prop · H903125 · 2022-03-01 00:00:00 — I första stycket första punkten anges att en ersättare som utsetts från en valsedelsgrupp med samma gruppbeteckning som den frånvarande ledamoten har företräde framför de andra ersättarna. Om ingen valsedelsgrupp med samma gruppbeteckning finns eller ingen av ersättarna från den valsedelsgruppen kan tjänstgöra, har ersättare från den valsedelsgrupp som fått det högsta röstetalet företräde. Om ingen ersättare från valsedelsgruppen med högst röstetal kan tjänstgöra, har ersättare från valsedelsgruppen med näst högst röstetal företräde och så vidare efter samma grund. Enligt andra punkten ska ersättarna inom en valsedelsgrupp tjänstgöra i den ordning de angetts på valsedelsgruppens namnlista enligt 15 §. Av andra stycket framgår att en ledamot eller ersättare som tilldelats plats från flera valsedelsgrupper ska anses vald för den grupp som först tilldelades platsen vid tillämpning av första stycket. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. 3.Den upphävda lagen gäller fortfarande för överklagande av beslut som har tillkännagetts före ikraftträdandet. Punkt 1 anger när lagen ska träda i kraft. Punkt 2 anger att den nya lagen ersätter lagen om proportionellt valsätt. Enligt punkt 3 ska den upphävda lagen om proportionellt valsätt fortfarande tillämpas vid överprövning av beslut som tillkännagetts före Övervägandena finns i avsnitt 5.1, 8.1 och 8.2. 10.2Förslaget till lag om ändring i 7 § Val av nämndemän i tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige. Val av nämndemän i hovrätt förrättas av regionfullmäktige. I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Valet ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1. Bestämmelser om förfarandet vid sådant proportionellt val finns i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner. Vid val av nämndemän ska det eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig sammansättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. Paragrafens tredje stycke anpassas till förslaget till lag om proportionella val i kommuner och regioner. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Denna lag träder i kraft . Ändringarna i lagen är föranledda av förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner och träder i kraft som den. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. 10.3Förslaget till lag om ändring i 7 § Överförmyndare, ledamot i överförmyndarnämnd och ersättare väljs , räknade året efter det, då val i hela riket av kommunfullmäktige ägt rum. Avgår överförmyndare, ersättare för överförmyndare eller ledamot i överförmyndarnämnden, ska fyllnadsval hållas för den återstående delen av tjänstgöringstiden. Om ledamoten har utsetts vid ett proportionellt val, ska fullmäktige, så långt som det är möjligt, säkerställa att representationen i nämnden inte förändras. Paragrafen reglerar att det ska hållas fyllnadsval om överförmyndare, ersättare för överförmyndare eller ledamot i överförmyndarnämnden avgår. I första stycket görs en språklig justering. Andra stycket omarbetas med anledning av förslaget om ändring av 6 kap. 20 § kommunallagen (2017:725). Det införs även ett nytt tredje stycke. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Bestämmelserna i andra stycket om att fyllnadsval ska hållas för avgående överförmyndare, ersättare för överförmyndare eller ledamot som inte har utsetts vid proportionellt val omarbetas språkligt. I tredje stycket införs en bestämmelse om fyllnadsval av ledamöter i överförmyndarnämnd som utsetts vid proportionellt val. Regleringen motsvarar den som införs i 6 kap. 20 § kommunallagen (2017:725). Även om en ledamot utsetts genom proportionellt val ska fyllnadsval enligt andra stycket hållas. När fyllnadsval hålls ska fullmäktige, så långt som det är möjligt, säkerställa att representationen i nämnden är oförändrad. Kravet innebär att den nya ledamoten som väljs, så långt som det är möjligt, ska representera samma parti som den avgångne ledamoten. Om det inte går att klargöra vilket parti en ledamot företrätt, eller om detta parti har upplösts, ska fullmäktige i stället utse någon som kan anses företräda den valsedelsgrupp från vilken den avgångne ledamoten valdes. Bestämmelsen innebär således inte något absolut krav på att den som väljs in representerar samma parti men klargör att en majoritet i fullmäktige, som huvudregel, inte genom fyllnadsval kan ersätta ledamöter från ett parti med företrädare för styrande parti eller partikonstellation. I flertalet fall torde det inte råda något tvivel om vilket parti den avgångne ledamoten företrädde. I sådana fall bör detta parti få nominera en person som kan väljas. Om en företrädare som nomineras av styrande parti eller partikonstellation ska ersätta en företrädare som utsetts från en valsedelsgrupp som inte ingår i ett sådant styre kan det vara lämpligt med någon form av dokumenterad överenskommelse om detta eller dokumentation om att det inte är möjligt att hitta någon annan kandidat. Fullmäktiges beslut om fyllnadsval kan bli föremål för laglighetsprövning enligt 13 kap. kommunallagen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ledamöter som valts före ikraftträdandet. Punkt 1 anger när de föreslagna ändringarna ska träda i kraft. Punkt 2 anger att äldre bestämmelser fortfarande gäller avseende ledamöter som valts före ikraftträdandet. Detta innebär att om en ledamot som valts proportionellt före ikraftträdandet avgår så ska bestämmelsen i sin äldre lydelse tillämpas. En sådan ledamot ska sålunda ersättas i nämnden av den ersättare som i enlighet med den ordning som har bestämts för ersättarnas tjänstgöring står på tur. Ordningen är antingen den som föreskrivs i 25 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt eller, om ersättarna inte valts proportionellt, den ordning som fullmäktige bestämt enligt 6 kap. 16 § andra stycket kommunallagen (2017:725). Övervägandena finns i avsnitt 8.1 och 8.2. 10.4Förslaget till lag om ändring i 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förordnar ordförande och vice ordförande i övervakningsnämnderna. Vice ordföranden tjänstgör vid förfall för ordföranden i dennes ställe. Vid förfall för både ordföranden och vice ordföranden förordnas tillfällig ersättare av Kriminalvården. Ordföranden, vice ordföranden och tillfällig ersättare ska vara lagfarna och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare. Övriga ledamöter utses genom val. För dessa väljs lika många ersättare. förrättas av kommunfullmäktige, om övervakningsnämndens verksamhetsområde omfattar endast en kommun, och annars av regionfullmäktige. Om det inom nämndens verksamhetsområde även finns en kommun som inte ingår i en region, förrättas valet av regionfullmäktige och kommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som bestämmer efter befolkningstalen. Ingår flera län eller delar av län i övervakningsnämnds verksamhetsområde, fastställer regeringen efter samma grunder antalet ledamöter och ersättare för varje län eller del av län. Regionfullmäktiges och kommunfullmäktiges val av ledamöter eller ersättare ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter i regionfullmäktige eller kommunfullmäktige som motsvarar den kvot, vilken erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, ska den avrundas till närmast högre hela tal. Bestämmelser om förfarandet vid sådant proportionellt val finns i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska det vid valet även bestämmas i vilken ordning de ska kallas till tjänstgöring. Ledamot och annan än tillfällig ersättare utses . Om en ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår före tidens utgång, inträder en ersättare enligt den ordning mellan ersättarna som har bestämts vid valet. Avgår en ledamot eller ersättare som inte har utsetts vid proportionellt val, utses en ny ledamot eller ersättare för återstoden av tiden. Tillfällig ersättare förordnas . När ledamot eller ersättare ska utses ska övervakningsnämnden göra anmälan om det till den som ska utse honom eller henne. Paragrafens tredje stycke anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Denna lag träder i kraft . Ändringarna i lagen är föranledda av förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner och träder i kraft som den. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. 2021/22:125 10.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) 19 § Nämndemän utses genom val. förrättas av regionfullmäktige. I förrättas val av kommunfullmäktige i . Valet ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet avser ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt val finns bestämmelser i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner. Regeringen får för ett visst län besluta att nämndemän i kammarrätt ska väljas bland dem som för samma tjänstgöringstid har utsetts till nämndemän i hovrätt. En nämndeman i hovrätt får även i annat fall, om han eller hon är behörig, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han eller hon är folkbokförd. Vid val av nämndemän ska eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig sammansättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. Paragrafens andra stycke anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Denna lag träder i kraft . Ändringarna i lagen är föranledda av förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner och träder i kraft som den. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. 10.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och regioner 5 § De indelningsdelegerade och deras ersättare väljs bland dem som är ledamöter eller ersättare i fullmäktige i ändringsberörda kommuner och regioner. Under de förutsättningar som anges i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner ska valet vara proportionellt. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska det vid valet bestämmas i vilken ordning ersättarna ska tjänstgöra. Paragrafens andra stycke anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Hänvisningen ändras så att den omfattar den nya lagen i dess helhet. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 6 § Om en indelningsdelegerad avgår, ska fyllnadsval hållas. Om den indelningsdelegerade har utsetts vid ett proportionellt val, ska fullmäktige, så långt som det är möjligt, säkerställa att representationen bland de indelningsdelegerade inte förändras. I paragrafen regleras att fyllnadsval ska hållas om en indelningsdelegerad avgår. I andra stycket införs motsvarande reglering som den som föreslås införas i 6 kap. 20 § kommunallagen (2017:725). Övervägandena finns i avsnitt 5.4. När fyllnadsval ska hållas avseende en indelningsdelgerad som har utsetts vid ett proportionellt val ska fullmäktige, enligt andra stycket, så långt som det är möjligt, säkerställa att representationen bland de indelningsdelegerade är oförändrad. Kravet innebär att den nya indelningsdelegerade som väljs, så långt som det är möjligt, ska representera samma parti som den avgångne indelningsdelegerade. Om det inte går att klargöra vilket parti den indelningsdelegerade företrätt, eller om detta parti har upplösts, ska fullmäktige i stället utse någon som kan anses företräda den valsedelsgrupp från vilken den avgångne indelningsdelegerade valdes. Bestämmelsen innebär således inte något absolut krav på att den som väljs in representerar samma parti men klargör att en majoritet i fullmäktige, som huvudregel, inte genom fyllnadsval kan ersätta indelningsdelegerade från ett parti med företrädare för styrande parti eller partikonstellation. I flertalet fall torde det inte råda något tvivel om vilket parti den avgångne indelningsdelegerade företrädde. I sådana fall bör detta parti få nominera en person som kan väljas. Om en företrädare som nomineras av styrande parti eller partikonstellation ska ersätta en företrädare som utsetts från en valsedelsgrupp som inte ingår i ett sådant styre kan det vara lämpligt med någon form av dokumenterad överenskommelse om detta eller dokumentation om att det inte är möjligt att hitta någon annan kandidat. Fullmäktiges beslut om fyllnadsval kan bli föremål för laglighetsprövning enligt 13 kap. kommunallagen. 23 § Under de förutsättningar som anges i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner ska valet till utskott vara proportionellt. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska indelningsdelegerade bestämma i vilken ordning som de ska tjänstgöra. Paragrafen anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Hänvisningen ändras så att den omfattar den nya lagen i dess helhet. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 25 § Om en ledamot avgår, ska fyllnadsval hållas. Om ledamoten har utsetts vid ett proportionellt val, ska indelningsdelegerade, så långt som det är möjligt, säkerställa att representationen i utskottet inte förändras. I paragrafens andra stycke införs en bestämmelse om fyllnadsval av ledamöter i utskott som utsetts vid proportionellt val. Kravet på att indelningsdelegerade så långt som möjligt ska säkerställa representationen i utskottet ska tillämpas på samma sätt som motsvarande bestämmelse i 6 §, se kommentaren under den bestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. 35 § Under de förutsättningar som anges i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner ska valet av revisorer vara proportionellt. 2021/22:125 Paragrafen anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Hänvisningen ändras så att den omfattar den nya lagen i dess helhet. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 3 kap. 6 och 25 §§ i den äldre lydelsen gäller fortfarande för indelningsdelegerade och ledamöter som valts före ikraftträdandet. Punkt 1 anger när de föreslagna ändringarna ska träda i kraft. Punkt 2 anger att bestämmelserna i 3 kap. 6 och 25 §§ i den äldre lydelsen fortfarande gäller avseende indelningsdelegerade och ledamöter som valts före ikraftträdandet. Detta innebär att om en indelningsdelegerad eller en ledamot som valts proportionellt före ikraftträdandet avgår så ska bestämmelsen i sin äldre lydelse tillämpas. En sådan indelningsdelegerad eller ledamot ska sålunda ersättas av den ersättare som i enlighet med den ordning som har bestämts för ersättarnas tjänstgöring står på tur. Ordningen är antingen den som föreskrivs i 25 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt eller, om ersättarna inte valts proportionellt, den ordning som bestämts enligt 3 kap. 5 respektive 23 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.1 och 8.2. 10.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:324) om medborgarvittnen 2 § Medborgarvittnen väljs av kommunfullmäktige till det antal och för den tid som fullmäktige bestämmer. Valet ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som motsvarar den kvot som erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, ska den avrundas till närmast högre hela tal. Bestämmelser om förfarandet vid sådant proportionellt val finns i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner. Paragrafens andra stycke anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Denna lag träder i kraft . Ändringarna i lagen är föranledda av förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner och träder i kraft som den. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen 3 § Av antalet huvudmän ska hälften, i enlighet med närmare föreskrifter i reglementet, väljas av kommunfullmäktige eller regionfullmäktige inom verksamhetsområde. Återstoden utses av huvudmännen själva bland insättarna i . Kravet på att dessa huvudmän ska vara insättare gäller dock inte vid huvudmannaval i samband med bildande. En huvudman som står i tur att avgå får inte delta i valet för besättande av hans eller hennes egen plats. Ska flera korporationer förrätta val av huvudmän ska, om inte särskilda skäl föranleder något annat, fördelningen av antalet mandat mellan dem ske efter det invånarantal som de företräder. Bestämmelserna i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner ska tillämpas också på kommunfullmäktiges och regionfullmäktiges val av huvudmän. Paragrafens tredje stycke anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Hänvisningen ändras så att den omfattar den nya lagen i dess helhet. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Denna lag träder i kraft . Ändringarna i lagen är föranledda av förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner och träder i kraft som den. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. 10.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser 12 § Ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen utses av kommun- och regionfullmäktige, av och av Arbetsförmedlingen. När ledamöter eller ersättare ska utses för kommun och region ska det, under de förutsättningar som anges i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner, ske genom proportionellt val. Till ledamot eller ersättare i styrelsen får en medlem utse endast den som är 1.ledamot eller ersättare i kommun- eller regionfullmäktige, 2.anställd vid , eller 3.anställd vid Arbetsförmedlingen. När det utses ersättare i styrelsen ska det bestämmas i vilken ordning de ska kallas till tjänstgöring. Paragrafens första stycke anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Hänvisningen ändras så att den omfattar den nya lagen i dess helhet. I övrigt görs en språklig justering. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 2021/22:125 Ikraftträdandebestämmelse Denna lag träder i kraft . Ändringarna i lagen är föranledda av förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner och träder i kraft som den. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. 10.10Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (2017:725) 58 § Under de förutsättningar som anges i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner ska följande val vara proportionella: 1.val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 2.val av revisorer som avses i 12 kap. 4 och 5 §§, 3.val av ledamöter och suppleanter i styrelsen för aktiebolag, 4.val av ledamöter och suppleanter i styrelsen för ekonomiska föreningar eller stiftelser, och 5.val av revisorer, revisorssuppleanter och lekmannarevisorer som ska granska styrelsens förvaltning i aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. Första stycket 1 ska inte gälla vid val till en nämnd som avses i 6 kap. 2 § 2, om två tredjedelar av de närvarande ledamöterna i fullmäktige vid inrättandet av nämnden har röstat för att ledamöter i nämnden ska väljas på någon annan grund än partipolitisk. Paragrafens första stycke anpassas till förslaget till ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Hänvisningen ändras så att den omfattar den nya lagen i dess helhet. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 20 § Om en ledamot avgår , ska fyllnadsval hållas. Om ledamoten har utsetts vid ett proportionellt val, ska fullmäktige, så långt som det är möjligt, säkerställa att representationen i nämnden inte förändras. Om fullmäktige har återkallat uppdragen för de förtroendevalda enligt 4 kap. 10 §, ska val av nya ledamöter och ersättare hållas. I paragrafen regleras att fyllnadsval ska hållas om en ledamot avgår . Genom de ändringar som införs i andra stycket ska även en ledamot som utsetts vid ett proportionellt val ersättas genom fyllnadsval. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. När fyllnadsval hålls för att ersätta en avgående ledamot som har utsetts vid ett proportionellt val ska fullmäktige, enligt andra stycket, så långt som det är möjligt säkerställa att representationen i nämnden är oförändrad. Kravet innebär att den nya ledamoten som väljs, så långt som det är möjligt, ska representera samma parti som den avgångne ledamoten. Om det inte går att klargöra vilket parti en ledamot företrätt, eller om detta parti har upplösts, ska fullmäktige i stället utse någon som kan anses företräda den valsedelsgrupp från vilken den avgångne ledamoten valdes. melsen innebär således inte något absolut krav på att den som väljs in representerar samma parti men klargör att en majoritet i fullmäktige, som Prop. 2021/22:125 huvudregel, inte genom fyllnadsval kan ersätta ledamöter från ett parti med företrädare för styrande parti eller partikonstellation. I flertalet fall torde det inte råda något tvivel om vilket parti den avgångne ledamoten företrädde. I sådana fall bör detta parti få nominera en person som kan väljas. Om en företrädare som nomineras av styrande parti eller partikonstellation ska ersätta en företrädare som utsetts från en valsedelsgrupp som inte ingår i ett sådant styre kan det vara lämpligt med någon form av dokumenterad överenskommelse om detta eller dokumentation om att det inte är möjligt att hitta någon annan kandidat. Fullmäktiges beslut om fyllnadsval kan bli föremål för laglighetsprövning enligt 13 kap. 28 § En förtroendevald är jävig, om 1.han eller hon eller någon närstående är part i ärendet eller annars kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig utsträckning, 2.han eller hon eller någon närstående är eller har varit ställföreträdare eller ombud för en part i ärendet eller för någon annan som kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig utsträckning, 3.ärendet rör tillsyn över sådan verksamhet som han eller hon själv är knuten till, eller 4.det finns någon annan särskild omständighet som gör att hans eller hennes opartiskhet i ärendet kan ifrågasättas. I paragrafen regleras frågan om jäv för förtroendevalda vid handlägg- ningen av ärenden hos nämnder. Paragrafen anpassas till lydelsen av mot- svarande bestämmelser i förvaltningslagen (2017:900). finns i avsnitt 7. Av punkten 1 framgår att en förtroendevald är jävig om han eller hon eller någon närstående är part i ärendet eller annars kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig utsträckning. jäv, intressejäv och närståendejäv. Det ställs relativt låga krav i fråga om graden av den påverkan som kan förutses och som alltså medför jäv. är tillräckligt att man kan antas i en inte oväsentlig utsträckning påverkas av utgången i ärendet för att det ska vara fråga om jäv. Bestämmelserna om ställföreträdarjäv och ombudsjäv, som finns i nuvarande punkt 2 och 4, finns nu i punkt 2. att en förtroendevald är jävig om han eller hon eller någon närstående är eller har varit ställföreträdare eller ombud för en part i ärendet eller för någon annan som kan antas bli påverkad av beslutet i en inte oväsentlig Bestämmelsen innebär att det är fråga om jäv om den förtro- endevalde själv eller någon närstående till honom eller henne represen- terar, eller har representerat, någon som är part i ärendet eller som kan antas i en inte oväsentlig utsträckning påverkas av beslutet i ärendet. Generalklausulen som finns i nuvarande punkt 5, finns nu i punkt 4. bestämmelsen framgår att en förtroendevald är jävig om det finns någon annan särskild omständighet som gör att hans eller hennes opartiskhet i