prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — Statsbidraget till kommuner för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan beviljas per kalenderår (bidragsår) och ska besluta bidragsramar för kommunerna. Kommunerna behöver information om bidragsramarnas storlek och fattar därför beslut om bidragsramarna året innan bidragsåret. I samband med beslut om statens budget beräknades anslaget ökas med 2023 för en utökning av statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). För att kunna fatta beslut om bidragsramar behöver bemyndigandet ökas med ett belopp motsvarande den beräknade ökningen av anslaget. Bemyndigandet bör därför ökas med . 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag för barn och ungdomar som inte är folkbokförda i . På grund av en hög efterfrågan på medel från anslaget, bl.a. för barn och ungdomar som inte är folkbokförda i , förväntas de utgifter som anslaget får användas för öka mer än beräknat. Anslaget bör därför ökas med . 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning samt statsbidrag för konst- och kulturutbildningar. Efter förslag i budgetpropositionen ökades anslaget med anledning av att privata utbildningsanordnare inom och konst- och kulturutbildningar fått ökade kostnader för mervärdesskatt (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Deras kostnader för mervärdesskatt bedöms dock bli högre än beräknat. Anslaget bör därför ökas med . 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskole- utbildning samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Med anledning av spridningen av covid-19 begränsades antalet skrivande vid högskoleprovet. För att möjliggöra för fler att skriva högskoleprovet har Universitets- och högskolerådet fattat beslut om att provet ska genomföras . Det medför ökade kostnader för bl.a. lokaler, personal och distribution av prov. Anslaget bör därför ökas med . 3:1 : Forskning och forskningsinformation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation ökas med . Anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för bidrag till ett konsortium för konstruktion och drift av European Spallation Source (ESS). Fördyringar avseende konstruktionen av anläggningen ESS har medfört likviditetsbrist hos konsortiet. En tidigarelagd bidragsutbetalning möjliggör för ESS att kortsiktigt hantera den uppkomna situationen. Anslaget bör därför ökas med Finansiering sker genom att anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Bemyndigande om bidrag till European Spallation Source (ESS) Regeringen har ett bemyndigande att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS). Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst 1 till European Spallation Source (ESS). Skälen för regeringens förslag: har betalat ut bidrag till konsortiet ESS uppgående till ca för konstruktion och initial drift av anläggningen, varav ca från anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation. För att konsortiet ska kunna hantera den likviditetsbrist som uppstått till följd av fördyringar avseende konstruktionen av anläggningen behöver vissa bidrags- betalningar tidigareläggas. I denna proposition föreslås således en ökning av anslaget. Bemyndigandet om bidrag till ESS bör därför ökas med . I och med den tidigarelagda utbetalningen kommer betalningar till ESS att uppgå till totalt ca . 9.16Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag till allmän kulturverksamhet. Genom beslut om statens budget tillfördes anslaget för utveckling och införande av produktions- incitament för filminspelningar i (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2021/22:KrU1, rskr. 2021/22:85). Att producera och spela in en film eller dramaserie är en tidskrävande process, vilket medför att utbetalningar av stöd mot redovisade kostnader kan komma att behöva ske åren efter ansökan och beslut om stöd. För att möjliggöra att fler projekt kan genom- föras behöver bemyndigandet dels ökas, dels förlängas. Bemyndigandet bör därför ökas med och förlängas till 2025. 9:2 Stöd till trossamfund I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 9:2 Stöd till trossamfund ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag till trossamfund. Justitiekanslern beslutade att staten ska betala skadestånd till ett trossamfund för uteblivna organisationsbidrag enligt förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund (Justitiekanslerns beslut i ärende 2020/4305). Kostnaderna för att täcka skadeståndet har hanterats genom en ökad anslagskredit . För att täcka den utnyttjade anslagskrediten behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . 13:5 Insatser för den ideella sektorn I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för uppföljning och annan verksamhet för genomförandet av politiken för det civila samhället. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete, förstärkt evenemangsstöd och andra åtgärder med anledning av coronaviruset samt kompensation till hushållen för höga elpriser ökades anslaget med för att möta en ökad efterfrågan på stöd från organisationer för insatser för personer i socialt särskilt utsatta situationer till följd av spridningen av covid-19 samt återinförda restriktioner och allmänna råd (prop. 2021/22:113, 2021/22:FiU44, rskr. 2021/22:171). Ett stort antal personer söker skydd i till följd av invasion av och EU:s aktivering av massflyktsdirektivet. Detta har lett till stora behov av humanitära insatser via organisationer inom det civila samhället, t.ex. i form av samordning av och stöd till olika slags frivilliginsatser i samband med mottagandet av skyddsbehövande. Ytterligare medel behövs för att stöd ska kunna lämnas till dessa insatser. Anslaget bör därför ökas med . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Stiftelsen får ta upp lån i för investeringar i byggnationen av en ny visualiseringsdom som inklusive tidigare upplåning för andra investeringar uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: Stiftelsen har påbörjat byggnationen av en ny sfärisk byggnad i form av en visualiseringsdom för att öka barns och ungas intresse för teknik och naturvetenskap. Till följd av spridningen av covid-19 har stiftelsens intäkter minskat, varför delar av byggnationen nu behöver finansieras med lån. Stiftelsens behov av lån för detta ändamål beräknas uppgå till . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta att Stiftelsen får ta upp lån i för investeringar i byggnationen av en ny visualiseringsdom som inklusive tidigare upplåning för andra investeringar uppgår till högst . 9.17Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 ökas med . Skälen för regeringens förslag: () stödjer Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i bedömningen av ansökningar från kommuner om ersättning för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Antalet sådana ansökningar förväntas öka. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas med motsvarande belopp. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Lantmäteriet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer Lantmäteriet att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . 9.18Utgiftsområde 19 Regional utveckling I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Regeringens förslag: godkänner att regeringen beslutar om medlemskap i och bemyndigar regeringen att –2024 för anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder besluta om en årlig medlemsavgift på högst . Skälen för regeringens förslag: (EoRPA) är ett konsortium med syftet att bedriva forskning och kunskapsutbyte om EoRPA:s verksamhet omfattar jämförande och analyserande studier i ett europeiskt perspektiv av frågor av betydelse för regional utvecklingspolitik, inklusive sammanhållningspolitiken, samt fortlöpande bedömningar av regionala företagsstöd. har deltagit i EoRPA:s arbete . Det senaste avtalet avseende EoRPA gällde . Den nya avtalsperioden avser 2022–2024. I Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 2020/21:133) framgår bl.a. att den forskning som bedrivs om regional utveckling och landsbygdsutveckling är central för lärandet och en forskningsbaserad kunskaps- utveckling. Mot denna bakgrund bör godkänna att regeringen beslutar om medlemskap i och bemyndiga regeringen att –2024 för anslaget besluta om medlemsavgifter på högst . 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigade att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2020. Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Flera projekt har blivit försenade och utbetalningar uppskjutna till följd av spridningen av covid-19. Detta har inneburit dels lägre utbetalningar av medel än vad som tidigare beräknats, dels att utbetalningarna av medel beräknas bli lägre än förväntat. Sammantaget innebär detta ökade utbetalningar kommande år och därmed ett behov av ett ökat bemyndigande för att kunna använda EU-medlen från programmen. Bemyndigandet bör därför ökas med . 9.19Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av anslaget 1:12 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och delvis finansiera ökningen avanslaget 1:7 Avgifter till Internationella organisationer minskas anslaget med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 1:7 Avgifter till Internationella organisationer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Avgifter till Internationella organisationer ökas med . Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer. antog en resolution med bestämmelser för genomförandet av Stockholm+50 (A/75/L.135). Bland annat fastslogs bestämmelser för hur FN-systemet ska förbereda och genomföra Stockholm+50, och att som värdland åtar sig att täcka FN:s kostnader för detta. De senaste beräkningarna av FN-systemets kostnader för Stockholm+50 överstiger de som låg till grund för budgetpropositionen . Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur minskas med och genom att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . Minskningarna bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslagen. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Klimatbonus ökas med 3 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för bidrag till fysiska och juridiska personer som förvärvat en ny klimatbonusbil. Försäljningen av klimatbonusbilar, dvs. elbilar, laddhybrider och gasbilar, har ökat snabbare än förväntat. Det är framför allt försäljningen av elbilar som har ökat och som bedöms fortsätta att öka. Antalet sålda klimatbonusbilar beräknas uppgå till drygt 150 000 bilar –, vilket motsvarar av nybilsförsäljningen. Det är nästan en fördubbling jämfört med den senaste tolvmånadersperioden. Anslaget behöver till följd av detta tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med 3 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:9 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer () att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . stödjer MSB i bedömningen av kommunernas ansökningar om ersättning för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Antalet sådana ansökningar förväntas öka. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör anslaget ökas med . 1:19 Industriklivet (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2023–2029. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:19 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2023–2029. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter kopplade till åtgärder såsom forskning, förstudier och investeringar, som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser. Industriklivet introducerades och har stöd delats ut till forskning, genomförbarhetsstudier och pilotprojekt. En del av tekniken som har testats är nu tillräckligt mogen för att testas i demonstrationsanläggningar eller implementeras i fullskaliga anläggningar. Ansökningarna avseende dessa projekt beräknas omfatta så höga belopp att de inte ryms inom bemyndigandet. Ett ökat bemyndigande skulle innebära större möjligheter att bevilja investeringsstöd, och därmed även främja en grön omställning av industrin. Bemyndigandet bör därför ökas med I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:24 Biogasstöd minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för stöd för produktion och förädling av biogas. För att finansiera ökningen av anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel minskas anslaget med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 godkänns som en riktlinje för investeringar (tabell 9.2). Skälen för regeringens förslag: beslut om statens budget innebar att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur minskades med 2 2022 och beräknas minska med samma belopp 2023 och 2024 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20, bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:110). Minskningen innebär att investeringar i fastigheter och markanläggningar som ingår i den investeringsplan –2024 som har godkänt inte har full finansiering. Investeringsplanen behöver därför revideras. Den ändrade investeringsplanen (se tabell 9.2) innebär att samhällsinvesteringar –2024 beräknas uppgå till i stället för de ca som var omfattningen i den godkända investeringsplanen. Mot denna bakgrund bör investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 godkännas som en riktlinje för investeringar. Anskaffning och utveckling av Skydd av värdefull natur (del av Byggnader, anläggningar m.m. i anslutning till skyddad värdefull natur (del av 1:3 ap.2) – byggnader, mark och annan fast Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull Anslag 1:14 Skydd av värdefull Skötsel av skyddade områden, artbevarande, friluftsliv m.m. Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull Totala utgifter för anskaffning, Totalt varav investeringar i I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med 1:2 Insatser för energieffektivisering I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik samt för genomförande av EU-rättsakter. /22 har elpriserna varit exceptionellt höga. Många småhusägare har därför haft högre kostnader än tidigare för att värma sina hus. invasion av innebär vidare en ökad osäkerhet för hur elpriserna kan komma att utvecklas. Arbetet med energieffektivisering med inriktning på småhus bör intensifieras för att småhusägare ska stå bättre rustade om elkostnaderna blir höga framöver. En förstärkning av detta arbete bidrar dessutom till att bättre kunna möta kommande skärpta och bindande energieffektiviseringskrav från EU. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret . Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Elberedskap ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för elberedskap. Till följd av invasion av har risken för störningar i energi- försörjningens leveranskedjor ökat. Det behövs därför en ökad tillgång till reservkraft och reservmaterial inom elförsörjningen. Vidare bör utbildning om och kompetensförsörjning rörande elberedskap stärkas. Anslaget bör därför ökas med . Det behöver mot samma bakgrund även genomföras insatser för att förstärka drivmedelsförsörjningen och leveranskedjorna för drivmedel. Till följd av detta behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med Sammantaget bör anslaget ökas med . 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 31 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 108 2023–2050. Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med . Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får även användas för utgifter för medfinansiering till regionerna för deras kostnader att utveckla och integrera regionala biljettsystem för ökad nationell tillgång till kollektivtrafikens biljetter. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 115 –2050. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet, för medfinansiering till regionerna för deras kostnader för att införa ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik och för utgifter för investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar. Det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Behovet av bl.a. samordning och ledning i frågor som rör den statliga transportinfrastrukturen kommer till följd av detta att bli större. Anslaget bör därför ökas med . Regeringen avser vidare, mot bakgrund av vad som anförs ovan, besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . Efter förslag i budgetpropositionen ökades anslaget med för arbetet med ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela 2021/22:1, bet. 2021/22:TU1, rskr. 2021/22:98). I samband med genom- förandet har det visat sig finnas behov av att justera den inriktning som legat till grund för hur ett system bäst utformas.