prop · H903156 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringen anser, i likhet med utredningen, att det bör vara upp till varje kommun att bestämma hur de vill organisera denna uppföljning och utvärdering av placeringen. För att inte ge upphov till ytterligare administration bör det kunna hanteras inom ramen för den kontinuerliga uppföljning och utvärdering som ska göras avseende en elevs åtgärdsprogram. Som angetts ovan i avsnitt 6.1.1 avser dock regeringen ge i uppdrag att ta fram en vägledning för hur utredningar och bedömningar inför placering vid resursskola kan göras. Ett sådant arbete skulle också kunna omfatta hur arbete med uppföljning och utvärdering av placeringarna kan göras. Eleven ska ha rätt att gå kvar vid resursskolan så länge han eller hon är i behov av resursskolans särskilda stöd Utredningens lagförslag innebär att skollagens vanliga bestämmelser om placering och rätt att gå kvar vid en skolenhet (10 kap. 30 och 31 §§) inte ska gälla för en resursskola. Utredningen anför att det inte bör finnas någon rättighet för eleven att behålla en plats vid en resursskola, eftersom det inte finns någon rättighet för den enskilde eleven att placeras där. Utredningen anger också att om resursskolan vid en uppföljning av åtgärdsprogrammet och placeringen kommer fram till att det är nödvändigt att eleven har sin placering i en resursskola ska kommunen se till att bereda eleven plats vid en ordinarie skolenhet. Flera remissinstanser, bl.a. och resursskolor, är kritiska till att utredningen inte föreslår någon rätt för elever att gå kvar vid en resursskola. Regeringen gör bedömningen att elevperspektivet behöver stärkas jämfört med utredningens förslag i detta avseende. Som anger är det svårt att motivera varför elever på 2021/22:156 kommunala resursskolor, som i många avseenden kan tänkas vara i större behov av kontinuitet och förutsebarhet i sin utbildning än andra elever, ska ha minst skydd för sin skolplacering. Då en placering föreslås grundas på elevens behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder bör också rätten att gå kvar där knytas till Det föreslås därför att det i lagtexten införs en bestämmelse om att en elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder. och de förtydliganden som i avsnitt 6.1.1 föreslås i målgruppsbestämmel- serna för resursskolor och i 3 kap. skollagen åtgärdas också den risk som ser med utredningens förslag, nämli- gen att placeringen upphör om eleven till följd av resursskolans generella anpassningar klarar målen för utbildningen. Det blir i stället tydligt att de generella anpassningar som resursskolans verksamhet innebär för alla elever där är ett särskilt stöd i sig och att en elev inte automatiskt ska anses klara sig utan särskilt stöd bara för att eleven i resursskolan uppfyller de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska Det kan i stället vara så att eleven uppfyller dessa kriterier just därför att eleven får detta särskilda stöd och att det kan befaras att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna om eleven inte får detta stöd. måste således göras en noggrann utvärdering och analys av om eleven är i behov av det särskilda stödet även fortsättningsvis eller inte. vid resursskolan bör visserligen, som SKR anför, inte bli mer långvarig än Placeringen bör dock inte heller bli kortare än vad eleven Som flera remissinstanser, bl.a. Skolinspektionen, framhåller behöver vissa elever med stora stödbehov kunna känna trygghet i en Elever och vårdnadshavare måste kunna känna att en positiv utveckling på resursskolan i sig inte innebär en risk för att place- ringen avslutas, vilket skulle kunna påverka elevernas utveckling negativt. Det avgörande bör i stället vara om eleven är i behov av det särskilda stöd som resursskolans verksamhet erbjuder. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag överensstämmer med regeringens förslag. , Skolinspektionen och Skolväsendets överkla- gandenämnd har inga synpunkter på förslaget. SPSM anser att bestäm- melsen bör utformas så att en elev har rätt att gå kvar så länge elevens behov av särskilt stöd bäst kan tillgodoses vid resursskolan. även att möjligheten att frångå en vårdnadshavares önskemål om skol- placering utifrån hänsyn till andra elevers trygghet och studiero bör gälla även för resursskolor. SKR anser att skollagens vanliga placeringsbestäm- melser även ska gälla även för resursskolor när det gäller kommunens möjligheter att avsluta en placering vid resursskolan på den grunden att den skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårig- heter för kommunen eller med hänsyn till övriga elevers trygghet och Regeringen konstaterar att skollagens vanliga placeringsbestämmelser (10 kap. 30 och 31 §§) bygger på att en elev ska placeras och ha rätt att gå kvar vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. När det gäller rätten att gå kvar får kommunen frångå vårdnadshavares önskemål endast om placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen (punkten 1) eller om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero (punkten 2). I propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet anges att om en elev under sin skolgång får så stort stödbehov att det skulle medföra betydande ekonomiska eller organisatoriska svårigheter för en kommun att ge stödet i den skola som eleven går, får eleven flyttas till en skola där stödet lättare kan ges. Det betonas dock att svårigheterna ska vara av sådan art att de kan anses som betydande för kommunen och inte bara för skolenheten. När det gäller undantaget från rätten att gå kvar med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero anges i propositionen att utgångspunkten måste vara att trygg skolmiljö och studiero kan skapas utan att en elev som misskött sig flyttas från skolan. I vissa fall kan dock den situationen uppstå att en elev som misskött sig och som kan få sitt eventuella stödbehov tillgodosett på skolenheten, måste flyttas för att det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Det anges att bestämmelsen bör tillämpas med stor försiktighet (prop. 2009/10:165 s. 379). Eftersom skollagens vanliga bestämmelser om rätten att gå kvar vid en skolenhet bygger på att vårdnadshavares önskemål är huvudregeln, måste kommunen i vissa undantagssituationer få frångå önskemålet. När det gäller placering vid en resursskola är emellertid utgångspunkten enligt de föreslagna nya placeringsbestämmelserna att kommunen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder (se avsnitt 6.1.1). Det är således inte vårdnadshavarnas önskemål som är avgörande för placeringen utan kommunens professionella pedagogiska bedömningar. Regeringens förslag innebär vidare att en elev som har placerats på en resursskola bara ska ha rätt att gå kvar så länge eleven har behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder. Som anges ovan delar regeringen synpunkt att det inte är rimligt att dessa elever, som i många avseenden kan tänkas vara i större behov av kontinuitet och förutsägbarhet än andra elever, ska ha minst skydd för sin skolgång. bör en placering vid en resursskola, som SKR anför, inte bli mer långvarig än eleven behöver. Regeringen anser att en rätt för en elev som har placerats på en resursskola att gå kvar vid resursskolan så länge eleven har behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder är en lämplig avvägning. Idéburna skolors riksförbund anser att en förutsättning för förslaget att en elev ska ha rätt att gå kvar i resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder är en tydligare definition av målgruppen och åtminstone exempel på olika typer av svårigheter som kan berättiga till en plats i resursskola. Om det i huvudsak skulle handla om att eleven uppnår kunskapsmål så finns det enligt förbundet en risk att placeringen avbryts så snart resursskolan lyckats med sina insatser och eleven klarar sin skolgång. Som regeringen har anfört i avsnitt 6.1.1 och ovan är det inte så regeringens förslag ska tolkas. Det faktum att en elev uppfyller de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas, innebär inte med automatik att eleven är i behov av det särskilda stöd som resursskolan ger. Det kan i stället vara så att eleven uppfyller dessa kriterier just därför att eleven får detta särskilda stöd och att det kan befaras att eleven inte kommer att uppnå kriterierna om eleven inte får detta stöd. Det måste således göras en noggrann utvär- 2021/22:156 dering och analys av om eleven är i behov av det särskilda stödet även fortsättningsvis eller inte. Precis som vid den inledande placeringen bör kommunen som huvudman ansvara för den pedagogiska bedömningen i fråga om en elevs rätt att gå kvar vid resursskolan. paragraf om barnets bästa framgår att barnets åsikter i frågor som rör honom eller henne ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad (1 kap. 10 § skollagen). Som regeringen återkommer till i av- snitt 6.1.6 föreslår regeringen att en kommuns beslut i fråga om en elevs rätt att gå kvar vid en resursskola ska få överklagas till Skol- När det gäller dagens möjlighet att avsluta en skolplacering med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero bygger också den på att huvud- regeln är vårdnadshavares önskemål om placering. Enligt 10 kap. 30 § andra stycket skollagen får kommunen frångå elevens vårdnadshavares önskemål bl.a. om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygg- het och studiero. Enligt 5 kap. 3 § skollagen ska utbildningen vid alla skol- enheter utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I samma kapitel regleras bl.a. disci- plinära åtgärder och tillfälliga omplaceringar inom skolenheten eller till en Som framgår av avsnitt 6.1.1 gäller dessa bestämmelser även vid resursskolor. Dagens bestämmelser innebär således att även elever vid resursskolor kan omplaceras tillfälligt enligt 5 kap. 12 och 13 §§ och omplaceras permanent till en annan skolenhet med stöd av 10 kap. 30 § andra stycket. Ett beslut om permanent omplacering kan överklagas till enligt 28 kap. 12 § första stycket 6 Utredningens förslag innebär att möjligheten till permanent omplacering på grund av andra elevers trygghet och studiero tas bort. motsätter sig både SPSM och SKR detta förslag. att en elev, med eller utan funktionsnedsättningar, kan vara utåtagerande och i behov av särskilt stöd. Det kan vara så att en elev blir utåtagerande under vissa förhållanden. Det kan t.ex. bero på att tillräckliga anpassningar av skolmiljön inte har gjorts i förhållande till elevens funktionsnedsätt- Om en elev som har bedömts ha behov av det särskilda stöd som en resursskola erbjuder har placerats där, bedöms hota andra elevers trygghet och studiero bör således resursskolan utvärdera om de stödåtgärder som eleven får är adekvata eller om de bör ändras. medan andra anpassningar förbereds, enskild undervisning vara ett alter- nativ, antingen enligt 3 kap. 11 §, om det bedöms vara det lämpligaste ur elevens perspektiv, eller enligt den föreslagna nya lydelsen av 5 kap. 12 § skollagen i propositionen Skolans arbete med trygghet och studiero (prop. 2021/22:160), om det anses nödvändigt av hänsyn till andra elever. Regeringen konstaterar att fristående resursskolor inte har någon möjlighet att omplacera en elev permanent på grund av andra elevers trygghet och Regeringen anser att en sådan möjlighet inte heller bör finnas för Det ovan sagda innebär att skollagens vanliga bestämmelser om place- ring och rätt att gå kvar vid en skolenhet med grundskola (10 kap. 30 och 31 §§) inte ska gälla för en resursskola. ska, som föreslås i avsnitt 6.1.1, kommunen ansvara för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning Prop. 2021/22:156 av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Regeringen föreslår också att en elev ska ha rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder. Om en elev fortfarande har behov av stödinsatser, men eleven och vårdnadshavarna är positivt inställda till att eleven ska återgå till en ordinarie grundskola, är det centralt att båda skolorna gör förberedelser för att övergången ska fungera så bra som möjligt. Som bl.a. Funktionsrätt , och anför, är det i så fall nödvändigt att den mottagande skolenheten genomför de anpassningar som krävs för att kunna ta emot eleven. Regeringen anser att det bör framgå av skollagen att inte bara den initiala placeringen vid resursskolan utan också den fortsatta placeringen på resursskolan är frivillig samt vad som gäller om vårdnadshavaren inte längre vill att eleven ska vara placerad där. har frågat om rätten att välja skola fortfarande gäller om en vårdnadshavare önskar avsluta sitt barns placering på en resursskola. Svaret på den frågan är ja. I så fall ska huvudregeln i 10 kap. 30 § skollagen tillämpas, dvs. en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. Kommunen får annars frångå elevens vårdnadshavares önskemål endast om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Om eleven fortfarande har ett stort stödbehov behövs det givetvis en dialog med eleven och elevens vårdnadshavare om vilka alternativ som kan vara bäst för elevens fortsatta skolgång. Elevens vårdnadshavare kan också ansöka om plats för sitt barn vid en annan resursskola eller vid en fristående skola som inte är en resursskola. Regeringen föreslår således att det av skollagen ska framgå att om elevens vårdnadshavare begär att placeringen vid resursskolan ska upphöra ska eleven placeras vid en annan av kommunens skolenheter enligt 10 kap. 30 § skollagen. 6.1.4Kommunerna bör beakta elevernas intresse av ändamålsenliga kommunikationer Regeringens bedömning: Kommunens skyldighet att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna bör även framöver omfatta de kommunala resursskolorna. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. Utredningen föreslår att skollagens bestämmelse om att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna (10 kap. 29 § första stycket) inte ska gälla för kommunala resursskolor. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot utredningens förslag, även om få remissinstanser yttrar sig särskilt om frågan. anser dock att kommunens skyldighet att vid utform- ningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från kom- munikationssynpunkt för eleverna rör kommunens organisation av sitt skolväsende i stort. uppfattar inte att bestämmelsen skulle ställa krav på att varje inrättande av en skolenhet måste innebära att den för varje elev i kommunen ska anses ligga i rimlig närhet till hemmet. kommunens grundskola betraktas i sin helhet bör det sammantagna nät- verket av grundskolor tillgodose ändamålsenliga kommunikationer för eleverna, vilket inte borde hindra att kommunen vid specifika skolenheter samlar viss kompetens för att tillgodose elevers behov av särskilt stöd. Behovet av avsteg från denna princip måste enligt vägas mot elevernas behov av en ändamålsenlig utformning av resursskolorna ur cipen är central i svensk skollagstiftning och även framgent bör beaktas när elever erbjuds plats i särskild undervisningsgrupp eller resursskola. undrar om det finns en risk att kom- munen nekar skolskjuts för en elev på en resursskola då den enligt närhetsprincipen inte är den närmaste skolan. SPSM anser att det behöver säkerställas att begränsningar i rätten till skolskjuts inte innebär att en elev som placerats i en resursskola inte kan utnyttja stödet. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars bedöm- ning överensstämmer med bedömningen i rutan ovan. De flesta, bl.a. Skol- verket, Skolinspektionen, och har inga synpunkter på bedömningen. bundet FUB delar bedömningen. SPSM delar bedömningen och anser att det är positivt att det förtydligas om rätten till skolskjuts. en elev som placeras vid en resursskola ha samma rätt till skolskjuts som övriga elever vid kommunens grundskolor. påpekar att de elever med autism som är i behov av skolskjuts till skolan för att klara sin skolgång behöver få det, även om det inte är den närmaste skolan och även om den ligger i en angränsande kom- Förbundet anser att kommunen inte ska kunna neka skolskjuts för dessa elever med hänvisning till ekonomiska eller organisatoriska svårig- Skälen för regeringens bedömning: Utredningen har föreslagit att skollagens bestämmelse om att varje kommun är skyldig att vid utform- ningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från kommuni- kationssynpunkt för eleverna (10 kap. 29 § första stycket) inte ska gälla för kommunala resursskolor. En kommun kan enligt utredningen av för- klarliga skäl inte åläggas att upprätthålla närhetsprincipen för sina resurs- Det kan konstateras att aktuell bestämmelse i den tidigare nämnda domen från HFD om kommunala resursskolor inte ansågs hindra en kom- mun att inrätta resursskolor inom vid vilka vårdnadshavare ges möjlighet att ansöka om placering av en elev (2017 ref. 50). Enligt förarbetena anger bestämmelsen grundsatsen att elevernas intresse av att behöva lägga ned så lite tid som möjligt på att ta sig till skolan alltid måste utgöra en betydelsefull faktor vid planeringen och utformningen av skolverksamheten i kommunen. Självfallet måste då avvägningar göras, t.ex. mellan olika elever eller mellan vissa elevers intresse av en kort skolväg och vikten av att skolorna får en rationell storlek. Det är enligt förarbetena inte möjligt att ge några detaljerade föreskrifter för hur dessa avvägningar ska göras, men det är kommunernas skyldighet att alltid finna sådana lösningar som ger varje elev en situation som vid en samlad bedömning av omständigheterna framstår som rimlig för eleven (prop. 2009/10:165 s. 738 och prop. 1990/91:115 om vissa skollagsfrågor m.m., s. 73). Syftet med bestämmelsen är således att eleverna i inte ska belastas med längre skolvägar och skolresor än vad som är nödvändigt. Enligt förarbetena finns det utrymme för kommunerna att göra avvägningar. Regeringen delar uppfattning att kommunerna även vid inrättandet av resursskolor bör beakta vad som är ändamålsenligt ur kommunikationssynpunkt för eleverna. Utrymmet för avvägningar bör dock bli större för lokaliseringen av resursskolor mot bakgrund av deras karaktär och begränsade målgrupp. Det förhållandet att placeringen bygger på frivillighet hindrar också att en elev placeras vid en skolenhet med längre resväg mot vårdnadshavarnas vilja. Utredningens förslag om att bestämmelsen om kommunens skyldighet att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna ska upphävas för resursskolor bör således inte genomföras. När det gäller synpunkterna från bl.a. SPSM om skolskjuts innebär regeringens förslag inte några inskränkningar i rätten till skolskjuts. Enligt skollagen har elever i grundskola med offentlig huvudman rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Denna rätt gäller dock inte elever som väljer att gå i en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem eller som går i en annan kommuns grundskola med stöd av vissa bestämmelser. I de fall då det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen dock även anordna skolskjuts i dessa fall (10 kap. 32 §). Enligt utredningen kan det innebära tillkommande kostnader för skolskjuts för en kommun att en elev byter skola till en resursskola, om resursskolan ligger långt från elevens bostad. Regeringens lagförslag innebär att det förtydligas att kommunen ska besluta om placering av en elev vid sin kommunala resursskola om kommunen bedömer att eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder. Det är inte elevens och vårdnadshavares önskemål som ska vara avgörande för en placering, utan kommunens professionella bedömning. Det behöver inte ens vara vårdnadshavarna som har ansökt om placeringen utan det kan elevens rektor ha gjort (se avsnitt 6.1.2). En elev vid en resursskola kan då inte anses ha valt att gå i en annan skolenhet än den där kommunen annars skulle placerat eleven. En elev som kommunen har valt att placera vid sin kommunala resursskola har alltså rätt till kostnadsfri skolskjuts om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. 2021/22:156 anför att elever med autism som är i behov av skolskjuts behöver få det, även om skolan ligger i en angränsande kommun. En elevs hemkommun har enligt skollagen, med ett undantag, inte skyldighet att ordna skolskjuts för elever som går i en annan kommuns skola. I de fall då det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska dock kommunen anordna skolskjuts ändå (10 kap. 33 § skollagen). Den fråga som tar upp har inte behandlats i utredningen och det saknas beredningsunderlag för att hantera den i denna proposition. 6.1.5Motsvarande reglering ska gälla för grundsärskolan Regeringens förslag: Det ska förtydligas i skollagen att en kommun får begränsa utbildningen vid en viss grundsärskoleenhet till att avse elever som är i behov av särskilt stöd. Benämningen resursskola ska införas i lagen för skolenheter där utbildningen begränsas på detta sätt. Kommunen ska ansvara för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. En kommun ska besluta om placering av en elev vid en resursskola inom grundsärskolan, efter ansökan av elevens vårdnadshavare. Ansökan ska även få göras av elevens rektor, om eleven är placerad vid en av kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare medger det. Om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Förhållandet mellan resursskolor och bestämmelserna om särskilt stöd i 3 kap. skollagen ska förtydligas enligt nedan. I stället för bestämmelserna om utredning om särskilt stöd i 3 kap. skollagen ska det där anges att vid resursskolor ska varje elev ges särskilt stöd. Det innebär dels att ett åtgärdsprogram ska upprättas för varje elev vid resursskolan, dels att rektorn inte behöver utreda elevens behov av särskilt stöd på nytt utan vid utarbetandet av åtgärdsprogrammet kan utgå från den utredning som gjordes vid placeringen av eleven vid resursskolan. För vissa elever kan den generella anpassning som resursskolans miljö innebär vara tillräckligt särskilt stöd.