldigheter, planerade aktiviteter och arbetssökandets inriktning ska framgå. Arbetsförmedlingen ska också följa upp handlingsplanen med hjälp av aktivitetsrapporter där den som är arbetslös regelbundet redovisar vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att ta sig ur sin arbetslöshet. I flera olika typer av ärenden lämnar enskilda därmed uppgifter för att få hjälp och stöd i sitt arbetssökande. Det kan handla om uppgifter som lämnas vid arbetslöshet när en enskild skriver in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen, i planeringssamtal och vid upprättande av individuella handlingsplaner, vid aktivitetsrapportering och vid Arbetsförmedlingens handläggning av ärenden om anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program. Arbetsförmedlingen förfogar över de arbetsmarknadspolitiska insatserna genom att fatta beslut för enskilda personer utifrån vad som är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Myndigheten beslutar även om olika typer av subventionerade anställningar och andra bidrag till arbetsgivare där uppgifter om enskilda kan förekomma. Det betyder att Arbetsförmedlingen i sin ärendehandläggning behandlar potentiellt känsliga uppgifter för ett stort antal individer och i många olika ärendetyper. Arbetsförmedlingen hanterar bl.a. uppgifter om enskilds hälsa eller funktionsnedsättning, arbetslivserfarenhet, utbildningsbakgrund och familjeförhållanden. Sådana uppgifter kan vara integritetskänsliga. Det finns dock inte någon sekretessreglering som är generellt tillämplig på alla individärenden inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. De sekretessbestämmelser som redogörs för ovan avser i stället vissa särskilt angivna typer av ärenden. Regeringen anser att det behöver säkerställas att det finns ett skydd för de uppgifter som enskilda lämnar om sina personliga förhållanden i alla typer av ärenden inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Arbetsförmedlingen tillhandahåller olika former av stöd eller bidrag till arbetsgivare. Arbetsgivare kommer också att kunna vara anordnare och ta emot arbetssökande för arbetspraktik eller arbetsträning. Arbetsgivare kommer därmed att behöva lämna uppgifter till Arbetsförmedlingen om sin verksamhet i olika typer av ärenden. Vidare kan enskilda personer som är anmälda som arbetssökande behöva lämna uppgifter om affärs- eller driftförhållanden som hänför sig till t.ex. en enskild firma, bl.a. för att bedöma behovet av insatser eller för att bestämma inriktningen på den enskildes arbetssökande. Det betyder att Arbetsförmedlingen behandlar potentiellt känsliga uppgifter om företag i många olika ärendetyper. Arbetsförmedlingen hanterar bl.a. uppgifter om företags organisationsnummer, om företags kontaktpersoner och kontaktuppgifter för dessa, om lönekostnader för anställda och om 2021/22:216 företags verksamhet. Inte heller för enskilds affärs- eller driftförhållanden finns det någon sekretessreglering som är generellt tillämplig på alla ärenden inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. De sekretessbestämmelser som finns gäller i stället ärende om arbetsförmedling och ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder. Enligt regeringen behöver det säkerställas att det finns ett skydd för de uppgifter som enskilda lämnar om affärs- eller driftförhållanden i alla typer av ärenden inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, på samma sätt som för personliga förhållanden. Detta stämmer väl överens med den praxis som har utvecklats på området. Vad den arbetsmarknadspolitiska verksamheten omfattar framgår bl.a. av lagen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Även ärenden enligt lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder och ärenden enligt förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser är en del av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringen anser vidare att sekretessbestämmelserna inte bör begränsas till en viss myndighet även om det i huvudsak är Arbetsförmedlingen som fattar beslut i ärenden inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Vissa privaträttsliga organ kan vara skyldiga att tillämpa offentlighetsprincipen