prop · H903236 · 2022-06-08 00:00:00 — Som ett led i arbetet för mer hållbar fred och rättvisa samhällen byggda på mänsklig säkerhet arbetar aktivt för mer inkluderande fredsprocesser och dialog. Agendan för kvinnor, fred och säkerhet är en tydlig svensk prioritering på alla nivåer, inte minst i förhållande till multilaterala organisationers verksamhet. Utifrån FN-resolutioner inom agendan för unga, fred och säkerhet har regeringen också verkat för ungas deltagande i processer för fredliga och hållbara samhällen fortsätter att driva på för att uppmärksamma det allt tydligare sambandet mellan effekterna av klimatförändringarna och risker för mänsklig säkerhet och stabilitet, inom utrikes- och säkerhetspolitiken, klimatanpassning och utvecklingssamarbetet. I det följande redovisas resultat av stöd till dessa sju organisationer som regeringen ser som särskilt centrala för området fredliga och inkluderande samhällen: • () är FN:s främsta finansiella instrument med särskilt fokus på att främja fred i länder i eller med risk för våldsam konflikt. Fonden kan snabbt svara upp vid behov av fredsbyggande insatser som sedan kan skalas upp av andra aktörer. PBF bidrar även till att samla det bredare fredsbyggandearbetet på landnivå. Fonden gör viktiga satsningar inom jämställdhetsområdet samt inom klimat och säkerhet. • UNDP har också förebyggande av konflikter och främjande av fred som ett huvudmål för sin verksamhet. –2019 etablerades en särskild avdelning för krishantering, , som har bidragit till att ytterligare stärka UNDP:s verksamhet på detta område. • UN Women arbetar för att kvinnor och flickor ska kunna bidra till och ha ett större inflytande när det gäller att skapa hållbar fred och återhämtningsförmåga. Organisationen verkar också för att kvinnor och flickor ska kunna ta del av humanitära insatser samt främjar förebyggande åtgärder mot naturkatastrofer och konflikter på jämlika villkor. • Världsbanksgruppen har en strategi för sviktande stater, konflikt och våld som är ett centralt verktyg för fortsatt utveckling av arbetet. AfDB arbetar med konfliktkänslighet som ett tvärgående perspektiv i hela sin Banken var en av de första multilaterala organisationerna att arbeta med fragilitet som ett övergripande tema. AsDB etablerade Skr. 2021/22:236 2019 en särskild enhet för att stärka arbetet i sviktande och konfliktdrabbade länder samt för att främja en differentierad ansats och integreringen av ett konfliktperspektiv i bankens verksamhet. •OSSE har som främsta uppgift att övervaka demokratiutveckling, agera konfliktförebyggande och hantera kriser. 5.4.3 Verksamhet och resultat Jämställda, jämlika och inkluderande samhällen tenderar att vara fredliga medan social ojämlikhet, fattigdom, hunger, svaga institutionella strukturer och demokratiska underskott är några av de främsta orsakerna har genom sitt årliga stöd till PBF i bidragit till att minska grundorsaker till kriser och instabilitet. bland annat resulterat i minskad rekrytering till väpnade grupper och, genom bl.a. etableringen av ett system för tidig varning, reducerad risk för konflikt mellan olika folkgrupper i regionen. 2020 att 23 våldsamma konflikter mellan herdar, internflyktingar och värdsamhällen hade förebyggts. I bidrog UNDP till att röja ett område som motsvarade 400 fotbollsplaner från minor och annat explosivt material vilket möjliggjorde för humanitär hjälp att nå fram samt frigjorde mark för jordbruk. Världsbanksgruppen antog 2020 en ny strategi för sin verksamhet i konfliktländer och sviktande stater. verkade för en ambitiös och konkret strategi med fokus på hur banken kunde bidra till konfliktförebyggande och återuppbyggande efter konflikt. svenska stödet har Världsbanksgruppen bidragit till att 2,4 miljoner människor i har återfått tillgång till grundläggande samhällstjänster såsom vatten, sanitetslösningar och eltillförsel. återuppbyggts och totalt av solenergi har levererats till 86 sjukhus och skolor, vilket har bidragit till stärkta levnadsvillkor och ökad ekonomisk aktivitet i landet och minskar risken för ytterligare konflikt. Svenskt kärnstöd har bidragit till AfDB:s arbete för att förebygga och Banken har verkat för stärkt motståndskraft mot konflikt genom t.ex. genom att stärka hushåll och samhällen ekonomiskt Regionala projekt som omfattar flera länder är särskilt betydelsefulla för förebyggande och hantering av konflikter. och 2021 gick av finansieringen för AfDB:s regionala projekt till de fattigaste länderna (om ) till att adressera underliggande orsaker till konflikter i och Sahelregionen. nära samarbete med andra aktörer har AfDB stärkt sin kapacitet att analysera sårbarhet och motståndskraft i verksamhetsländerna. exempel är en gemensam konfliktanalys i från AfDB, Världsbanksgruppen, FN och EU. Konfliktanalysen har också väglett arbetet med en nationell utvecklingsplan och bankens insatser för effektiv statlig styrning, klimatanpassning, stärkta lokalsamhällen och för att 2021/22:236 Som del av det svenska stödet är freds- och statsbyggande prioriterat i det löpande styrelsearbetet inom AsDB. Ett exempel på hur banken arbetar i sviktande stater är AsDB:s instrument för utlåning till den privata sektorn som genom samfinansiering och partnerskap med andra institutioner och aktörer fyller finansieringsgap och uppmuntrar till resursmobilisering inom en rad viktiga samhällstjänster i sviktande stater. har aktivt stöttat FN:s agenda för hållbar fred liksom FN:s reformarbete i konfliktdrabbade länder, inklusive genom engagemang i den översyn av FN:s arkitektur för fredsbyggande som genomfördes . Som en del av uppföljningen har tagit ett politiskt initiativ för bättre och mer samordnad finansiering av fredsbyggande. har också på andra sätt varit pådrivande för samarbete mellan olika multilaterala aktörer som FN, de internationella finansieringsinstitutionerna och EU på internationell, nationell och lokal nivå. bidrog med svenskt stöd till en bredd av resultat inom för att stärka säkerhet, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet i . bidrog även särskilt till observatörsinsats i . Förberedelser gjordes även för ordförandeskap i 2021. I såväl politisk dialog som i omfattande fältverksamhet bidrog ledarskap då att upprätthålla breda säkerhetsbegrepp, där en tydlig koppling mellan säkerhet och respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter görs. ledde även förhandlingarna om ett beslut som gav mandat att arbeta med effekterna av klimatförändringar. Inkluderande fredsprocesser dialog och medling För långsiktigt hållbar fred krävs att fredsprocesser är inkluderande och att de som berörs kan komma till tals och påverka. Förutom att tillse kvinnors meningsfulla deltagande är det viktigt att unga ges möjlighet till inflytande över sin egen framtid och kan delta i processer för fredliga och mer hållbara samhällen. I har PBF bidragit till att stärka mekanismer för övergångsrättvisa i genom bl.a. stöd till sanning- och försoningskommissioner, samt lokala fredskommissioner för att understödja dialog mellan olika grupper i samhället. var 2020 medförslagsställare till den tredje resolutionen i om unga, fred och säkerhet (2535) vilken uppmanar FN att utveckla interna mekanismer för att bredda ungas deltagande samt att integrera agendan i organisationens arbete. Detta väntas bidra till att ungas roll för fred och säkerhet stärks i FN:s arbete både på global och lokal nivå. UNDP har bl.a. stöttat försoning och återintegration i fredsavtal i både och . Kvinnor, fred och säkerhet Forskning visar hur fredsprocesser där kvinnor haft en central roll har bättre utsikter att bestå. Mer representativa processer som beaktar fler aspekter och fler perspektiv skapar större trovärdighet och därmed bättre förutsättningar för att vara hållbara. Kvinnor fortsätter att vara underrepresenterade i politiska processer och fredsansträngningar. Pandemin har synliggjort traditionella könsroller, som kriser och konflikter också har en tendens att förstärka könsroller. har varit pådrivande för att FN ska stärka sin aktörsroll för kvinnor, fred och säkerhet och i högre grad se till att kvinnors och flickors ledarskap för fred får genomslag i dialoger, fredsprocesser och fredsavtal. har drivit frågor med koppling till kvinnor, fred och säkerhet i PBF och inom FN:s fredsbyggandekommission (Peacebuilding Commission, PBC). bjöds ett rekordhögt antal kvinnliga civilsamhällsrepresentanter in till att briefa fredsbyggandekommissionen. Därutöver antog PBC en handlingsplan för att genomföra den jämställdhetsstrategi som funnits . bidrog i den översyn som gjordes av jämställdhetsstrategin . PBF har som mål att av fondens samlade stöd ska gå till fredsbyggandeinsatser med jämställdhetsfokus, vilket har överträffats. I t.ex. har PBF:s stöd bidragit till att stärka kvinnors rättigheter, inte minst för kvinnor tillhörande ursprungsbefolkningen, genom stöd för tillgång till sanning, rättvisa och kompensation. Fondens projekt har även bidragit till framsteg i att förebygga och möta sexuellt våld i landet. har även gett kärnstöd till och samarbetat nära med FN:s avdelning för politiska och fredsbyggande frågor (DPPA) som spelar en central roll för FN:s agenda för fred och säkerhet. Att stärka kvinnors inflytande och meningsfulla deltagande är en viktig del av verksamheten som också särskilt betonats av inom ramen för samarbetet. har bidragit till UN Womens arbete i över 50 länder med att främja kvinnors och flickors inflytande i fredsprocesser. bidrog UN Women t.ex. till att 1 300 organisationer från det civila samhället fick stöd för sitt arbete med att inkludera kvinnors rättigheter i fredsprocesser. har genom sitt stöd till UN Women även bidragit till första nationella handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet. Genom Sida har möjliggjort för UN Women att placera 32 långtids- och kortidsexperter inom kvinnor, fred och säkerhet vid FN:s olika landskontor, vilket har bidragit till ökad kompetens och kunskap. I har Sida, genom UN Women, bidragit till stärkt jämställdhet i nationella reformer och i freds- och säkerhetsarbetet. UN Women har med svenskt stöd bidragit till den ukrainska regeringens framtagande av strategier för ökad jämställdhet inklusive förebyggande och minskning av könsrelaterat våld samt integrerat jämställdhet i säkerhets- och försvarssektorn. En rad civilsamhällesorganisationer har deltagit i policyarbetet. UN Women har varit framgångsrikt i att leverera program med starkt lokalt ägarskap och goda resultat. UN Women har haft regelbunden och nära dialog med nationella ledare och arbetat proaktivt för att inkludera och synliggöra civilsamhälle och särskilt utsatta kvinnor i policyarbetet. I Sydsudan har stöd från UN Women resulterat i landets nationella katastrof- och riskreduceringsstrategi (2019–2024), som inkluderar en tydlig jämställdhetsdimension. Kvinnor och flickor som har påverkats av den nuvarande konflikten har fått ökad tillgång till skydd och ekonomiska möjligheter genom ökad kunskap om sparande och lån. 2021/22:236 också fått gott genomslag i sin nationella dialog med Sydsudan och stöttat regeringen i arbetet med att revidera den nationella handlingsplanen för resolution . Som del av UN Women:s flaggskeppsinitiativ Generation Equality utformades en överenskommelse benämnd Women, , som syftar till att påskynda genomförandet av den globala agendan för kvinnor, fred och säkerhet. är undertecknare till överenskommelsen. verkar för att FN ska arbeta mer integrerat med klimat och säkerhet. ökade PBF sitt engagemang för kunskapshöjande om länkarna mellan klimatförändringar och konflikter, samt till innovativa klimatinsatser. Fonden har genom detta bidragit till att adressera grundorsaker till konflikter som orsakas eller förvärras av klimatförändringar. I konfliktdrabbade områden i , och bidrog UNDP till att återuppbygga tillgång till nödvändiga tjänster såsom tillgång till vatten och solenergi. UN Women har verkat för att fler länder som har antagit nationella handlingsplaner för kvinnor, fred och säkerhet ska inkludera klimatförändringarnas betydelse och för att stärka jämställdhetsperspektivet i internationella, nationella och regionala policyer som adresserar klimat och säkerhet. Genom sitt kärnstöd har bidragit till AsDB:s arbete med klimatrelaterade risker, bland annat för insatser som bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar. var den globala tillväxten lägre än , även om tillväxten i låg- och medelinkomstländer var något högre än genomsnittet. Fattigdomsminskningen fortsatte, men inte tillräckligt snabbt, särskilt inte Efter en långvarig nedgång ökade antalet undernärda människor till att motsvara av jordens befolkning. Covid-19-pandemin har sedan medfört stora negativa konsekvenser för ekonomisk tillväxt och inkomstförsörjning. Den globala tillväxten per capita sjönk och för låginkomstländer med I många länder ökade den offentliga skuldsättningen till följd av stora ekonomiska påfrestningar. ökade den extrema fattigdomen, definierad som per dag, och bedömdes omfatta av jordens befolkning. Mellan 119 och 124 miljoner människor beräknas ha hamnat i extrem fattigdom till följd av pandemin. sjönk utländska direktinvesteringar globalt och värdet av den globala varuhandeln föll med . Motsvarande 255 miljoner heltidsanställningar har globalt gått förlorade, vilket i synnerhet har drabbat unga och kvinnor. Trots ett stort antal åtgärder saknade drygt 4 miljarder människor fortfarande tillgång till sociala trygghetssystem 2020. Hunger och otrygg Skr. 2021/22:236 livsmedelsförsörjning har ökat , och tilltog under pandemin. bedömdes 650 miljoner människor ha lidit av undernäring. ökade antalet till mellan 720 och 810 miljoner. har den globala ekonomin börjat återhämta sig och förväntas ha vuxit med . För låginkomstländer förväntas tillväxten ha varit . Utmaningarna relaterade till en inkluderande ekonomisk utveckling och minskad inkomstfattigdom är likväl fortsatt mycket stora. Att stärka kapaciteten i låg- och medelinkomstländer att dra nytta av en fri och rättvis handel är av vikt för att främja ländernas integration och delaktighet i världsekonomin. ska stödja hållbar försörjning och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor, uppbyggnad av sociala trygghetssystem samt bidra till stärkt inhemsk resursmobilisering. Privatsektorutveckling, stöd till hållbara investeringar, innovation och digitalisering är centrala områden. ska även bidra till ökad produktivitet och hållbarhet inom lantbruk och fiske, och därmed bidra till tryggad livsmedelsförsörjning i låg- och medelinkomstländer. I det följande redovisas resultat av stöd till dessa åtta organisationer som regeringen ser som särskilt centrala för att främja ekonomisk utveckling: •Världsbanksgruppens mål är att motverka extrem fattigdom och främja delat välstånd, bl.a. genom investeringar i jobbskapande, marknadsutveckling och institutions- och kapacitetsutveckling. •AfDB arbetar med jobbskapande för unga, diversifiering och specialisering av medlemsländers ekonomier, samt fattigdomsbekämpning genom investeringar i lantbruk, livsmedelsproduktion utbildning och infrastruktur. •AsDB verkar för en inkluderande och miljömässigt hållbar ekonomisk tillväxt och regional integration i verksamhetsländerna. Organisationens mål är att minska fattigdom och ojämlikheter, främja landsbygdsutveckling och stärka den institutionella kapaciteten i . •FAO:s mål är utrotande av hunger, otrygg livsmedelsförsörjning och undernäring. Fattigdomsbekämpning, främjande av ekonomiska och sociala framsteg är också en del av organisationens mandat. •IFAD har som övergripande mål att skapa bättre förutsättningar för människor som lever i fattigdom på landsbygden samt att förbättra livsmedelstryggheten. •ILO:s mandat och fokus är att främja sysselsättning och goda arbetsvillkor, samt att värna fackliga fri- och rättigheter, och att stärka samarbetet mellan oberoende arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. • UNDP har ett brett förhållningssätt till ekonomisk utveckling, t.ex. genom satsningar på god samhällsstyrning och rättsstatens principer, hållbar energi, klimatanpassning samt kort- och långsiktig stabilisering • WTO-stödet utgör en viktig komponent i det svenska engagemanget för fri och rättvis handel och för ett starkt, öppet, regelbaserat multilateralt handelssystem där låg- och medelinkomstländernas integration i den globala handeln är en viktig del. går en gemensam givarfond som syftar till att bistå låg- och medelinkomstländer med kapacitetsutveckling i handelsfrågor och till mer effektiva handelsprocedurer. 5.5.3 Verksamhet och resultat Handel och ekonomisk integration Fri och rättvis handel är ett kraftfullt verktyg för ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. stöd har syftat till att stärka låg- och medelinkomstländers kapacitet att formulera, förhandla om och genomföra handelspolitik samt att delta i och dra nytta av en hållbar, inkluderande och jämställd handel. Arbetet har påverkats av en utmanande global handelssituation till följd av pandemin. Genom stödet till WTO har bidragit till att låg- och medelinkomstländers förmåga att förhandla och följa handelsavtal befästs och främjat mer effektiva handelsprocedurer för att stärka dessa länders integration i den globala handeln. Via kärnstödet till Världsbanksgruppen har bland annat på västra bidragit till att introducera ny teknologi, vilket har resulterat i förbättrad infrastruktur och ökad koordinering vilket i sin tur har underlättat handeln i regionen. har också bidragit till att skapa en tullunion mellan och . hade unionen radikalt minskat tiden det tar att passera gränsen vilket har ökat handeln mellan länderna med uppskattningsvis . AfDB bidrog med stöd av till att förbättra de fysiska förbindelserna i söder om , genom att bygga totalt vägnät, varav merparten i låginkomstländer vilket gynnat. ekonomisk integration och handelsmöjligheter. Privatsektorutveckling, stärkande av näringsliv och affärsklimat Ett dynamiskt, hållbart näringsliv och företagsklimat gynnar ekonomisk tillväxt, sysselsättning och inhemsk resursmobilisering. flera sätt bidragit till insatser för stärkt näringsliv och ökad finansiell inkludering, även under covid-19-pandemin. bidrog till att utvidga det finansiella systemet i , särskilt i områden där traditionella banker haft svag eller ingen närvaro. 150 000 lån och krediter har gått till småskaliga företag på den mexikanska landsbygden, med särskilt fokus på kvinnliga företagare och har via stödet till AfDB bland annat bidragit till att 240 000 små och medelstora företag (med särskilt fokus på kvinnliga och unga företagare) fick ekonomiskt stöd . Runt 7 700 små- och Skr. 2021/22:236 medelstora företagare har också fått tillgång till finansiella tjänster Genom sitt kärnstöd till AsDB har bidragit till att covid-19- relaterat stöd totalt nått 4,4 miljoner små och medelstora företag, av vilka 1,4 miljoner leds av kvinnor. Stödet har bestått av lån och rådgivning till krisdrabbade företag. Produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor Att skapa fler arbetstillfällen med lön som går att försörja sig på (produktiv sysselsättning) och med rimliga arbetsvillkor är grundläggande för att stärka länken mellan ekonomisk tillväxt, minskad fattigdom och inkluderande ekonomisk utveckling. Globala regler på arbetsmarknaden är viktiga för att säkra mänskliga rättigheter i arbetslivet men också för att främja en fri och rättvis handel. driver om att inkludera arbetsmiljö i deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet (1998). Främjandet av produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor har bedrivits parallellt med att öka tillgången till grundläggande sociala förmåner och rättigheter. har verkat för att medlemsländer ska ratificera organisationens åtta grundläggande konventioner, såsom de om organisationsrätten och om avskaffande av barnarbete. till hade tolv nya ratifikationer av konventionerna registrerats, bl.a. av , och . Svenskt multi-bi-stöd har bland annat bidragit till ett verktyg för nationell arbetsmarknadsanalys som har tillämpats i , och . Inom har bidragit till att sysselsättningsfrågor är en av fem tematiska prioriteringar ramen för . Mellan bidrog Världsbanksgruppen, genom , till att 42,2 miljoner människor nåddes av insatser med fokus på sysselsättning. AsDB bidrog med svenskt stöd bland annat till 1,75 miljoner nya arbetstillfällen i . I har AsDB genom utbyggnad av vägnät mellan 1 800 byar förbättrat tillgången till arbetstillfällen, inklusive för närmare 200 000 kvinnor. Sociala trygghetssystem och intern resursmobilisering Sociala trygghetssystem fyller en central funktion för en mer jämlik och jämställd fördelning av välstånd och är ett effektivt verktyg för fattigdomsminskning. Skatteintäkter är grunden för att bygga och långsiktigt finansiera ett fungerande samhälle. UNDP har –2020 bistått 82 länder att bygga upp program för social trygghet eller utöka sociala trygghetssystem. Tekniskt stöd från UNDP bidrog exempelvis till första offentliga kontantöverföringar till 670 000 hushåll som lever i fattigdom och i skapades över 10 miljoner tillfälliga arbeten. stöd till UNDP har också bidragit till att organisationen har utvecklat sitt policyarbete inom social trygghet. Världsbanksgruppen har bidragit till att etablera och största socialt trygghetsprogram, bl.a. i . 2021/22:236 omfattade programmet åtta miljoner personer, varav kvinnor. Av de som fick stöd var från marginaliserade grupper. Sida har genom Världsbanksgruppen gett stöd till en givargemensam fond i med syfte att stödja och sedermera utveckla det nationella sociala trygghetssystemet och stärka myndigheters kapacitet att förmedla stöd. Cirka 100 000 personer har tagit emot kontantstöd, varav 6 000 genom digitala lösningar. Kontantstöd har också nått ca 120 000 personer genom offentliga arbeten. har via stöd till Världsbanksgruppen bidragit till effektivisering och modernisering av skattesystem. Genom Sida har också stött program kring skattefrågor där 66 låg- och medelinkomstländer ingår. Initiativet ”skatteinspektörer utan gränser” genomfördes och utvidgades , vilket varit direkt bidragande till ökade skatteintäkter på . Lantbruk och tryggad livsmedelsförsörjning De flesta människor som lever i fattigdom finns på landsbygden och försörjer sig på jordbruk eller fiske. har genom AfDB:s program Feed bidragit till att 16,4 miljoner människor, varav åtta miljoner kvinnor, har gynnats av förbättrad jordbruksproduktivitet. Svenskt kärnstöd till har bidragit till att 1,7 miljoner människor, varav kvinnor, har mottagit riktat stöd för förbättrad nutrition och livsmedelstrygghet. Stödet har också möjliggjort för 47 000 småbrukarhushåll att få tillgång till finansiella tjänster i . Genom stöd till Världsbanksgruppen har bland annat bidragit till att 7 200 familjer på landsbygden i har fått stöd för ökad produktivitet och stärkt samarbete mellan jordbrukare. Projektet har bidragit till att familjerna ökat sin genomsnittliga inkomst . gav stöd till utveckling av finansiella tjänster på landsbygden till 131,7 miljoner människor, varav kvinnor och unga. Verksamheten har bidragit till stärkt ekonomisk egenmakt för kvinnor och unga lantbrukare, samt till stärkta produktionsnätverk och värdekedjor, t.ex. genom att 22 miljoner människor fick tillgång till finansiella tjänster och 1,7 miljoner människor, varav kvinnor, fick riktat stöd för förbättrad nutrition och livsmedelstrygghet. har även genom Sida gett stöd till en koalition mellan FAO och tre mindre organisationer som har bidragit till organisering av småbönder i fattigdom, både kvinnor och män, i kollektiv som i många fall utvecklats till företag. I har jordbrukare fått stöd för att inventera träd på sin mark, vilket bidragit till ökad marknadsinformation för köpare och stärkt jordbrukarnas kapacitet att förhandla marknadspriser. av jordens befolkning (281 miljoner människor, varav