prop · H903205 · 2022-04-05 00:00:00 — kammarverksamheten behöver organiseras på ett annat sätt för att effektivare kunna hantera den alltmer komplexa ekonomiska brottsligheten. EBM:s fem skilda IT-miljöer innebär också hinder för specialisterna att arbeta effektivt tillsammans. bedömning är att EBM:s arbete i väsentliga delar inte tillvaratar de effektivitetsvinster som är syftet med myndighetskonstruktionen. Det i sin tur gör att EBM inte fullt ut kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. ser därför att det är motiverat att regeringen gör en översyn av EBM:s uppdrag och konstruktion för att se till att myndigheten i högre utsträckning kan tillvarata de effektivitetsvinster som är syftet med myndighetskonstruktionen. För att öka effektiviteten i EBM:s arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten lämnar följande rekommendationer: •genomföra en förutsättningslös översyn av EBM:s uppdrag och konstruktion. Dessutom bedömer att regeringen bör: •säkerställa att EBM får förutsättningar för att bedriva ett effektivt arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. Det handlar om att: −se till att underrättelseverksamheten har rättsliga förutsättningar för att upptäcka och förhindra ekonomisk brottslighet −klargöra ansvarsförhållandena mellan EBM och när det gäller underrättelseverksamheten. •dimensionera den övergripande planeringen och fördelningen av resurser utifrån verksamhetsområdenas och kamrarnas olika behov. För att kunna göra det behöver EBM utveckla uppföljningen av verksamheten och kunskapen om den ekonomiska brottsligheten •sammanställa den kunskap som finns inom EBM om organiserad ekonomisk brottslighet på ett strukturerat sätt och dela den med alla verksamhetsområden och andra aktörer som arbetar mot ekonomisk brottslighet •se till att det finns möjlighet till erfarenhets- och kunskapsdelning mellan olika specialister inom kammarverksamheten •se till att det finns tekniska hjälpmedel som gör det möjligt att arbeta effektivt •klargöra vad den brottsförebyggande verksamheten ska innehålla och hur den ska bedrivas i praktiken för att kunna genomsyra hela myndigheten. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N 1.1 Motiv till granskning Riksdag och regering har uttalat att den organiserade brottsligheten utgör ett allvarligt hot mot det demokratiska samhället och att den är en stor utmaning för många statliga aktörer. För att kriminella personer ska kunna använda vinsterna från brottslig verksamhet (exempelvis narkotikahandel, vapenhandel och grova rån) används ofta avancerade former av ekonomisk brottslighet. Genom att bekämpa den ekonomiska brottsligheten kan staten därmed effektivt även motverka den organiserade brottsligheten i stort. beräknas staten även gå miste om miljardbelopp som en konsekvens av den ekonomiska brottsligheten. Pengarna hamnar istället hos kriminella och används ofta för att finansiera annan brottslighet.1 Men de ekonomiska brotten är krävande att spåra och kartlägga då de ofta innefattar komplexa bolagsstrukturer och komplicerade transaktionsmönster. Utredningarna kompliceras ytterligare av att den organiserade ekonomiska brottsligheten sträcker sig utanför gränser. () är den myndighet som har i huvuduppdrag att bekämpa den ekonomiska brottsligheten.2 EBM har till skillnad från andra myndigheter inom rättsväsendet flera delar av rättskedjan inom verksamheten. Myndigheten har en sammansättning av olika kompetenser med både åklagare, civila utredningsfunktioner och poliser inom organisationen med det gemensamma uppdraget att se till så att personer som begår ekonomisk brottslighet blir föremål för brottsutredning och lagföring. EBM ska också arbeta för att begränsa vinsterna av brott och brottslig verksamhet.3 Tanken är att EBM ska leda arbetet mot den ekonomiska brottsligheten hela vägen från underrättelse till beslut i åtalsfrågan. Syftet med denna myndighetskonstruktion var att arbetet mot den ekonomiska brottsligheten skulle bli mer effektivt.4 Men EBM uppger att utvecklingen av den organiserade ekonomiska brottsligheten har inneburit mer komplexa och omfattande utredningar som kräver alltmer av myndighetens resurser.5 EBM menar att en dubblering av åklagarresurserna i enskilda ärenden ibland skulle behövas för att säkerställa kvalitet och rättssäkerhet i särskilt krävande ärenden.6 1Ekobrottsmyndigheten, lägesbild om ekonomisk brottslighet i – 2018, s. 21. 2Se 1 § förordningen (2015:744) med instruktion för . 3Se 2 § förordningen (2015:744) med instruktion för . 1996/97:1, s. 19. 5Ekobrottsmyndighetens budgetunderlag 2019–2021, s.14. 6Ekobrottsmyndighetens budgetunderlag 2016–2018, s.12, budgetunderlag 2017–2019 s, 4, budgetunderlag 2018–2020, s. 8, budgetunderlag 2019–2021 s.13, budgetunderlag 2020–2022, s. 8. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN som myndigheten varnar för svårigheter att fullfölja sitt uppdrag7 uppger EBM att myndighetens kunskap är efterfrågad av andra myndigheter som har behov av den ekonomiska kompetensen för att utreda och lagföra personer som även är brottsaktiva inom andra brottsområden, vilket ytterligare anstränger resursläget. Mot denna bakgrund konstaterar att det är motiverat att granska om EBM:s arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten är effektivt. 1.2Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Den övergripande revisionsfrågan är om EBM kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. Den övergripande revisionsfrågan besvaras genom följande delfrågor: 1.Har EBM styrt och organiserat arbetet så att det kan fungera effektivt? 2.Har regeringen styrt EBM så att myndigheten kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten? Granskningen fokuserar på den verksamhet som bedrevs –2020. Granskningen omfattar inte kvalitet eller effektivitet i enskilda ärenden, inte heller resultaten eller effekterna av EBM:s arbete. Fokus i granskningen är hur EBM och regeringen styrt och organiserat arbetet. I granskningen har vi valt att fokusera på den organiserade ekonomiska brottsligheten, men eftersom EBM inte arbetar med detta på ett avgränsat sätt har vi i vissa delar granskat myndigheten som helhet. Med organiserad ekonomisk brottslighet menar vi i denna granskning ärenden som har blivit mer komplexa att utreda till följd av mer organiserade och avancerade brottsupplägg. Dessa typer av brott utreds främst inom ramen för EBM:s ärendekategorier projektärenden och särskilt krävande ärenden. Regeringen och EBM omfattas av granskningen. När vi i rapporten refererar till underrättelseverksamheten menar vi underrättelseverksamheten som organisatoriskt ligger under nationella operativa avdelningen () vid men som EBM styr inriktningen på. I dessa delar av granskningen har vi fokuserat på regeringens ansvar och EBM:s ansvar. EBM:s ansvar innefattar att leda den verksamhet som polismännen deltar i vid myndigheten, med undantag för åtgärder i verksamhet som enligt lag eller annan författning endast får utföras av anställda vid 7Ekobrottsmyndighetens budgetunderlag 2018–2020, s. 10. budgetunderlag 2019–2021, s. 11. 8Se 16 § andra stycket förordningen (2015:744) med instruktion för . E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N Den övergripande bedömningsgrunden för att bedöma om EBM kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten är budgetlagens krav att hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning ska iakttas i statens verksamhet.9 Vi utgår även ifrån att regeringen har uttalat att den organiserade brottsligheten utgör ett allvarligt hot mot det demokratiska samhället och att arbetet mot denna behöver prioriteras.10 EBM ansvarar för bekämpning av ekonomisk brottslighet i enlighet med vad som anges i EBM:s instruktion.11 Delfråga 1: Har EBM styrt och organiserat arbetet så att det kan fungera effektivt? Bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten var uppdelat mellan , och . gav regeringen i uppdrag att förbereda och genomföra de åtgärder som behövdes för att EBM skulle få ett nationellt ansvar för de ärenden myndigheten handlade.12 Den statliga utredning som låg till grund för att EBM fick nationellt ansvar pekade på ett antal fördelar som den nya organisationen skulle få. •det skulle bli enklare att ta ett helhetsgrepp över ekobrottsbekämpningen i landet och att styra, samordna, organisera och följa upp verksamheten på ett enhetligt sätt •det skulle bli en mer enhetlig hantering av ekobrotten •resurser skulle kunna fördelas utifrån ett nationellt strategiskt perspektiv och omfördelas efter behov13 •EBM skulle få bättre möjlighet att snabbt mobilisera och ingripa mot nya företeelser14 •genom att ta fram en nationell lägesbild av den ekonomiska brottsligheten skulle statsmakterna få ett bättre underlag för beslut om inriktning och anslag till verksamheten •kunskaper om den ekonomiska brottsligheten också skulle vara till nytta i EBM:s ledning, styrning och utveckling av verksamheten, t.ex. vad gäller prioriteringar, kompetensutveckling och arbetsmetoder.15 91 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 2014/2015:1, s. 15. 11Se förordningen (2015:744) med instruktion för . Nitton röster om tjugo års ekobrottsbekämpning års samlade åtgärder till dagens samverkan. 2016, s. 63. 13SOU 2011:47, s. 84. 14Ibid, s. 84 och s. 87. 15Ibid, s. 89. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN EBM är unik i svensk förvaltning då det är en åklagarmyndighet som även har polisiär verksamhet.16 EBM har delat in verksamheten i tre verksamhetsområden som omfattar utredning- och lagföringsverksamhet, underrättelseverksamhet och brottsförebyggande verksamhet.17 EBM:s möjligheter till styrning påverkas av andra myndigheters styrning och ledning. är EBM fortfarande en fristående myndighet och generaldirektören har ett övergripande ansvar för helheten i verksamheten. En grundläggande princip som även gäller för EBM är att varje myndighetschef ansvarar för att den egna verksamheten bedrivs effektivt och att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt.18 Ansvaret för styrning och ledning av EBM:s verksamhet följer inte samma struktur eller mönster för samtliga delar av verksamheten. EBM har verksamhetsansvar för den verksamhet som leds och styrs av EBM, vilket innebär utredning och lagföring (hädanefter benämns detta som kammarverksamheten i rapporten) samt den brottsförebyggande verksamheten. EBM leder också den verksamhet som polismännen deltar i vid myndigheten, med undantag för åtgärder i verksamhet som enligt lag eller annan författning endast får utföras av anställda vid underrättelseverksamhet anses vara en polisiär uppgift genomförs därför verkställandet av ledningen och styrningen genom polischefen vid styr själva inriktningen på underrättelseverksamheten och avgör Ekobrottskansliets budget, därmed även underrättelseverksamhetens budget. De poliser som arbetar vid EBM är anställda av Polismyndigheten.Det är även som styr och leder arbetsmetoderna inom underrättelseverksamheten.21 (Se även kapitel 2) 16Ekobrottsmyndigheten, konstruktion – ansvarsfördelning, styrning och ledning och förhållandet till andra myndigheter, 2018, s.7. 17Ibid, s. 4 18Se 3 § myndighetsförordningen (2007:515). 19Se 16 § andra stycket förordningen (2015:744) med instruktion för . 20Ledningen och styrningen sker av (rikspolischefen), genom delegation till Nationella Operativa Avdelningen () och slutligen till polischefen vid ekobrottskansliet, som är placerad vid . Delegation kan sedan från polischefen ske vidare i , till kammarkommissarier och chefer för polisoperativa enheter. , konstruktion – ansvarsfördelning, styrning och ledning och förhållandet till andra myndigheter, 2018, sid 17 samt Prop. 2017/18:269, s.145. 21Se 16 § i förordningen (2015:744) med instruktion för samt 6 § och 47 § i instruktion. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N På ett övergripande plan är dock EBM:s ansvar för ledning och styrning likt andra myndigheters. •ansvaret för det samlade resultatet av verksamheten •verksamhetsinriktning, verksamhetsplanering och verksamhetsuppföljning •rätten och ansvaret för att utforma myndighetsövergripande styrdokument.23 Baserat på det som presenterats ovan, har valt att operationalisera bedömningsgrunderna. Vi bedömer att EBM bör styra och organisera arbetet så att det kan fungera effektivt genom att •se till att det finns en strategisk inriktning som är styrande för hela verksamheten •följa utvecklingen av den ekonomiska brottsligheten samt samla in kunskap från verksamheten för att få underlag inför planering och dimensionering av verksamheten •säkerställa att den operativa verksamheten kan hantera den organiserade ekonomiska brottsligheten effektivt, bland annat genom att analysera hur resurser bör fördelas nationellt och hur ekobrottskamrarna ska organiseras för att effektivt hantera olika typer av ärenden •ge medarbetarna nödvändiga stöd för att kunna arbeta effektivt tillsammans, exempelvis genom tekniska hjälpmedel och forum för kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Delfråga 2: Har regeringen styrt EBM så att myndigheten kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten? Enligt 1 kap. 6 § regeringsformen styr regeringen riket och är ansvarig inför . Detta innebär att regeringen har ett ansvar för att EBM:s verksamhet fungerar på ett tillfredsställande sätt. Regeringens styrning i förhållande till förvaltningsmyndigheterna tar sig i regel uttryck genom instruktioner och andra förordningar, regleringsbrev eller andra regeringsbeslut samt finansiering. förvaltningspolitiska proposition gjorde regeringen följande bedömning: ”Styrningen bör i så hög grad som möjligt vara utformad så att den bäst gynnar syftet med respektive verksamhet. Mål och uppgifter till myndigheterna bör formuleras så att de har rimliga möjligheter att genomföra sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt”.24 22Undantag gäller för vissa kostnader som hör till polismans befogenhet (t.ex. utrustning och utbildning) samt vissa utgifter i samband med informatörsverksamhet, som ska ansvara för. 23Ekobrottsmyndigheten, konstruktion – ansvarsfördelning, styrning och ledning och förhållandet till andra myndigheter, 2018, s 9. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 96 och bet 2009/10 FiU:38, s. 11. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Om det finns tecken på att styrningen inte fungerar ska regeringen vidta åtgärder. Regeringen menar att styrningen av statsförvaltningen ska vara långsiktig, strategisk, helhetsinriktad, sammanhållen, verksamhetsanpassad och tillitsbaserad. Det innebär bland annat att detaljstyrning och onödig administration bör undvikas, att statsförvaltningens organisering ska vara ändamålsenlig och kostnadseffektiv, samt att myndigheternas roll-, uppgifts- och ansvarsfördelning ska vara tydlig.25 beslutade dåvarande regering att inrätta en ny ekobrottsmyndighet.26 Vår utgångspunkt för bedömningen av regeringens styrning är att regeringen har skapat en konstruktion där EBM bedriver utrednings- och lagföringsverksamhet och brottsförebyggande verksamhet samt styr inriktningen för underrättelseverksamhet med syftet att bekämpa ekonomisk brottslighet. Inom myndigheten finns anställda både vid EBM och vid . Konstruktionen är unik i svenskt rättsväsende och skapades med syftet att få en mer effektiv ekobrottsbekämpning genom att åklagare, poliser och civila specialister skulle jobba tillsammans. budgetproposition skriver regeringen: ”Grov organiserad brottslighet utgör ett hot mot det demokratiska samhället och är en av samhällets stora utmaningar. Bekämpningen av denna typ av brottslighet är därför högt prioriterad av regeringen”.27 Regeringen har återkommande haft som mål för området utredning och lagföring att verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet och att brottsuppklaringen ska öka. Regeringens mål för den brottsförebyggande verksamheten är att brottsligheten ska minska och att antalet brottsoffer ska bli färre.28 EBM ska bidra till uppfyllandet av båda dessa mål. Regeringen menade även 2015 att ”Underrättelseverksamheten är av avgörande betydelse för bekämpningen av den grova organiserade brottsligheten”.29 EBM är beroende av andra myndigheter eftersom den ekonomiska brottsligheten ofta upptäcks genom andra myndigheters granskning eller kontroll. EBM får enligt sin instruktion inte heller besluta om att inrätta, upphöra eller omlokalisera åklagarkammare innan ett antal myndigheter30 har fått tillfälle att yttra sig.31 2021/2022:1, utgiftsområde. 2, s. 59. 26Prop.1996/97:1, utgiftsområde 4, s. 37. Dåvarande regeringen tillsatte också en utredning (Ju 1996:08) för att förbereda inrättandet av den nya myndigheten, samt utreda vissa sammanhängande frågor (Dir. 1996:112). 2014/2015:1, utgiftsområde 4, s.22 och bet. 2014/15:JuU1. 2014/2015:1, Prop. 2015/2016:1, Prop. 2016/2017:1, Prop. 2017/2018:1, Prop. 2018/2019:1, Prop. 2019/2020:1. 2014/2015:1, utgiftsområde 4, s. 44. 30Åklagarmyndigheten, , , , och Kriminalvården. 31Se 22 § förordningen (2015:744) med instruktion för samt lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar m.m. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N Dessutom ska ställa personal till förfogande för den polisverksamhet som bedrivs vid EBM och att ska biträda EBM i brottsutredningar.32 Utifrån ovanstående har valt att operationalisera bedömningsgrunderna. Det faktum att EBM påverkas av andra myndigheters styrning och ledning ställer särskilda krav på regeringens styrning för att verksamheten ska fungera effektivt. Vi bedömer att regeringen bör styra EBM så att myndigheten kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten genom att •hantera de hinder som leder till ett ineffektivt arbete och som EBM inte kan hantera på egen hand •beakta andra myndigheters uppdrag och uppgifter som påverkar EBM:s effektivitet, exempelvis genom att samordna myndigheternas uppgifter enligt instruktion och/eller uppdrag enligt regleringsbrev. 1.5 Metod och genomförande För att besvara den övergripande frågan och delfrågorna har vi främst genomfört intervjuer och dokumentstudier. Vi har även använt viss statistik från . Vi har genomfört ett trettiotal intervjuer med personer med olika funktioner inom EBM:s tre verksamhetsområden, den brottsförebyggande verksamheten, underrättelseverksamheten och kammarverksamheten. Urvalet av intervjupersoner har gjorts för att få en spridning över samtliga orter där EBM har kontor. Intervjupersonerna valdes ut av EBM, utifrån vår begäran om att de personer vi intervjuade skulle ha erfarenhet av hur EBM arbetar mot den organiserade ekonomiska brottsligheten. Detta innebär att vi inom kammarverksamheten har intervjuat åklagare, civilanställda specialister och poliser som främst hanterar så kallade projektärenden- och särskilt krävande ärenden. Vi har även intervjuat chefer för respektive verksamhetsområde för att få en bild av hur ledningen och styrningen fungerar. För att få en övergripande bild av ledning och styrning av myndigheten som helhet har en intervju genomförts med EBM:s generaldirektör och med ämnesråd vid . Vidare har vi tagit del av olika interna styrdokument, rutiner och riktlinjer inom EBM. Årsredovisningar och budgetunderlag har också utgjort underlag för analysen. För att kunna granska regeringens styrning av EBM har vi studerat dokumentation av myndighetsdialoger för åren 2015–2020. Vidare har vi tagit del 32Se 47 § förordningen (2014:1102) med instruktion för . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN av styrdokument så som regleringsbrev, instruktioner och regeringsuppdrag till EBM som berör frågan om organiserad ekonomisk brottslighet. Under granskningen har vi också tagit del av statistik från EBM:s olika verksamhetsområden. Från kammarverksamheten har vi bland annat begärt in statistik som rör inkomna anmälningar, genomströmningstider och antal avslutade ärenden uppdelat per ort samt statistik om utredningar som bedrivs med biträde från skattebrottsenheten på (). Från underrättelseverksamheten har vi tagit del av statistik om utgående anmälningar samt inkommande information till verksamheten. Syftet med att begära in statistiken har varit att underbygga iakttagelser från intervjuer. (Se mer i elektronisk bilaga). 1.5.4Sammanställning av ekobrottsbekämpning i och Under granskningens gång har vi gjort en sammanställning av hur EBM:s motsvarigheter i och är organiserade och arbetar. För detta har vi använt olika digitala källor för information och ställt skriftliga frågor till de nordiska myndigheterna. Företrädare för ekobrottsmyndigheterna i och har sedan faktagranskat våra sammanställningar. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare), och . och har bidragit med underlag till den slutliga rapporten. Professor , vid har varit referensperson i granskningen och lämnat synpunkter på granskningens upplägg och ett utkast till granskningsrapporten. Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N 2 EBM - rättskedjan i miniformat I det här kapitlet beskriver vi den organiserade ekonomiska brottsligheten. Kapitlet innehåller också en beskrivning av EBM:s konstruktion och uppdrag. 2.1Den ekonomiska brottsligheten är en del av den organiserade brottsligheten Organiserad brottslighet kännetecknas av att brotten begås av flera personer, att det finns en långsiktighet i brottsligheten och att brottsuppläggen är planerade och utförs i syfte att uppnå ekonomisk vinst eller skaffa sig makt.33 (Brå) beskriver den organiserade brottsligheten som en brottslighet som förser marknaden med, och får sin inkomst från, illegala varor och tjänster så som narkotika, alkohol, vapen, svartarbete och sexuella tjänster.34 Ekonomisk brottslighet utgör en del av den organiserade brottsligheten genom att kriminella exempelvis tvättar pengar från annan brottslighet. Vinster från ekonomisk brottslighet används också delvis för att finansiera annan grov brottslighet. EBM:s egen analys av brottsligheten visar att de kriminella organisationerna och nätverken har ökat sin förmåga att begå ekonomiska brott. Det är vanligt förekommande att kriminella använder företag på olika sätt för att bedriva brottslig verksamhet. Att den ekonomiska brottsligheten delvis blandas med och döljs av seriös näringsverksamhet gör den svår att upptäcka och utreda. Enligt EBM uppskattas den ekonomiska brottsligheten omsätta bara i och EBM bedömer att mörkertalet för ekonomiska brott är stort.35 Utöver EBM arbetar flera andra myndigheter på olika sätt mot ekonomisk brottslighet, exempelvis (främst finanspolisen) som arbetar mot penningtvätt och som biträder EBM främst i utredningar där har gjort anmälan. arbetar mot blandad brottslighet som kan innefatta delar som berör ekonomisk brottslighet.36 Anmälningar till EBM inkommer från olika myndigheter och aktörer. Den största ingivaren av anmälningar är konkursförvaltare, följt av allmänheten och . 33Ekobrottsmyndigheten, ”Om ossorganiserad brottslighet”. 34Brottsförebyggande rådet – Lokal organiserad brottslighet – en handbok. 2010, s. 5. 35Ekobrottsmyndighetens återrapportering, Tillsammans mot brott - Ett nationellt brottsförebyggande program. EBM 2019:690, s. 5. 36Brottsförebyggande rådet, Gå på pengarna. 2014, s. 9. Även , och arbetar på olika sätt mot ekonomisk brottslighet. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Figur 1 Inkomna anmälningar 202037 Diagrammet visar fördelningen av anmälare på det totala antalet inkomna ärenden . Ärenden inkommer som mängd- eller projektärenden men kan sedan klassificeras om till särskilt krävande ärenden. De särskilt krävande ärendena utgör (220 stycken 2020) av antalet avslutade ärenden, men står för av kammarverksamhetens kostnader. Projektärenden utgör av antalet avslutade ärenden och mängdärenden cirka 58 procent.38