prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — inträder innan arbetsvillkoret har uppfyllts. Fler sökande kan även komma att medges arbetslöshetsersättning beräknad på en lägre normalarbetstid Detta kan leda till fler överklaganden av arbetslöshets- kassornas beslut om rätten till ersättning. Regeringen bedömer dock att eventuella kostnadsökningar sammantaget ryms inom befintliga förvaltningsanslag. Eftersom fler personer kan antas komma att bli arbetslösa utan att ha uppfyllt ett arbetsvillkor kan förslaget påverka kommunernas kostnader för försörjningsstöd. Det är en följd av att möjligheten att kvarstå i anställning genom att yrka att en uppsägning ska förklaras ogiltig föreslås upphöra. Detta innebär även ett lägre skatteunderlag eftersom arbetstagarens rätt till lön upphör vid uppsägningstidens utgång. Förslaget om undantag från avstängningsreglerna kan medföra att avstängning framgent beslutas i färre fall. Detta kan även påverka arbetstagar- organisationernas försäkringar för kompletterande arbetslöshetsersättning till sina medlemmar. Utbetalningarna från dessa frivilliga inkomst- försäkringar kan därigenom antas öka vilket påverkar den disponibla inkomsten för sökande som har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Sammantaget bedöms dock förslagen kunna underlätta för grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden att få en anställning, vilket kan bidra till att minska kommunernas kostnader för försörjningsstöd. Förslaget om att avstängning från rätten till arbetslöshetsersättning inte ska ske i vissa fall då en överenskommelse om anställningens upphörande har träffats förbättrar tryggheten vid behov av omställning. Det gäller även när den sökande yrkat att domstol ska förklara att en uppsägning varit ogiltig eller frågan är föremål för förhandling. Det gör det enklare för enskilda att bedöma sin ekonomiska situation och förutse sitt försäkringsskydd vid behov av omställning. Arbetslöshetsförsäkringen har ett ålderskrav för att ha rätt till ersättning från grundförsäkringen. Det finns ingen nedre åldersgräns i inkomstbortfallsförsäkringen. Det är främst unga personer som kan antas få svårare att uppfylla arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen och därför sakna skydd vid arbetslöshet. Detta är en följd av förslaget att den som yrkar att en uppsägning ska förklaras ogiltig inte ska kvarstå i anställning . Av samma skäl kan personer i denna grupp som kunnat uppfylla arbetsvillkoret antas komma att ha med arbete . Detta kan medföra en lägre ersättning från arbets- löshetsförsäkringen. Äldre arbetstagare har ofta en starkare förankring på arbetsmarknaden än yngre åldersgrupper. Förslaget bedöms inte ha några särskilda konsekvenser för äldre sökande . Förslaget bedöms inte heller få några särskilda konsekvenser för personer med funktionsnedsättning. Arbetslöshetsförsäkringen är könsneutral vilket även gäller förslaget om undantag från avstängningsreglerna. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män. Det bedöms inte heller få några regionala effekter, effekter på brottsligheten, det kommunala självstyret eller klimat och miljö. Hur förslaget förhåller sig till relevanta delar av och internationella åtaganden redovisas i avsnitt 9.1.1. 9.2.1Ekonomiska konsekvenser för staten Regeringens förslag att införa ett nytt omställningsstudiestöd införs steg- vis och är fullt utbyggt . föreslås därför en fast del om som därefter räknas om i förhållande till utvecklingen av den totala lönesumman på den svenska arbetsmarknaden. Utöver detta föreslås en del som uppgår till i genomsnitt men som ett enskilt år kan variera (uttryckt nivåer, därefter omräknat i förhållande till lönesummans utveckling). Vid ett normalt konj- unkturläge bör de budgeterade utgifterna således uppgå till 2026. Dessa beräkningar följer beräkningarna i promemorian (Ds 2021:18), både i fråga om volym och beräknade anslagsmedel. Reformen bedöms medföra att motsvarande maximalt 35 000 helårsekvivalenter (antalet individer som kan finansieras under med full ersättning) kommer kunna nyttja stödet när stödet är fullt utbyggt . anför i sitt remissvar att förslagen inte är självfinansierade. anför att de ekonomiska besparings- effekterna av systemet är svåra att ha någon synpunkt på då beräkningen av volymen av sökande (20 000–40 000) är osäker. bedömer att utgifterna för statliga ålderspensionsavgifter i förhållande till utbetalade studiebidrag sannolikt kommer bli något lägre än de som anges i promemorian (Ds. Regeringen delar bedömningen att reformen inte är självfinansierande. I budgetpropositionen föreslås att medel ska beräknas för ett nytt omställningsstudiestöd för budgetåren 2023 och 2024. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg.omr. 15, bet. 2021/22:UbU2, rskr. 2021/22:118). Regeringen delar promemorians (Ds 2021:18) bedömning att besparingseffekten vad gäller offentligt finansierad arbetslöshetsersättning och aktivitetsersättning till följd av omställningsstudiestödets införande blir begränsad. Detta baseras på att den övervägande majoriteten studerande som uppfyller det föreslagna arbetsvillkoret är väl etablerad på arbetsmarknaden och i huvudsak försörjer sig genom arbetsinkomster såväl året före studierna som i studier. Införandet av ett nytt omställningsstudiestöd kommer troligen leda till att en del av de individer som nyttjar det befintliga studiestödssystemet kommer studera med det nya omställningsstudiestödet. Eftersom ersättningsnivån per individ är högre i omställningsstudiestödet än i det befintliga studiesystemet ökar kostnaderna för staten. Mot den bakgrunden delar regeringen promemo- rians (Ds 2021:18) bedömning att reformen kan ha en begränsad kostnadseffektivitet och dödviktskostnader kan inte uteslutas. Kostnader för ansvariga myndigheterProp. Sammanlagt beräknas kostnaderna för de myndigheter som kommer att få i uppgift att hantera omställningsstudiestödet att uppgå till . Medel för ökade förvaltningsutgifter för utveckling och administration av ett nytt omställningsstudiestöd hos () har anvisats för myndigheten efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 15, bet. 2021/22:UbU2, rskr. 2021/22:118) och uppgår till 128 miljoner . 132 respektive 147 miljoner tillföras 21 miljoner anvisats CSN för att genomföra uppdraget att förbereda införandet av ett nytt offentligt omställningsstudiestöd (U2021/02998, prop. 2021/22:2, bet. 2021/22:FiU11, rskr. 2021/22:52). Behov av medel för att ge () ekonomiska förutsättningar att kunna hantera ett ökat antal överklaganden föranleder att anslaget enligt budgetpropositionen ökar med . beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg.omr. 15, bet. 2021/22:UbU2, rskr. 2021/22:118). Medel för införande, administration och kontroll hos har anvisats myndigheten efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 10, bet. 2021/22:SfU1, rskr. 2021/22:116) och uppgår till 7 miljoner . beräknas 5 miljoner respektive tillföras för detta ändamål. Det nya omställningsstudiestödet bedöms få stora konsekvenser för CSN. Myndigheten får i uppgift att hantera en helt ny typ av studiestöd som jäm- fört med övriga studiestöd har en mer sammansatt ansökningsprocess och som behöver koordineras både med myndigheter och med omställnings- Stödet medför behov av utveckling av IT-system och fordrar ett stort utvecklingsprojekt. Projektet att utveckla det nya studie- stödet bedöms vara mycket omfattande och kommer att behöva bedrivas Enligt beräkningar kan antalet personer som beviljas omställningsstudiestöd uppgå till cirka 30 2025. därutöver att behöva hantera ytterligare ansökningar, eftersom vissa an- sökningar kommer att avslås. CSN framhåller att det remitterade föreslaget om ett nytt omställnings- studiestöd innebär behov av nya funktioner och integrationer som promemorian (Ds 2021:18) inte tar höjd för. ikraftträdandedatumet innebär att CSN behöver ta fram vissa tillfälliga IT-lösningar för att kunna hantera ansökningar innan det finns ett mer CSN beräknar de totala kostnaderna för nödvändig systemutveckling till . vidare att kostnaderna för att administrera ärenden inledningsvis kommer att bli hög för att därefter sjunka, till följd av att erforderligt systemstöd inte kommer att finnas på plats förrän efter ikraftträdandet. Statskontoret ser det som befogat att konsekvensberäkningarna utgår ifrån att det nya åtagandet för CSN inte kan finansieras inom CSN:s befintliga 2021/22:176 ramar och att nya resurser behöver tillföras. Även , och akademikers centralorganisation () anser att det är viktigt att CSN tillförs resurser. betonar det är viktigt att processen är smidig och snabb för att förslaget ska få önskvärda positiva effekter. betonar vikten av att dröjsmål och försämrad service vad gäller handläggning av ordinarie studiemedelsärenden undviks. påpekar att CSN snabbt bör bygga upp ett samarbete med omställningsorganisationerna. Regeringen föreslår att CSN ska tillföras medel för utveckling och administration av det nya stödet, dels för att säkerställa att omställningsstudiestödet kan fungera som avsett, dels för att förhindra negativa konsekvenser för befintliga studiestöd. Medel för ökade förvaltningsutgifter för utveckling och administration av ett nytt omställningsstudiestöd hos CSN har därför anvisats för myndigheten, se avsnitt 9.2.1. Den föreslagna tilldelningen ligger i linje med de behov CSN har identifierat och bedöms vara tillräcklig för att säkerställa nödvändig systemutveckling och en fungerande studiestödsadministration. Tilldelningen rymmer även åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar av omställnings- studiestöd. ÖKS föreslås bli överklagandeinstans för ärenden om tilldelning och återkrav av omställningsstudiestöd. Antalet ärenden som överklagas till ÖKS bedöms öka med ca 400 (en procents ökning) till följd av det nya omställningsstudiestödet. Det rör sig också om ett helt nytt stöd och ett komplext regelverk som innehåller områden som kräver utveckling i praxis, vilket ÖKS också påpekar i sitt remissvar. Myndigheten menar att detta tillsammans med omständigheten att det är ett helt nytt studiestöd, innebär att det är svårt att överblicka både antalet ärenden som myndig- heten kommer att pröva samt ärendenas komplexitet. ÖKS bedömer att det kommer innebära ökade kostnader och ett ökat resursbehov hos myndigheten Regeringen föreslår att ÖKS ska tillföras medel för att kunna hantera ett ökat antal överklaganden till följd av förslagen, se avsnitt 9.2.1. ska enligt förslagen i denna proposition på begäran av CSN bestämma årlig inkomst för dem som har ansökt om omställnings- ska även redovisa förekomsten av olika ersättningar till CSN och pröva och godkänna sjukperioder på samma sätt som inom studiemedels- och studiestartsstödssystemen. arbetsuppgifter innebär tillkommande arbete för . har tidigare beräknat kostnaderna för införande och utveckling till och den löpande administrationen av ett nytt omställningsstudiestöd till ca per ärende, vilket innebär en kostnad på omkring 30 miljoner när omställningsstudiestödet är fullt uppskattar att utvecklingskostnaderna till mellan 10,5 och , eller mellan 12,5 och 16 miljoner Prop. 2021/om även bygger särskilda tekniska lösningar för att kunna beräkna årlig inkomst för personer som inte är försäkrade för arbetsbaserade förmåner i (avsnitt 6.5.4) samt för personer som har inkomster från deltidsarbete och som ska få stödet beräknat enligt en alternativ modell (avsnitt 6.5.6). har i sitt budgetunderlag –2025 aviserat att de räknar med ytterligare kostnader utöver vad som har nämnts ovan. Regeringen har föreslagit att ska tillföras medel för införande, administration och kontroll hos , se avsnitt 9.2.1.Regeringen avser att följa kostnadsutvecklingen av reformen avseende förvaltningsanslag. Regeringen har för avsikt att meddela föreskrifter om en skyldighet för att lämna sådana uppgifter till CSN som behövs för pröv- ningen av omställningsstudiestödet (se vidare avsnitt 6.3.3, 6.3.4 och 6.5.6 och 6.6.4). Sådan uppgiftsskyldighet till CSN innebär tillkommande arbetsuppgifter och visst behov av systemändringar hos . har uppskattat kostnaderna till ca . Rege- ringen bedömer att kostnaderna kan hanteras inom myndighetens befint- liga ekonomiska ramar. Förvaltningsdomstolarna får enligt regeringens förslag i uppdrag att hantera överklaganden av CSN:s beslut i ärenden om återbetalning av omställningsstudielån. Förhållandevis få av de studerande som kommer att ha omställningsstudiebidrag förväntas söka omställningsstudielån, och återbetalning av lånet kommer att ske tillsammans med det inarbetade ordinarie studielånet. Antalet överklagandeärenden förväntas därför bli begränsat. kommer för samtliga stödmottagare att bestämma en årlig inkomst som ska läggas till grund för beräkningen av omställnings- studiestödets storlek (se avsnitt 6.5.4). beslut kan gå den sökande emot på så sätt att den årliga inkomsten bestäms till ett lägre belopp lägre än förväntat. Överklaganden av sådana beslut kommer också att hanteras av förvaltningsdomstolarna. Regeringen bedömer dock att antalet sådana överklaganden bör bli begränsat. Regeringen bedömer därför, i likhet med , att förslagen inte i någon större mån påverkar Domstolar. En sammantagen bedömning är därför att de tillkommande överklagandena bör kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. 9.2.7Konsekvenser för övriga myndigheter För att handlägga ärenden om omställningsstudiestöd behöver CSN och ÖKS vissa uppgifter från , se närmare avsnitt 6.6.4. Uppgifterna som ska lämnas i fråga om omställningsstudiestöd är desamma som de uppgifter som lämnas i andra ärenden som CSN hanterar. Den tekniska utveckling som måste göra förväntas därmed rymmas inom myndighetens befintliga ramar. Förslagen bedöms medföra en viss rekryterande effekt som påverkar det totala antalet studerande. Personer med arbetslivserfarenhet motsvarande kraven för omställningsstudiestöd studerar i offentlig- finansierade utbildningsformer i stor utsträckning. Med denna kunskap som grund kan ansvariga myndigheter behöva analysera hur deras utbud kan möta de behov av utbildning och validering som kommer att följa av införandet av det nya omställningsstudiestödet. För Myndigheten för innebär det bl.a. att myndigheten kan behöva analysera hur utbildningsutbudet inom de utbildningsformer som myndigheten ansvarar för kan möta eventuella nya eller förändrade utbildningsbehov samt hur en eventuell förändrad efterfrågan kan mötas. Det kan inte heller uteslutas att såväl Myndigheten för som kan behöva möta ett ökat informationsbehov när det gäller utbildning inom de utbildningsformer för vuxna som dessa myndigheter ansvarar för. Flera lärosäten samt universitetslärare och forskare () har framfört att lärosätena kommer behöva anställa fler lärare för att möta det förändrade behovet på utbildning till följd av införandet av omställningsstudiestödet samt att det kommer krävas en ökning av lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Flera lärosäten framför att de behöver full finansiering för detta ändamål. Bland annat bedömer att nya tillskott till lärosätena är nödvändig för att inte omställningen ska orsaka oönskade undanträng- ningseffekter mellan befintliga studentgrupper och studenterna med omställningsstöd som behöver få plats i systemet. Universitets- och högskolerådet (UHR) anser att förslaget kan innebära viss ökad hantering av äldre betygshandlingar och meriter i den samordnade antagningen till högskoleutbildning samt viss ökning av antalet frågor till myndigheten. Regeringen delar dock promemorians (Ds 2021:18) sammantagna bedömning att pågående satsningar på utbildningsplatser kan förväntas medge ett utrymme i de offentligfinansierade utbildnings- former för de nya studerande som väntas vid reformens införande. Universitet och högskolor ansvarar för att dimensionerna sitt utbildningsutbud efter studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Både efterfrågan och behovet varierar , och universitet och högskolor ansvarar för att följa och anpassa utbudet till dessa variationer. anför att delar av den utbildning som kan komma i fråga kan ske inom den uppdragsutbildning som lärosätena ger. konstaterar dock att det saknas ett tydligt förordningsstöd för att följa upp just uppdragsutbildning inom högskole- väsendet och hänvisar till en tidigare hemställan till regeringen i detta ärende. anför att ett utökat stöd i linje med de förslag som tidigare lämnat skulle skapa större möjligheter att utvärdera effekterna av denna reform för såväl som andra organisationer. 2021/22:176 förenade studentkårer (SFS) bedömer att antalet studerande inom uppdragsutbildning kan komma att öka till följd av reformen. framhåller att det därför är viktigt att arbeta vidare med frågan om studentinflytande för uppdragsutbildning samt hur uppdragsstuderande kan representeras vid lärosätena. Regeringen konstaterar att Universitets- kanslersämbetets hemställan rör förändringar av förordningen om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor. Universitets- kanslersämbetets hemställan bereds inom . Regeringen kommer följa hur uppdragsutbildningen inom hög- skolan påverkas av reformen och hur detta kan påverka studentinflytandet. anför att myndigheten behöver få uppgifter från CSN om utbetalda pensionsgrundande ersättningar på en aggregerad nivå, förslagsvis i det befintliga underlag som CSN skickar till myndigheten . Regeringen bedömer att även uppgifter om utbetalt pensions- grundande omställningsstudiebidrag kommer att kunna ingå i det underlag som får från CSN. och () m.fl. påpekar att promemorian (Ds 2021:18) lyfter att behovet av validering av reell kompetens sannolikt kommer att öka. anför att lärosätet i sitt yttrande över Valideringsdelegationens betänkande (SOU 2019:69) framhåller att det är av största vikt att valideringsverksamheten försäkras en långsiktig finansiering och att lärosätena ges förstärkta resurser för att kunna hantera denna bedömning. Regeringen kommer noga följa genomförandet av reformen och hur den kommer att påverka berörda myndigheter. Förslagen i Valideringsdelega- tionens betänkande (SOU 2019:69) bereds inom . anför vidare att det är upp till självt, utifrån studenternas behov och utbildningarnas innehåll, att ta ställning till vilka studietakter som är lämpliga, mot bakgrund av att omställnings- studiestödet innehåller fler möjliga studietakter än det reguljära studiestödet (se avsnitt 6.5.2). Regeringen kan konstatera att förslaget i sak inte berör vilka studietakter som lärosätena ska erbjuda, utan endast den studieomfattning som krävs för att kunna erhålla omställningsstudiestöd på hel- eller deltid. Förslagen bedöms inte ha några effekter på den kommunala självstyrelsen. Studiebidraget i omställningsstudiestödet föreslås bli beskattats, i enlighet med förslaget i parternas principöverenskommelse. Reformens nettoeffekt för kommunernas skatteintäkter är emellertid osäker, och beror på sammansättningen av de som studerar med omställningsstudiestödet. För en individ som annars skulle ha studerat med studiemedel innebär det ökade skatteintäkter. Om personen i stället avstår från arbete blir det tvärtom en minskning av skatteintäkterna eftersom omställningsstudiebidraget inte fullt ut ersätter inkomstbortfallet. På kan det även finnas positiva effekter av reformen såsom högre 2021/22:176 inkomster eller minskad arbetslöshet vilket skulle påverka kommunernas skatteintäkter positivt. En möjlig effekt av utbildningspolitiska insatser är ofta att kommu- nernas kostnader för försörjningsstöd minskar. När det gäller omställ- ningsstudiestödet specifikt kan denna effekt dock antas bli begränsad eftersom målgruppen är väl etablerad på arbetsmarknaden. Varje person som har möjlighet att studera med omställningsstudiestöd i stället för att få ekonomiskt bistånd genererar dock en ekonomisk nettovinst för kommunerna. Eftersom utbildning med omställningsstudiestöd ska syfta till att stärka personens framtida ställning på arbetsmarknaden kan den därmed också bidra till att förbättra kompetensförsörjningen för kommuner och regioner i hela landet. En tidigare utredning har dock konstaterat att dessa vinster i längden är avhängiga av att de som utbildar sig inom bristyrken, och blir anställda inom vård, skola och omsorg, slutför utbildningen och sen stannar kvar i yrket (. Huvudbetänkande, SOU 2019:65. s. 111). Förslagen bedöms medföra en viss rekryterande effekt som kan påverka antalet studerande inom komvux. Personer med arbetslivserfarenhet motsvarande kraven för omställningsstudiestöd finns i denna utbildningsform i stor utsträckning. Kommuner och Regioner saknar en analys av hur införandet av omställningsstudiestödet för de etablerade på arbetsmarknaden kommer att påverka samspelet med arbetsmarknadspolitiken och existerande åtgärder för de som har en svagare anknytning till arbetsmarknaden. Kommuner och Regioner lyfter också konsekvenser för den kommunala vuxen- utbildningen. Regeringen instämmer i att omställningsstudiestöd framför allt kommer att gynna grupper med god förankring på arbetsmarknaden men påpekar att många insatser i arbetsmarknads- och utbildningspolitik riktar sig till gruppen med svag arbetsmarknadsanknytning. 9.2.13finns ett resonemang om insatser för denna grupp. Regeringen är medveten om att personer med omställningsstudiestöd mycket väl kan börja studera inom komvux, kanske särskilt inom regionalt yrkesvux. Satsningarna som gjorts inom bedöms som tillräckliga vid reformens införande vad gäller utökning av statsbidrag till utbildningsplatser. Det är dock viktigt att fortsatt följa utvecklingen och kommunerna kan behöva analysera hur deras utbud kan möta just omställningsstuderandes behov av utbildning och validering på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Regeringen har i proposition till lämnat förslag om att kommunerna ska bli skyldiga att erbjuda inledande kartläggning och validering inom komvux fr.o.m. (prop. 2021/22:123). Avsikten är att förslagen ska utgå från de förslag som Valideringsdelegationen 2015–lämnade i betänkandet Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69). En försöksverksamhet med kartläggning och validering – komvux flex – som inletts 2021 föreslås också fortsätta . Det ger kommunerna bättre förutsättningar att bygga upp en väl fungerande infrastruktur för inledande kartläggning och validering inom komvux. Genom budgetpropositionen tillfördes medel för dessa satsningar. I avsnitt 6.5.15 föreslås att tid med omställningsstudiestöd ska vara över- hoppningsbar i arbetslöshetsförsäkringen. Som framgår där delar regeringen för arbetslöshetsförsäkringens bedömning om att förslaget om överhoppningsbar tid kan innebära ökad administration för en arbetslöshetskassa. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen anser också att konsekvenserna behöver utredas vidare för att det ska vara möjligt att uppskatta eventuella kostnadsökningar för arbetslöshets- kassorna. Enligt de uppskattningar som redovisas i 9.2.1 kommer omställ- ningsstudiestöd under ett normalår omfatta 35 000 räknat i helårs- ekvivalenter. Stödet ska lämnas till studerande som är väletablerade och har en aktuell anknytning till arbetsmarknaden. Det kan därför inte uteslutas att arbetslösa individer lämnar eller aldrig nyttjar arbetslöshets- försäkringen för att i stället söka omställningsstudiestöd. Det skulle kunna minska antalet ärenden hos arbetslöshetskassorna, i synnerhet vid en kris eller konjunkturnedgång. Stödet syftar vidare till att förbättra förut- sättningarna för vuxna att finansiera studier som kan stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Även det kan göra att färre har behov av att söka arbetslöshetsersättning vilket minskar trycket på arbetslöshetskassorna. Regeringen instämmer i att den föreslagna bestämmelsen om dubbel beräkning kan göra arbets- löshetskassornas prövningar mer komplicerade i vissa fall.