prop · H903212 · 2022-04-05 00:00:00 — Förslagen innebär varken någon ändring av vilka krav som gäller vid nybyggnad av bostadshus eller någon förändring av kommunens kontroll i byggskedet eller kommunens tillsyn i övrigt. Dessutom begränsas förslagen på så sätt att prövning av bl.a. tillgänglighetskraven är oförändrad i de fall ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts. I de fall ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts menar regeringen att de krav på särskild kunskap, erfarenhet och certifiering som ställs på företagen säkerställer att kraven uppfylls (se avsnitt 7). Mot den bakgrunden bedömer regeringen att det inte heller finns någon risk för att förslagen motverkar genomförandet av nationella och internationella mål och åtaganden, som bl.a. Myndigheten för delaktighet anför. 2021/22:212 Några remissinstanser, bl.a. MSB, menar att möjligheter att utöva tillsyn behöver utvecklas om förslagen genomförs. Även i rapporten förs det fram att formerna för tillsynen behöver ses över. Regeringen konstaterar dock att en sådan översyn ligger utanför detta lagstiftningsarbete. Förslagen innebär att byggprocessen kan effektiviseras, men byggprocessen ska fortfarande ytterst resultera i att kraven i byggreglerna uppfylls. Regeringen anser att systemet med certifierade byggprojekteringsföretag och dess konsekvenser bör utvärderas när det finns praktiska erfarenheter av systemets tillämpning, bl.a. mot bakgrund av vad som förs fram i rapporten och det som några av remissinstanserna anför om kommunernas tillsynsmöjligheter. Även omständigheten att systemet till stor del kommer att utgöras av myndighetsföreskrifter (se avsnitt 7 och 8)och därför inte fullt ut kan beskrivas i denna proposition utgör skäl för att en utvärdering bör genomföras så snart det finns förutsättningar för detta. 7Ett certifierat byggprojekteringsföretag införs som ny aktör i Regeringens förslag: Ett certifierat byggprojekteringsföretag är ett företag som har ett kvalitetsledningssystem samt särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om att bedöma utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven vid nybyggnad av sådana bostadshus som framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av . Företaget ska kunna styrka detta med ett certifikat. Frågor om certifiering av byggprojekteringsföretag ska prövas av organ som har ackrediterats för detta ändamål. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vad som krävs av certifierade byggprojekteringsföretag i fråga om kunskap, erfarenhet och certifiering. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilka bostadshus som ska omfattas av regleringen. Rapportens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I rapporten föreslås att bedömningen endast ska omfatta tekniska egenskapskrav och att certifieringen ska omfatta byggnader. I rapporten föreslås inget bemyndigande i fråga om vilka bostadshus som ska omfattas av förslagets tillämpningsområde. I rapporten föreslås inte heller någon bestämmelse om att förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning överlämnas till certifieringsorganen. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna har inte några synpunkter på rapportens förslag om en definition av certifierade byggprojekteringsföretag. Ingen remissinstans yttrar sig särskilt om att det föreslås ett bemyndigande i fråga om kunskap, erfarenhet och certifiering. och Svensk Ventilation är positiva till valet att utforma en certifieringsordning utifrån ett kvalitetsledningssystem med kompletterande krav och menar att ett sådant system även kommer att underlätta den kontrollansvariges bedömning. och ifrågasätter att kvalitetsledningssystem har valts framför processcertifiering, eftersom kostnaderna för ett kvalitetsledningssystem enligt remissinstanserna innebär att enbart de stora företagen blir aktuella för certifiering. menar att ett certifierat företag kommer att ha stor nytta av certifieringen oavsett typ av certifiering. Ett fåtal remissinstanser, bl.a. och , befarar att certifierade byggprojekteringsföretag inte kommer att upprätthålla tillräcklig kompetens för att bedöma samtliga krav som omfattas av certifieringen. Skälen för regeringens förslag Bestämmelser om certifierade byggprojekteringsföretag införs Förslagen om att en byggherre ska kunna anlita ett certifierat byggprojekteringsföretag, eller själv utgöra ett sådant företag, som ska säkerställa att utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven uppfylls innebär att det införs en ny aktör i . Vilken roll ett certifierat byggprojekteringsföretag får och vilka krav som ställs på aktören behöver därför tydliggöras. Enligt förslaget i rapporten ska ett certifierat byggprojekteringsföretag definieras som ett företag som har ett kvalitetsledningssystem samt särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om bedömning av byggnaders tekniska egenskaper och som kan styrka detta med ett certifikat som har utfärdats av ett organ som har ackrediterats för detta ändamål. Med det förslaget skulle certifieringen omfatta samtliga byggnadstyper och samtliga åtgärder, exempelvis ändringsåtgärder, vilket är mer omfattande än det tillämpningsområde som regeringen föreslår för ett certifierat byggprojekteringsföretag i avsnitt 6. Eftersom regeringen bedömer att tillämpningsområdet ska omfatta projektering av nybyggnad av vissa bostadshus bör även omfattningen av certifieringen avgränsas på motsvarande sätt (se nedan angående vilka bostadshus som ska omfattas av certifieringen). Eftersom regeringens förslag även innebär att utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet förblir utformningskrav och inte görs till tekniska egenskapskrav, behöver det även framgå att certifieringen omfattar dessa utformningskrav. Enligt Lagrådet är den i lagrådsremissen föreslagna definitionen av certifierat byggprojekteringsföretag mycket svårläst och Lagrådet anser att det är olämpligt att den grundläggande regleringen av certifierade byggprojekteringsföretag finns i en definitionsbestämmelse. Lagrådet föreslår en kortare definition som kompletteras i andra relevanta kapitel i lagen. För att de bestämmelser om certifierade byggprojekteringsföretag som i lagrådsremissen placerats i 1 kap. ska bli mer lättlästa 2021/22:212 och efterlikna den reglering som gäller för bl.a. kontrollansvariga föreslår regeringen att de omformuleras något och flyttas till 9 kap. Vad som krävs av ett certifierat byggprojekteringsföretag i fråga om kunskap, erfarenhet och certifiering ska framgå av myndighetsföreskrifter För att förslagen ska kunna genomföras och för att de ackrediterade certifieringsorganen ska kunna börja certifiera företagen, behöver det tas fram ett nytt certifieringssystem för byggprojekteringsföretagen. Ett certifierat byggprojekteringsföretag ska, förutom ett kvalitetsledningssystem, ha särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om bedömning av utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven för bostadshus. Vilka krav som kommer ställas på ett certifierat byggprojekteringsföretag i fråga om sådan erfarenhet och kompetens, initialt och , ska enligt regeringens förslag regleras genom myndighetsföreskrifter. I rapporten finns en beskrivning av de typer av krav som skulle kunna ställa med stöd av bemyndigandet, exempelvis gällande tillgång till personal som har lämplig kompetens. Regeringen håller inte med bl.a. om att det finns risk för att de certifierade byggprojekteringsföretagen inte kommer att ha tillräcklig kompetens för uppdraget. Regeringen instämmer i flera av remissinstansernas, bl.a. , bedömning att de krav som kommer att ställas på ett certifierat byggprojekteringsföretag, bl.a. i fråga om särskild kunskap och erfarenhet, innebär att certifierade byggprojekteringsföretag på ett fullgott sätt kommer att kunna säkerställa att aktuella krav uppfylls. Enligt rapporten skulle föreskrifterna dels kunnat beskriva hur ett certifierat byggprojekteringsföretag ska uppfylla kravet på kompetens, exempelvis genom att anställa personal med rätt kompetens eller köpa in kompetens inom olika områden, dels kunna ställa krav på rutiner för projektering m.m. Förutom föreskrifter om vad som krävs av företagen i fråga om kunskap och erfarenhet behövs föreskrifter i fråga om vilka krav i övrigt som ska gälla för certifiering. Även dessa föreslås regleras genom myndighetsföreskrifter. Vilken myndighet som ska bli den föreskrivande myndigheten bör regleras genom förordning. Regeringen avser att besluta att ska vara den föreskrivande myndigheten. De föreskrifter som föreslår kommer att remitteras till berörda aktörer, exempelvis myndigheter, byggaktörer och funktionshindersorganisationer. Vilka bostadshus som ska omfattas ska meddelas genom myndighetsföreskrifter Som framgår ovan under rubriken om certifierade byggprojekteringsföretag införs och i avsnitt 6 bedömer regeringen att ett certifierat byggprojekteringsföretag bör kunna användas vid projekteringen vid nybyggnation av byggnader som till viss del innehåller lokaler för andra ändamål men till övervägande del bostäder, och att certifieringen bör avgränsas på motsvarande sätt. Vilka lokaler för andra ändamål som ska omfattas av regleringen föreslås regleras genom myndighetsföreskrifter, för att ge regeringen eller den myndighet regeringen föreskriver förutsättningar att göra nödvändiga lämplighetsavvägningar avseende tekniska krav och ändringar i regleringen vid behov. Certifieringen ska grundas på ett kvalitetsledningssystem ifrågasätter att ett certifierat byggprojekteringsföretag ska ha ett kvalitetsledningssystem i stället för en processcertifiering. I rapporten redogörs för båda de alternativa certifieringsordningarna och för- och nackdelar med systemen beskrivs. Det framhålls bl.a. att det finns kvalitetsledningssystem som bygger på väl etablerade internationella standarder, exempelvis SS-EN ISO 9001, och att det med ett sådant system finns heltäckande regelverk för hur certifieringsorganen ska arbeta, vilket saknas för processcertifiering. Vidare framhålls att processcertifiering innebär ett mer omfattande föreskriftsarbete för den föreskrivande myndigheten och kräver att myndigheten har den typ av kompetens som finns inom standardiseringsorganisationerna, vilket inte har . Sammantaget bedömer regeringen, i likhet med bedömningen i rapporten och den som gjorts av bl.a. , att det finns fler fördelar med en kvalitetsledningscertifiering med kompletterande krav än med en processcertifiering. Vilket kvalitetsledningssystem som ska krävas ankommer på föreskrivande myndighet att precisera. Certifieringen ska grundas på ackreditering Förslaget innebär att certifieringssystemet ska grundas på ackreditering, dvs. offentlig kontroll av privata aktörer. Certifieringsorgan ska kunna ackreditera sig för att därefter kunna certifiera byggprojekteringsföretag. Genom ackreditering intygas att ackrediterade organ som erbjuder certifiering har den tekniska kompetens och opartiskhet som krävs för att kontrollera produkters och tjänsters överensstämmelse med tillämpliga nationella och internationella standarder. Genom den harmonisering av ackrediteringssystemet som skett genom och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 undviks även potentiellt handelshindrande system. Med detta menas att alla europeiska företag ska kunna verka inom certifieringsområdet, liksom att företagen som certifieras kan komma från hela EES-området. Lagrådet efterfrågar en förklaring till om förordning (EG) nr 765/2008 gäller för byggprojekteringsföretag. Vidare efterfrågar en beskrivning av vilka regler som blir tillämpliga vid ackreditering och om det krävs någon ytterligare reglering, t.ex. någon bestämmelse om att ackreditering ska ske av certifieringsorgan och vad som då ska beaktas. Ackreditering är ett internationellt system som inom EU har harmoniserats genom förordning (EG) nr 765/2008. Genom förordningen har gemensamma bestämmelser och principer om ackreditering av organ för bedömning av överensstämmelse införts och krav som återfinns i internationella standarder har kodifierats. Vidare har det införts krav på att medlemsstater ska acceptera en ackreditering utförd i annan medlemsstat. Enligt förordningen avses med bedömning av överensstämmelse en process där det visas huruvida specificerade krav avseende en produkt, en process, en tjänst, ett system, en person eller ett organ har uppfyllts (art. 2021/22:212 2.12). Med ackreditering avses en förklaring från ett nationellt ackrediteringsorgan om att ett organ för bedömning av överensstämmelse uppfyller kraven i harmoniserade standarder och, i förekommande fall, eventuella ytterligare krav, bl.a. de som fastställs i sektorsspecifika program, för att utföra specifika bedömningar av överensstämmelse (art. 2.10). Förordningen är tillämplig på ackreditering, använt som ett obligatoriskt eller frivilligt förfarande i samband med bedömning av överensstämmelse, oavsett om bedömningen är obligatorisk eller inte och oavsett vilken rättslig ställning det organ som utför ackrediteringen har (art. 3). I förordningen föreskrivs bl.a. att ackrediteringsorganens verksamhet ska utgöra offentlig myndighetsutövning (art. 4.5), vilket tidigare inte hade ansetts vara fallet i alla medlemsstater. Svensk rätt har anpassats till förordningen genom lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, Swedac, har utsetts att vara nationellt ackrediteringsorgan i som ansvarar för ackreditering enligt förordningen (4 §). Swedac beslutar i fråga om ackreditering samt beslutar om begränsning eller återkallelse av ackrediteringsintyg (5 och 6 §§). Swedac utövar även tillsyn över de ackrediterade organen samt har rätt att ta ut avgifter för ackreditering och tillsyn (18 och 21 §§). Swedacs beslut i fråga om ackreditering, begränsning och återkallelse av ackrediteringsintyg samt avgifter kan överklagas till förvaltningsdomstol (34 §). Vid Swedacs tillsyn ingår både att granska certifieringsorganets arbetssätt och rapporter och att tillsammans med certifieringsorganet besöka det certifierade företaget. Den yttersta följden av Swedacs tillsyn över ackrediterade certifieringsorgan är, som redovisats ovan, att Swedac kan besluta att certifieringsorganet inte längre får vara ackrediterat. Organet förlorar då rätten att certifiera. Reglerna för när ackreditering ska dras tillbaka finns i artikel 5.4 i förordning (EG) nr 765/2008. Förslagen i denna proposition rör i huvudsak frågor i byggprocessen, som är en nationell angelägenhet. Eftersom förordning (EG) nr 765/2008 är tillämplig på ackrediteringsförfaranden även inom icke-harmoniserade områden och ackreditering kan användas i processer för prövning av tjänster, bedömer regeringen att förordningen är tillämplig på byggprojektering. Krav på certifiering under ackreditering för utförande av tjänst finns redan i , bl.a. för kontrollansvariga (se 10 kap. 9 § PBL). Eftersom förslaget om certifierade byggprojekteringsföretag har utformats i enlighet med befintlig reglering för kontrollansvariga, där det inte finns några föreskrifter om ackreditering av certifieringsorgan som kompletterar lagen om ackreditering och teknisk kontroll, anser regeringen att det inte finns något behov av kompletterande föreskrifter för att certifiering under ackreditering ska kunna tillämpas för byggprojekteringsföretag. Ackrediterade certifieringsorgan ska pröva frågor om certifiering av byggprojekteringsföretagen Förslaget innebär att ackrediterade certifieringsorgan ska certifiera byggprojekteringsföretag. Lagrådet efterfrågar en utförlig beskrivning av certifieringsorganens verksamhet och anser att certifieringsorganens verksamhet skulle kunna ses som myndighetsutövning. Om så är fallet är det enligt Lagrådet lämpligt att införa en delegationsbestämmelse i . Vidare kan det enligt Lagrådet behövas bestämmelser bl.a. om hur handläggningen ska gå till och förutsättningar för överklagande av organens beslut. Lagrådet menar att frågan behöver behandlas i det fortsatta arbetet för att förslagen ska kunna ligga till grund för lagstiftning. Certifieringsorganens verksamhet omfattas inte av samma regelverk som (jfr lagen om ackreditering och teknisk kontroll). För organ som ansöker om eller har beviljats ackreditering gäller i stället Swedacs föreskrifter och allmänna råd om ackreditering (2020:1) samt däri utpekade standarder. Enligt Swedacs föreskrifter ställs bl.a. krav på certifieringsorganets utvärderingsaktiviteter. Av betydelse för förslagen i aktuellt lagstiftningsärende kan sådana utvärderingsaktiviteter exempelvis innebära att certifieringsorganet ska vidta åtgärder för att utvärdera byggprojekteringsföretagets kvalitetsledningssystem genom en första revision och genom återkommande revisioner. Certifieringsorganet ska även bedöma byggprojekteringsföretaget utifrån de kompletterande krav som ställs i den föreskrivande myndighetens certifieringsföreskrifter. I framhålls att det är centralt att en revision omfattar stickprovskontroller av projekteringshandlingarna. Om certifieringskraven är uppfyllda vid den första revisionen ska certifieringsorganet utfärda ett certifikat. Om certifieringsorganet under den första revisionen bedömer att byggprojekteringsföretaget inte har säkerställt att de byggnader som projekteras uppfyller aktuella utformningskrav och de tekniska egenskapskraven, ska certifieringsorganet begära att byggprojekteringsföretaget vidtar korrigerande åtgärder, och inte utfärda något certifikat. Vid såväl de inledande som de återkommande revisionerna ska certifieringsorganet undersöka att de grundläggande organisatoriska förutsättningarna som gäller för certifieringen inte har förändrats. Vad som kommer fram vid revisionen kan leda till ingripanden från certifieringsorganets sida och ytterst till att ett utfärdat certifikat återkallas (se avsnitt 8). I Swedacs föreskrifter och allmänna råd om ackreditering samt tillämpliga standarder ställs det även krav på att certifieringsorganet ska ha en process för att ta emot, utvärdera och fatta beslut om överklaganden. Swedacs tillsyn över certifieringsorgan, som beskrivs nedan i avsnitt 8, innebär endast att Swedac utvärderar om en sådan möjlighet till omprövning finns. Swedac gör ingen egen materiell prövning av organets beslut i det enskilda fallet. Inte heller i finns bestämmelser om överklagande av certifieringsorgans beslut. Enligt regeringens bedömning utgör den verksamhet som certifieringsorganen ska utföra myndighetsutövning. Förslaget innebär att ett byggprojekteringsföretag får särskilda förmåner som kan åberopas mot det allmänna, eftersom certifieringen medför bl.a. att bygglovsprövningen begränsas. Därtill får certifieringen indirekta effekter för andra sakägare, t.ex. grannar och andra intressenter i förfarandet. När en offentlig förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning överlåts till enskilda krävs stöd i lag (12 kap. 4 § andra stycket regeringsformen). I likhet med Lagrådet anser regeringen därför att det i 2021/22:212 bör framgå att frågor om certifiering av byggprojekteringsföretag ska prövas av organ som har ackrediterats för ändamålet att certifiera byggprojekteringsföretag. Förslaget innebär att förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning får utföras även av ett utländskt organ. beslut bör därför fattas i den ordning som föreskrivs i 10 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Som anges i avsnitt 6 bör systemet med certifierade byggprojekteringsföretag utvärderas. Frågan om behov av eventuell ytterligare reglering bör som senast behandlas inom ramen för en sådan utvärdering. Regeringen instämmer i bedömningen i rapporten att förslagen om certifierade byggprojekteringsföretag inte strider mot . Förslagen gäller i huvudsak frågor i byggprocessen som är en nationell angelägenhet. Certifieringsorgan och byggprojekteringsföretag utanför ska dock kunna medverka i den processen. Ett grundläggande krav är att bedömningar, kontroller och provningar utförda av motsvarande organ i andra länder inom EU ska accepteras. För att eliminera risken för handelshinder föreslås därför en ömsesidighetsklausul i paragrafen med bestämmelser om certifierade byggprojekteringsföretag, som innebär att certifikatet ska utfärdas av ett organ som har ackrediterats för detta ändamål enligt förordning nr (EG) nr 765/2008 och 5 § lagen om ackreditering och teknisk kontroll, eller av någon som uppfyller motsvarande krav enligt bestämmelser i ett annat land inom Europeiska unionen eller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Lagrådet efterfrågar en utförligare beskrivning av hur systemet ska fungera om certifieringen sker i ett annat land inom EU eller EES, t.ex. hur svenska föreskrifter på olika nivåer kan styra utländska certifieringsorgan. Innebörden av ömsesidighetsklausulen är att ett certifieringsorgan kan ackrediteras av ett annat medlemslands nationella ackrediteringsorgan för ändamålet att utföra certifiering av byggprojekteringsföretag enligt det svenska regelverket. Ett sådant certifieringsorgan får certifiera byggprojekteringsföretag på samma sätt som ett certifieringsorgan som har ackrediterats i . De krav som det föreslås att ett byggprojekteringsföretag ska uppfylla för att bli certifierat, dvs. krav på kvalitetsledningssystem, särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om att bedöma de svenska nationella utformningskraven och tekniska egenskapskraven för vissa bostadshus, är desamma oavsett vilket certifieringsorgan som ska ta ställning till certifieringen. Såväl ett svenskt som ett utländskt certifieringsorgan som ska certifiera ett byggprojekteringsföretag ska alltså tillämpa de certifieringsföreskrifter som kommer att meddelas i anslutning till de lagförslag som föreslås i denna proposition. Tillsyn över de certifierade Regeringens förslag: Om det är uppenbart för en byggherre att ett certifierat byggprojekteringsföretag vid projekteringen har åsidosatt sina uppgifter enligt eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen ska byggherren underrätta byggnads- nämnden om detta. Om bedömer att ett certifierat byggprojekterings- företag vid projekteringen har gjort en uppenbar felbedömning av utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet eller de tekniska egenskapskraven, ska nämnden underrätta den som har certifierat företaget om detta. bedömer att det certifierade byggprojekteringsföretaget är olämpligt för sin uppgift av något annat skäl. Om ett certifierat byggprojekteringsföretag har visat sig vara olämp- ligt för sin uppgift får den som har certifierat företaget återkalla Rapportens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. rapporten föreslås att ska underrätta den som har certifierat företaget, om företaget i övrigt har visat sig uppenbart olämpligt för sin uppgift. I rapporten är uppgiftsskyldigheten för byggherren inte avgränsad till den projektering som byggherren ansvarar för. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte några synpunkter på rapportens förslag. Några remissinstanser, bl.a. , , och kommuner, Föreningen nadsinspektörer samt , menar att tillsynen över de certifierade byggprojekteringsföretagen bör förstärkas för att systemet ska fungera. menar att tillsynen är särskilt viktig bl.a. eftersom det finns en ekonomisk beroendeställning mellan företaget och den som har anlitat det och de erfar att certifieringsorgan är restriktiva med att återkalla certifieringar. bl.a. kommun bör tillsynen förstärkas genom exempelvis utökade krav på stickprovskontroller hos de certifierade företagen. kommun anser att det bör vara möjligt att stoppa det projekt som bristerna har upptäckts i. certifieringsorganet ska behöva göra en materiell bedömning av om kraven i byggreglerna är uppfyllda för att avgöra om företaget ska få behålla sin kommun anser att det utöver återkallelse av