prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Förbättrade marknadsförhållande har lett till att marknaden återhämtat sig. Problem kring marknadens funktion har dock identifierats och bristerna finns framför allt när det gäller genomlysningen av priserna. för en dialog med bran- schen om hur marknadens funktionsförmåga kan stärkas. Antalet börsnoteringar på huvudlista minskade något men var överlag stabilt jämfört med . Goda finansieringsmöjligheter för företagen förutsätter väl fungerande marknader I barometer uppgav av de svarande att deras finansieringsmöjligheter var ”normala”, uppgav ”lättare finansierings- möjligheter” och ”svårare finansieringsmöjligheter”. Det är en förändring jämfört med då svarade att deras finansieringsmöjligheter var ”nor- mala” och angav det som svårare. För att upprätthålla företagens finansie- ringsmöjligheter vidtogs ett flertal åtgärder. Bland annat inrättade regeringen ett garantiprogram för företag, den s.k. ”Företagsakuten” hos Riksgälds- kontoret. ställer ut kreditgarantier för, i första hand, små och medelstora företag i som har fått ekonomiska svårigheter på grund av sprid- ningen av covid-19, vilket förenklar för företagen att få lån. Företagsakuten har för- längts till . Även och vidtog flera åtgärder för att motverka en kreditåtstramning. Ytterligare beskrivningar av företagens kapitalförsörjning lämnas under utgiftsområde 24 Näringsliv. Fortsatt minskad kontantanvändning och ökade elektroniska betalningar Efterfrågan på kontanter minskar och utvecklingen mot en minskad kontanthantering har gått snabbt i jämfört med i många andra länder. Särskilt snabb är omställ- ningen bland unga. Andelen personer som anger att de har använt kontanter som betalsätt har minskat från 2020. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Betalningar med kort eller Swish blir allt vanligare, framförallt har användningen av Swish ökat. Denna utveckling har förstärkts under pandemin. Diagram 3.7 Svenska betalmarknaden Andra betalappar (inte Swish) Anm.: Betalsätt senaste . Svenska folkets svar på enkätfrågan ”Vilka betalningssätt har du använt ?”. Flera svarsalternativ möjliga. Könsuppdelad statistik saknas. trädde nya krav i kraft som innebär att banker och andra kreditinstitut ska säkra tillgången till platser för kontantuttag och platser för dagskasseinsättning över hela landet. har meddelat att man kommer att öppna nya bankomater på 17 orter runt om i landet. () ska över- vaka att kreditinstituten fullgör sina skyldigheter. Om PTS anser att skyldigheterna inte fullgörs ska PTS överlämna ärendet till för vidare utredning och åtgärder. Svenska konsumenter på finansmarknaden har en högre andel av sitt sparande i fon- der och andra finansiella produkter jämfört med konsumenter i många andra länder i EU. Av svenska hushålls finansiella tillgångar består av försäkrings- sparande, av aktier och obligationer och av bankinlåning. Fond- andelar och premiepensionen utgör vardera av hushållens finansiella till- gångar medan övriga klassas som ”övrigt”. Ett högt konsumentskydd är mot denna bakgrund en särskilt viktig fråga. Kundnöjdheten varierar mellan sektorer Kundnöjdheten avseende privata livförsäkringar har successivt ökat , men 2020 sjönk kundnöjdheten något. Kundnöjdheten för bolåneprodukter och sparande- produkter i värdepapper ökade 2020 jämfört med , men förändringarna mellan åren är små. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Diagram 3.8 Kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden för privatkunder Anm.: Könsuppdelad statistik saknas. Konsumtionslånen fortsätter att öka Utvecklingen av volymen av nya konsumtionslån som är har varit relativt oförändrad . Däremot har större blanco- och objekts- lån ökat . har blanco- och objektslån över Ökningen har varit särskilt stor , vilket hänger samman med en stark konjunktur och låga räntor. har tidigare pekat på att även bolånetak och amorteringskrav, till viss del, kan ha bidragit till att stora konsumtionslån i större utsträckning har använts för bostadsändamål. Regeringen har i regleringsbreven gett Finansinspek- tionen och i uppdrag att redovisa hur respektive myndighet utövar tillsyn över att kreditprövningar görs i enlighet med kraven i konsumentkreditlagen (2010:1846). Diagram 3.9 Nyutlåning av konsumtionslån uppdelade på lånestorlek 50–250 tkr Blancolån, > 250 tkr Objektsfinansiering, > 250 tkr 2021/22:1 Utgiftsområde 2 De finansiella marknaderna spelar en viktig roll i omställningen till en hållbar eko- nomi. Det är särskilt två områden som behöver förbättras för att de finansiella marknaderna ska fungera bättre utifrån detta perspektiv. Det första är ökad kunskap om risker, exempelvis de som följer av pågående klimatförändring och risker som följer av nödvändiga anpassningsåtgärder. Det andra området rör problemet med informationsasymmetri där investerare generellt sett har betydligt mindre information och kunskap om huruvida ett företags verksamhet är hållbar eller inte än företags- ledningen. Regeringen gav därför i uppdrag att följa upp finansmarknadsaktörers klimatrapportering och hur lån och investeringar för- håller sig till , vars kärna är att begränsa den globala uppvärmningen genom att minska utsläppen av växthusgaser. har redovisat upp- draget i rapporten – klimatet i fokus (2021). Inspektionen konstaterar i rapporten att vissa svenska finansiella företag har kommit relativt långt när det gäller att avstå från att finansiera verksamheter som är långsiktigt ohållbara, men att det är många företag som behöver höja sin ambitionsnivå och anamma en realistisk strategi för omställning. Regeringen beslutade om ett förtydligande i instruktion som innebär att myndigheten ska arbeta för att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveck- ling. Att ta hänsyn till hållbarhetsfaktorer är en del av att hantera risker i ett långsiktigt perspektiv och därför en naturlig del i arbetet med den finansiella regleringen och tillsynen. Den svenska marknaden för gröna obligationer fortsätter att växa och premiär för statliga gröna obligationer Den svenska marknaden för gröna obligationer är relativt stor och svenska kronor är den fjärde mest använda valutan globalt när det gäller emittering av gröna obligationer. ökade den gröna svenska obligationsstocken i såväl total volym som i andel av den totala obligationsstocken. Detta gäller både för icke-finansiella företag och för kommuner och regioner. uppgick icke-finansiella företags emissions- belopp i gröna obligationer till ca , vilket motsvarade ungefär av den totala emissionsvolymen. Sammanlagt har icke finansiella företag emitterat i gröna obligationer . För kommuner och regioner uppgick emissionsvolymen till 23 miljarder, vilket motsvarar av kommuners och regioners totala emissionsvolym 2020. Kommuner och regioner har sammanlagt emitterat . lånade genom den första svenska statliga gröna obligationen (utg.omr. 26 avsnitt 4). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Diagram 3.10 Volym och andel emitterade gröna obligationer för icke-finansiella företag respektive kommuner och regioner Volym, miljarder kronor Volym – regioner och kommuner Volym – icke-finansiella företag Andel – regioner och kommuner Andel – icke-finansiella företag Anm.: Emitterad volym är i US dollar och har omvandlats till svenska kronor genom att ta den årliga genomsnittliga växelkursen. Koldioxidavtryck i AP-fonderna fortsätter att sjunka har Första–Fjärde AP-fonderna ett nytt mål för placerings- verksamheten. Fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande, varvid särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet om avkast- ning och risk. AP-fondernas verksamhet följs upp i en skrivelse till . AP-fonderna arbetar kontinuerligt för att sänka koldioxidavtrycket i sina portföljer och redovisar sina aktieportföljers koldioxidavtryck med hjälp av indikatorn om kol- dioxidintensitet, där absolut koldioxidavtryck relateras till ägarandel av bolagens om- sättning (tCO2e/). Indikatorn bör dock tolkas med försiktighet, efter- som den inte ger en heltäckande bild av investeringars totala finansiella klimatrisker. har alla AP-fonder minskat sina koldioxidavtryck. Allra lägst koldioxid- avtryck har , därefter Första–Fjärde fonderna. Diagram 3.11 AP-fondernas koldioxidavtryck tCO2e/Miljoner kronor Anm.: Indikatorn gäller endast noterade bolag i AP-fonderna. redovisar däremot koldioxidavtryck för största delen av sin portfölj av onoterade bolag. Andra AP-fonden har en ny metod för skattning av koldioxidavtryck. Koldioxidmåttet i diagrammet har räknats om för att vara jämförbart med 2020. Tidigare års rapportering är inte direkt jämförbart. Källa: AP-fondernas årsredovisningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Antalet rapporter om misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism ökar En betydelsefull hållbarhetsfråga är effektiviteten i systemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, vilket bl.a. lyfts fram i Agenda , delmål 16.4.I bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism har både privat och offentlig sektor ett ansvar. Antalet misstänkta transaktioner som har rapporterats till finanspolissektionen vid (finanspolisen) från privata sektorn enligt lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism har ökat stadigt och har totalt mer än fördubblats på årsbasis . Banker och andra kreditinstitut står för den allra största delen av rapporterade transak- tioner. En förklaring till ökningen kan vara de skärpta lagkrav som förstärkt systemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och som därmed har inneburit att fler potentiella fall av penningtvätt eller finansiering av terrorism har upptäckts. För att ytterligare stärka arbete med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism ökades myndighetens anslag med 2021 och beräknas öka med 2022 och 2023 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 avsnitt 3, bet. 2020/21: FiU2, rskr. 2020/21:150). Diagram 3.12 Antalet rapporter om misstänkta transaktioner mottagna av finanspolisen Mer forskning om de nya utmaningar som väntar inom ekonomin Spridningen av covid-19 har fått omfattande ekonomiska konsekvenser världen över. För att öka kunskapen om hur finansmarknaden fungerar och förbättra förståelsen för de nya utmaningar som väntar i ekonomin ökades anslaget för finansmarknadsforsk- ningen med efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 avsnitt 3, bet. 2020/21: FiU2, rskr. 2020/21:150). Anslaget uppgår därmed till , vilket är i enlighet med vad som presenterades i propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60). Därefter beräknas anslaget öka ytterligare och uppgå till och 2023 och 2024. Den stärkta finansmarknadsforskningen kan bidra till bättre kunskap om finansmark- naderna och därigenom även till mer effektiva och träffsäkra verktyg för att hantera de utmaningar som väntar. , som hanterar medlen till finansmarknadsforsk- ningen, fick ett nytt uppdrag med anledning av de tillförda medlen (N2021/00919). Av uppdraget framgår att insatserna ska bygga vidare på det tidigare 2021/22:1 Utgiftsområde 2 uppdraget om finansmarknadsforskning (Fi2019/0461) vilket innebär att denna forskning ska följas upp . Effektiviteten i den statliga finansförvaltningen är hög För att statens finansförvaltning ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt krävs att både de regelverk, avtal och kontostrukturer som utgör statens betalningsmodell är ända- målsenliga och att modellen för statens garanti- och utlåningsverksamhet är ända- målsenlig. ansvarar, i sin roll som statens internbank, för att förvalta och utveckla den statliga betalningsmodellen samt för att tillhandahålla den infrastruk- tur som de statliga myndigheterna behöver för att genomföra sina betalningar och för att få tillgång till anslagsmedel och lån. Kostnadseffektiviteten i den statliga betalningsmodellen mäts som styckkostnad per betalning. Effektiviteten var högre 2020 än 2019 eftersom styckkostnaden minskade. Den lägre styckkostnaden berodde framför allt på lägre användning av utbetalnings- kort och andra pappersbaserade tjänster. Ökning av kostnaden berodde framför allt på att det nya ramavtalet för betalningstjänster innehöll en förändrad prisfördelning mellan olika tjänster. Tabell 3.1 Styckkostnad per betalning Minskade utestående garantier, men ökad utlåning till låntagare utanför staten De totala utestående garantierna minskade , trots att nya garantiprogram infördes. Vid utgången av uppgick utstående garantier till , vilket var ca mindre än . Garantiverksamheten visade 2020 ett lägre överskott än föregående år. Detta berodde på att den totala nuvärdesberäknade förväntade förlusten ökade mer än reservtillgångarna. Nominellt minskade de totala förväntade förlusterna till följd av minskad exponering, kortare återstående löptid och en överlag fortsatt stabil kredit- risknivå. Tabell 3.2 Utestående garantier, reservtillgångar och förväntade förluster Skillnad mellan tillgångar och förväntade förluster utlåning till låntagare utanför staten (exklusive lån med villkorad återbetalning) ökade med ca 2020 jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 berodde främst på att AB utnyttjade delar av sin låneram i Riks- gäldskontoret . ökade de förväntade framtida avgifterna vid förväntad förlust och även medlen på reservkontot. Skillnaden mellan reservtill- gångar och förväntade förluster i utlåningsverksamheten var fortsatt positiv och överskottet ökade även jämfört med föregående år. Tabell 3.3 Utestående lån till låntagare utanför staten, reservtillgångar och förväntade förluster Förväntade framtida avgifter för förväntad förlust Skillnad mellan tillgångar och förväntade förluster Anm.: Exklusive lån med villkorad återbetalning. 3.3.6Resultat för internationella finansiella institutioner Regeringen redogör för verksamheten i Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (), Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB) och Världsbanks- gruppen i återkommande skrivelser till (se t.ex. skr. 2020/21:76). Verk- samheten för utvecklingsbank (CEB) redovisas i den återkommande skrivelsen om verksamheten inom m.m. (se t.ex. skr. 2020/21:106). Bruegel är en oberoende europeisk tankesmedja med fokus på internationell ekon- omisk-politisk forskning. Tankesmedjan strävar efter att förbättra den ekonomiska politiken med öppen och faktabaserad forskning, analys och debatt. producerade Bruegel bl.a. 42 publikationer och 135 blogginlägg samt arrangerade Dess medlemmar är företag, institutioner och majoriteten av EU:s medlems- stater, inklusive . Genom det svenska medlemskapet finns en möjlighet att påverka tankesmedjans forskningsinriktning. Viktiga frågor för har bl.a. varit grön beskattning, inkluderande tillväxt och jämställdhet. ingår en svensk representant i , som består av elva ledamöter. Garantier till vissa internationella finansiella institutioner och instrument är medlem i elva internationella finansiella institutioner. Medlemskapen kan likställas med delägande, eftersom varje medlemsland bidrar med en andel av institut- ionernas egna kapital. Det egna kapitalet består av inbetalt kapital och garantikapital. Garantikapitalet innebär att medlemsländerna utöver det inbetalda kapitalet förbinder sig att under vissa omständigheter tillskjuta ytterligare ett bestämt kapitalbelopp till institutionerna. har godkänt att garantikapital till internationella finansiella institutioner inte ska hanteras inom ramen för den statliga garantimodellen, där riskavspeglande avgifter sätts in på ett konto i (prop. 2001/02:1 Förslag till statsbudget, 2021/22:1 Utgiftsområde 2 reviderad finansplan m.m. avsnitt 7.2.3, bet. 2001/02:FiU2, rskr. 2001/01:129). Even- tuella infrianden ska i stället belasta anslag. Infrianden av garantikapital till AIIB, CEB, , , och ska belasta anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlems- avgifter. De utestående garantiåtagandena gentemot dessa institutioner, vilka har redo- visats i skrivelsen Årsredovisning för staten 2020 (skr. 2020/21:101), uppgick vid utgången av 2020 till ca . godkände två garantiprogram som inte hanteras inom ramen för den statliga garantimodellen, och där infrianden i stället belastar anslag 2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:351). Det är dels fråga om garantier om högst till en garantifond till EIB för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19, dels garan- tier om högst till Europeiska unionen för ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av utbrottet av covid-19 (SURE). Målsättningen för är att möjliggöra stöd om sammanlagt 200 mil- jarder euro. Instrumentet omfattar i garantikapital. Garantifonden ska förvaltas så att den förväntade nettoförlusten uppgår till av garanti- kapitalet. hade garantifondens styrelse beslutat att ställa ut garantier mot- svarande . Dessa garantier förväntas mobilisera i investeringar. Den förväntade nettoförlusten är . Fram t.o.m. hade inga garantiinfrianden belastat anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter. Exempel på svenska finansiella mellanhänder som tagit del av stöd är och . Målsättningen för instrumentet är att fram till utgången av 2022 ge tillfälligt stöd i form av lån till medlemsstater för att minska risken för arbetslöshet i en kris- situation. Instrumentets storlek uppgår till och garanteras av EU- budgeten jämte garantier från medlemsstater om . Den svenska garantiandelen uppgår till , vilket motsvarar . hade 19 medlemsstater beviljats stöd till ett belopp om 94,3 miljarder. För att finan- siera lånen har Europeiska kommissionen emitterat obligationer till ett belopp om . Löptiderna på obligationerna varierar . Risken för ett garantiinfriande anses som låg, bl.a. eftersom låntagarna är stater och då EU-budgeten i första hand ska användas vid en betalningsinställelse. 3.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen för finansmarknadsområdet Måluppfyllelsen inom finansmarknadsområdet påverkas av effekterna av spridningen av covid-19. Det finns en fortsatt osäkerhet kring de sammanlagda effekterna av pandemin och dess påverkan på ekonomin och finansmarknaderna. Det svenska finansiella systemet fungerar i huvudsak väl. Efter ett mycket omfattande regleringsarbete efter finanskrisen –2009 bedöms motståndskraften i systemet ha ökat. har krishanteringssystemet stärkts, framför allt för banker. Att stor- bankernas genomsnittliga kapitaltäckning har ökat bidrar positivt till uppfyllelsen om målet att det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende. Bank- systemets koncentration till ett fåtal aktörer ökar dess sårbarhet eftersom problem kan sprida sig till hela banksystemet och skapa ett hot mot den finansiella stabiliteten och i förlängningen den reala ekonomin. Sårbarheter på företagsobligationsmarknaden visade sig i samband med pandemins utbrott. Regeringen vidtog därför åtgärder för att minska de risker som uppstod . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 tillsammans med branschen en dialog om hur funktionsförmågan avseende mark- naden för företagsobligationer kan stärkas. Den höga privata skuldsättningen medför en risk både för enskilda och för samhälls- ekonomin i stort. Det är därför positivt att vidtagna makrotillsynsåtgärder har bidragit till att öka hushållens motståndskraft. har konsumtionslånen ökat kraftigt . Trots detta utgör konsumtionslånen endast en liten del av hushållens skulder. De har därför en mindre inverkan på den finansiella stabiliteten. Ur ett kon- sumentskyddsperspektiv kan dock höga konsumtionslån innebära risker för den enskilde, inte minst eftersom ränteutgifterna för dessa lån är relativt höga. Regeringen har fortsatt att arbeta för att stärka konsumentskyddet och noterar att kundnöjdheten har ökat . Att kundnöjdheten är förhållandevis hög bland konsumen- terna tyder på att de har ett stort förtroende för de olika sektorerna inom finansmark- naderna. Regeringen bedömer att de åtgärder som har vidtagits har bidragit till att konsumentskyddet stärkts. Försäkringssektorns motståndskraft bedöms vara god, vilket är en viktig del i målet om att det finansiella systemet ska vara stabilt. Försäkringsföretagen har trots sina stora tillgångar såsom aktier, fastigheter och olika typer av obligationer visat sig kunna hantera de stora rörelserna på de finansiella marknaderna till följd av pandemin. Försäkringsföretagen bedöms kunna möta sina åtaganden på både kort och lång sikt, men om det låga ränteläget består kan det innebära en ökad osäkerhet och svårigheter framöver. De finansiella marknadernas roll för att bidra till klimatomställningen har blivit tyd- ligare och de ekonomiska riskerna kopplade till klimat integreras alltmer i aktörernas verksamhet. Regeringen har vidtagit flera åtgärder i syfte att öka uppfyllelsen av målet att finansmarknaden ska bidra till en hållbar utveckling. Bland annat har Finansinspek- tionen fått i uppdrag att följa upp finansmarknadsaktörers klimatrapportering. Regeringen har även tydliggjort i instruktion, att myndigheten ska arbeta för att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Regeringen bedömer att åtgärderna bidrar till att öka måluppfyllelsen. Även bekämpningen av penningtvätt och finansiering av terrorism är en viktig fråga ur ett hållbarhetsperspek- tiv. Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder som bedöms ha haft effekt för målupp- fyllelsen, bl.a. genom ett ökat antal rapporterade misstänkta transaktioner som skulle kunna indikera att de interna kontrollsystemen i privata sektorn har förbättrat. Kostnadseffektiviteten i den statliga betalningsmodellen har ökat, vilket regeringen bedömer bidragit till att öka måluppfyllelsen om att statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Den politiska inriktningen – med målen att värna finansiell stabilitet, ett högt förtro- ende, väl fungerande marknader, ett högt konsumentskydd och att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling – ligger fast. Regeringen planerar att lämna en proposition med förslag till en ny modernare riksbankslag som bl.a. innebär att mål, uppgifter och befogenheter för tydliggörs i fråga om penningpolitik, det finansiella systemet, betalnings- medel, fredstida krissituationer och höjd beredskap samt internationell verksamhet. 3.5.1Den finansiella stabiliteten ska fortsatt främjas Behovet av skyddsvallar i form av t.ex. makrotillsynsåtgärder, så som amorteringskrav, eller av kapital- och likviditetsbuffertar för bankerna som har byggts upp sedan finans- 2021/22:1 Utgiftsområde 2 krisen, tydliggjordes under den ekonomiska nedgången med anledning av sjukdomen covid-19. Det avspeglar sig i pågående och kommande policyarbete inom EU. Bland annat anpassas policyarbetet för att banksystemet ska stå bättre rustat om andelen nödlidande lån skulle öka. Europeiska kommissionen väntas presentera en översyn av krishanteringsramverket för banker som kommer förhandlas . Det för banksektorn centrala kapitaltäckningsregelverket kommer att revideras som följd av slutförandet av III. När den ekonomiska situationen tillåter är det viktigt att återigen bygga buffertar i ekonomin för att stärka det finansiella systemets motstånds- kraft. ansvarar bl.a. för finansiell tillsyn och har en central roll med att värna den finansiella stabiliteten. I takt med att antalet EU-regleringar ökat för att bl.a. motverka framtida finanskriser har även uppdrag vuxit kraftigt. Regeringen föreslår därför att tillförs 2022 för att kunna upprätthålla tillsynsnivån trots den ökade arbetsbörda som ökningen av antalet EU-regeringar har inneburit. Centrala motparter är företag som är viktiga för den finansiella infrastrukturen, bl.a. eftersom de minskar de motpartsrisker som köpare och säljare har mot varandra vid handel med finansiella instrument.