prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Avgiften består av en preliminär avgift samt ett regleringsbelopp som täcker avvikelsen mellan det preliminära belopp som tagits ut och den faktiska avgiften. Det högre utfallet förklaras främst av en högre preliminär avgift jämfört med . 2.6.13Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, åtgärder mot segregation och jämställdhetspolitik. Tabell 2.77 UO 13 Anslag -24,5 -80,6 -1,4 -20,3 Utgifterna uppgick till och är därmed (20,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 minskade utgifterna med (27,). Antalet kommunmottagna lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är (24,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Skillnaden beror framförallt på att utgifterna för ersättningar till kommunerna för ensamkommande barn och unga samt schablonersättningarna för mottagande av nyanlända blev lägre. Orsaken är att det genomsnittliga antalet mottagna blev 6 785 (18,) lägre än vad som antogs i statens budget. Jämfört med 2020 minskade utgifterna för ersättningar till kommuner och regioner med (33,). Utgifterna för schablonersättning för mottagande av nyanlända samt ersättningarna för ensamkommande barn och unga minskade med respektive . Det beror på att det genomsnittliga antalet mottagna personer som tagits emot i kommunerna och som kommunerna därmed får ersättning för minskade . Enbart det genomsnittliga antalet mottagna ensamkommande barn och unga minskade . Tabell 2.78 Kommunmottagna m.m. 2021 Antal kommunmottagna under 18 år Antal ensamkommande barn och unga Totalt antal mottagna de senaste 24 månaderna som kommunerna får Genomsnitt för respektive år 1Sammanställningen över 2021 och 2020 utgår från situationen respektive år. Hemutrustningslånen blev lägre även 2021 Utfallet för anslaget 1:3 Hemutrustningslån uppgick till , vilket är (80,) lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Det beror främst på att antalet personer som kan ansöka om lån, dvs. som beviljats uppehållstillstånd och tagits emot i en kommun, blev lägre än väntat och därmed blev även hemutrustningslånen färre. Högre utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder Utfallet för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder uppgick till , vilket är (22,) högre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare totalt . Förstärkningen handlade framför allt om att möta ökade och ändrade behov hos organisationer som arbetar med våldsutsatta kvinnor, barn och hbtq-personer och mot våld i nära relationer till följd av spridningen av covid-19. Men förstärkningen avsåg även andra delar av arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Tabell 2.79 UO 13 Beställningsbemyndiganden Åtgärder mot diskriminering och rasism Bidrag för kvinnors organisering Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och hänför sig till anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation. Det låga nyttjandet av bemyndigandet beror bl.a. på att handläggande myndighet endast beviljat fleråriga bidrag i undantagsfall, med fokus på utvärdering eller följeforskning respektive insatser som syftade till att skapa långsiktiga samverkansstrukturer. iakttagelser – årlig revision Delegationen mot segregation har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Delegationen mot segregation har överskridit den av regeringen beslutade anslagskrediten för anslaget utgiftsområde 13, anslag, 4:2, anslagspost 1 Delegationen mot segregation (ram) med . Myndigheten har i och med överskridandet inte följt villkoren i 6 § anslagsförordningen (2011:223). Överskridandet framgår av årsredovisningen. RiR 2021:29 Bosättningslagen – har reformen levt upp till intentionerna? har granskat om reformen av anvisningssystemet för vissa nyanländas bosättning levt upp till intentionerna om ett snabbare och jämnare fördelat mottagande mellan kommuner samt en bättre etablering av nyanlända på arbetsmarknaden. Regeringen har i skrivelsen om bosättningslagen 2021/22:191) redovisat regeringens bedömning och åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.14Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar områdena arbetsmarknad och arbetsliv och består i huvudsak av utgifter för matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättning och Europeiska social- fonden samt arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning. Myndigheter inom området är bl.a. Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Arbetsdomstolen. Tabell 2.80 UO 14 Anslag -1,5 -14,1 -2,7 -6,2 för perioden –2020 -34,9 m.m. för perioden –2027 -71,4 -29,8 -20,6 -0,4 -13,0 Utfallet uppgick till , vilket är (13,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utfallet (5,) högre. Utgifterna för anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader uppgick till , vilket är lägre än vad som avisades i statens budget. Anslaget minskades i ändringsbudget med för att finansiera en senareläggning av avvecklingen av de bidrag till mindre arbetslöshetskassor som betalas för att kompensera höga administrativa kostnader per medlem. Antalet arbetslösa ökade från föregående år Tabell 2.81 visar arbetsmarknadsstatistik från Arbetskraftsundersökningen (), som utförs av . Antal arbetslösa, 15–74 år varav ungdomar,15–24 år Arbetslösa som andel av arbetskraften, 15–74 år som andel av samtliga ungdomar i arbetskraften, 15–24 år Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2021 respektive 2020. Jämförelsetalen har räknats om med hänsyn till att har anpassats till EU:s ramlag (förordning 2019/1700) för den sociala statistiken. Summorna i tabellen innehåller mindre skillnader på grund av avrundningar till hela hundratal i underliggande statistik. Det genomsnittliga antalet arbetslösa i åldern 15–ökade enligt med 22 400 personer (4,) . Antalet kvinnor ökade med 19 900 (8,) och antalet män ökade med 2 500 (1,). Antalet arbetslösa som är heltidsstuderande ökade med 22 400 personer (15,) mellan åren, varav antalet kvinnor ökade och antalet män . Ungdomar i åldern 15–utgjorde av samtliga arbetslösa. Antalet arbetslösa ungdomar ökade med 13 600 personer (9,) mellan åren, varav antalet kvinnor ökade och antalet män . Lägre utgifter för arbetslöshetsersättning än beräknat Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd uppgick till , vilket är (14,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror framför allt på utvecklingen på arbetsmarknaden som medfört att utgifterna för bidrag för arbetslöshetsersättning blev lägre än vad som ursprungligen beräknades. Utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning uppgick till , vilket är (28,) lägre än vad som ursprungligen beräknades i statens budget. De lägre utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning motverkades delvis av att utgifter för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning blev (5,) högre än vad som beräknades i statens budget. Anslaget minskades med i extra ändringsbudget, då utgifterna för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd förväntades minska, främst på grund av förlängning av den maximala tiden med rätt till stöd för nystartsjobb samt insatser för att öka antalet extratjänster och introduktionsjobb samt matchningstjänster. I ändringsbudget anvisades anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ytterligare , främst för att möta behov med anledning av ett ökat antal långtidsarbetslösa och förstärka arbetet med reformeringen av Arbetsförmedlingen. Dessutom ökades anslaget med för att stärka kommunernas möjligheter att skapa sommarjobb för ungdomar. Tabell 2.82 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Sökande i program totalt med varav utrikesfödda i jobb- och Därav jobbgaranti för ungdomar Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnittligt antal deltagare respektive 2021 beräknat utifrån Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Källa: Arbetsförmedlingen. Antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen uppgick i genomsnitt till 409 361 personer vilket är en minskning jämfört med . Begreppet inskrivna arbetslösa omfattar öppet arbetslösa samt deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. Som öppet arbetslösa räknas de som saknar, aktivt söker och omgående kan ta ett arbete och som inte deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Antalet öppet arbetslösa uppgick till i genomsnitt 198 272 personer vilket är en minskning jämfört med . Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program uppgick till i genomsnitt 211 089 personer vilket är en ökning jämfört med . Tabell 2.82 visar statistik om deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program. Av de inskrivna arbetslösa deltog i genomsnitt i arbetsmarknadspolitiska program , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Det största programmet, sett till antal deltagare, är jobb- och utvecklingsgarantin som svarade för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Det genomsnittliga antalet deltagare i jobb- och utvecklings- garantin ökade jämfört med . Det beror främst på att spridningen av sjukdomen covid-19 fick negativa konsekvenser för arbetsmarknaden, vilket har medfört ett ökat antal långtidsarbetslösa personer. Av samma anledning ökade också antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar . Antalet utrikesfödda i program med aktivitetsstöd ökade jämfört med . Den största ökningen av antalet utrikesfödda gällde förberedande insatser. Antalet deltagare i förberedande insatser uppgick i genomsnitt till 38 913 personer , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Det beror på att Arbetsförmedlingen i högre utsträckning har erbjudit förberedande insatser till arbetssökande utanför garantierna i syfte att förhindra långtidsarbetslöshet. I etableringsprogrammet deltog i genomsnitt 13 609 personer , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Minskningen beror bl.a. på utvecklingen av antalet beviljade uppehållstillstånd . Utfallet för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev , vilket är (6,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på färre beslut om lönebidragsanställningar än beräknat. I statens budget beräknades antalet personer med lönebidrag och skyddat arbete (exklusive skyddat arbete hos ) uppgå till i genomsnitt 72 100 personer . Utfallet blev ett årsgenomsnitt på 64 917 personer, vilket är lägre än beräknat. Det beror på att spridningen av sjukdomen covid-19 har begränsat möjligheterna för arbetsgivare att anställa med lönebidrag. Utfallet för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 blev (34,) lägre än anvisat i statens budget och uppgick till . Medelsförbrukningen i de beviljade projekten blev lägre än Det beror till stor del på spridningen av sjukdomen covid-19 och svårigheter att upparbeta kostnader i projekten. I statens budget anvisades anslaget 1:7 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden – . Det blev inte något utfall för anslaget eftersom programmet har försenats och ännu inte godkänts av . Regeringen beslutade att överlämna förslag till nationellt program för Europeiska socialfonden plus till . Utfallet för anslaget 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar blev , vilket är (29,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att det planerade införandet av etableringsjobb blivit försenat och att utgifterna för nystartsjobb blev lägre än vad som ursprungligen beräknades. Utgifterna för etableringsjobb beräknades komma att uppgå till 814 miljoner. Det blev dock inget utfall . Etableringsjobb är en ny modell för subventionerade anställningar där staten betalar en ersättning direkt till individen i stället för att betala ersättning till arbetsgivare. Stödet omfattas av om statligt stöd och behöver därför godkännas av innan det kan införas. Regeringen inledde processen att få stödet prövat av . har inte meddelat något beslut . Utgifterna för nystartsjobb beräknades till . , vilket är (15,) lägre än beräknat. Det beror på spridningen av sjukdomen covid-19 som begränsat arbetsgivares möjligheter att nyanställa respektive förlänga befintliga nystartsjobb. Anslaget anvisades ytterligare i ändringsbudget för att finansiera en förlängning av den maximala tiden med rätt till stöd för nystartsjobb med 12 månader för de som redan har nystartsjobb. Bidrag till lönegarantiersättning blev lägre än beräknat och föregående år Utfallet för anslaget 1:12 Bidrag till lönegarantiersättning blev , vilket är (71,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2020 blev utfallet (72,) lägre. Det beror på att färre anställda har påverkats av konkurser och rekonstruktioner jämfört med föregående år och vad som beräknades i statens budget. Antalet anställda som är berörda av konkurser uppgick till totalt 10 593 personer vilket är en minskning jämfört med föregående år. Lönegaranti kan även betalas ut när en arbetsgivare har beviljats företagsrekonstruktion. Antalet anställda som är berörda av offentliga ackord, ett särskilt förfarande vid företagsrekonstruktion, uppgick till 4 099 personer, vilket är en minskning jämfört med . Utfallet för anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare blev , vilket är (20,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utgifterna (41,) lägre. Det beror på att antalet deltagare i etableringsuppdraget blivit färre än beräknat i statens budget och jämfört med föregående år. fick 25 410 personer etableringsersättning, vilket är en minskning jämfört med . I ändringsbudget minskades anslaget med då satsningar på arbetsmarknadspolitiska program och insatser beräknades medföra att färre personer får etableringsersättning. Högre utgifter för aktivitetsstöd jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev (8,) högre jämfört med . Det förklaras främst av att utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning ökade med (44,). fick 298 230 personer aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning, vilket är en ökning från föregående år. Dessutom ökade den genomsnittliga ersättningen per person då den tillfälliga höjningen av ersättningsnivåer som infördes har fortsatt att gälla . De ökade utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning motverkades delvis av att utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning minskade med (12,) jämfört med . Antalet utbetalda ersättningsdagar blev knappt 26,3 miljoner vilket är en minskning jämfört föregående år. Utfallet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är (57,) högre jämfört med . Det beror framför allt på fler anvisningar till extratjänster samt ökade utgifter för inköp av utbildningar och tjänster från kompletterande aktörer. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar (9,) lägre. Det beror främst på en lägre genomsnittskostnad för personer med nystartsjobb. Tabell 2.83 UO 14 Beställningsbemyndiganden Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden – 1:10 (2019) Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslagen 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt 1:4 Lönebidrag och m.m. Skillnaden för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser beror främst på att tidigare tillämpade redovisningsprinciper för de utestående åtagandena för resultatbaserade upphandlade tjänster i stor utsträckning överskattade åtagandena. Resultatersättningen betalas ut i efterskott och samtliga beslut omfattades av åtagandena trots att endast en mindre andel av besluten innebar att ersättning Redovisningsprincipen för åtaganden har ändrats och utgår från prognosticerade utestående åtaganden i stället för att samtliga beslut avser utestående åtaganden. Skillnaden för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. beror på att antalet lönebidragsanställningar blivit lägre än beräknat. Det beror delvis på kvarvarande effekter av pandemin som försvårat Arbetsförmedlingens arbete riktad till arbetsgivare och minskat efterfrågan på lönebidragsanställningar. För anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 förklaras skillnaden av låg efterfrågan trots omfattande projektutlysningar inom det berörda programmet. Orsaken till att bemyndigandet för anslaget 1:7 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 inte har utnyttjats är förseningar av uppstarten av programperioden, bl.a. till följd av sent antagande av EU-lagstiftningen. Under utgiftsområdet finns ett äldre beställningsbemyndigande under anslaget 1:10 Bidrag till Stiftelsen . Det utestående åtagandet uppgår till . Ett äldre beställningsbemyndigande är ett bemyndigande där ramen har upphört men där det fortfarande finns utestående åtaganden. RiR 2020:27 Statens insatser mot exploatering av arbetskraft – regelverk, kontroller samt information och stöd till de drabbade har granskat statens insatser mot exploatering av arbetskraft. Regeringen har i skrivelsen om statens insatser mot exploatering av arbetskraft (2020/21:169) redovisat bedömningar och åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:AU12, rskr. 2020/21:367). har tillkännagett det som utskottet anför om att regeringen senast den bör återkomma med förslag på hur sekretessreglerna kan ändras för att motverka exploatering av arbetskraft och förbättra möjligheten till myndighets- samverkan i dessa frågor (bet. 2020/21:AU12, punkt 2, rskr. 2020/21:367). RiR 2021:6 Arbetssökande – regeringens och Arbetsförmedlingens styrning och prioriteringar har granskat om regeringens och Arbetsförmedlingens styrning möjliggör för Arbetsförmedlingen att arbeta effektivt för att arbetssökande ska återgå i arbete. Regeringen har redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om effektiviteten i om arbetssökande (skr. 2021/22:13). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:AU5, rskr. 2021/22:30). Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Tabell 2.84 UO 15 Anslag -1,0 -6,7 -8,2 Bidrag till vissa studiesociala -4,1 -22,6 -1,5 -7,6 -6,1 Utfallet uppgick till och blev därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2020 blev utgifterna (6,) högre. Utfallet för utgiftsområdet har även påverkas av regelförändringar till följd av åtgärder och effekter av covid-19. Bland annat slopades inkomstprövningen, det s.k. fribeloppet. fick 588 700 personer studiemedel, vilket är 29 400 personer fler jämfört med . Antalet studerande med studiemedel har ökat , vilket bl.a. beror på högre arbetslöshet men också på satsningar inom utbildningsområdet. Det tillfälliga slopandet av fribeloppet har lett till att fler studerande får bidrag och att utbetalningarna av bidrag totalt sett är högre. Även anslaget för avsättningar för kreditförluster påverkas av det slopade fribeloppet. Utgifterna för studiemedel blev lägre än anvisat Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel uppgick till och blev därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare , framför allt för förlängningen av det slopade fribeloppet för studiemedel och ett utökat antal studieplatser inom utbildningsområdet. Utfallet för de generella bidragen blev lägre än anvisat. Utfallet för det högre bidragen, som främst betalas ut till de som saknar slutbetyg från grundskola eller 3-årig gymnasieutbildning, blev lägre än anvisat i statens budget. Det beror på lägre utgifter för utbildningssatsningar i samband med covid-19. Avsättning för kreditförluster blev lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster blev , vilket är (8,) lägre än beräknat i statens budget. Det beror både på att avsättningsprocenten för förväntade förluster minskade och lägre avsättningar kopplade till utbildningssatsningar som gjorts i samband med covid-19. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare . Utgifterna för studiestartsstöd blev lägre än anvisat Utfallet för anslaget 1:7 Studiestartsstöd blev (22,) lägre än beräknat i statens budget. Det beror framför allt på att kommuner som har outnyttjade medel inte har använt möjligheten att lämna tillbaka medel som sedan kan omfördelas till andra kommuner. Fler studerande innebär högre utgifter för studiemedel jämfört med föregående år Jämfört med föregående år blev anslaget 1:2 Studiemedel (7,) högre, varav bidragen ökade med . Det är främst de generella bidragen som har ökat, vilket huvudsakligen beror på att antalet studenter har ökat men även på att bidragsbeloppet har höjts. Utgifterna för anslaget 1:7 Studiestartsstöd blev (30,) högre än 2020. betalades studiestartstöd ut till 7 900 personer, vilket är en ökning med 2 000 personer. Studiestartsstöd är ett rekryteringsverktyg som kommunerna kan använda inom ramen för deras befintliga uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning. Studiestartsstöd kan beviljas vissa arbetslösa personer som varit anmälda som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och uppfyller vissa villkor. Tabell 2.85 UO 15 Beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa studiesociala ändamål Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.86 UO 15 Utlåning Låneram för CSN:s upplåning i för studielån Anm.: Tabellen omfattar utlåning finansierad med upplåning i . CSN:s lånefordran för studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) före reserveringar uppgick till vid utgången av 2021. CSN:s upplåning i för studielån uppgick till vid utgången av 2021. 2.6.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning samt högskoleutbildning och forskning. Området omfattar även myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Tabell 2.87 UO 16 Anslag -0,4 -6,2 Statligt stöd till särskild -25,3 Maxtaxa i förskola, fritidshem -0,2 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. -1,5 Bidrag till svensk undervisning -16,5 Fortbildning av lärare och -5,5 -12,9 Statligt stöd för stärkt -0,8 Bidrag till vissa studier -55,3 Statligt stöd till vuxenutbildning -1,4 -10,4 på grundnivå och avancerad och utbildning på forskarnivå på grundnivå och avancerad och utbildning på forskarnivå Utbildning på grundnivå och Forskning och utbildning på Utbildning på grundnivå och Forskning och utbildning på på grundnivå och avancerad -2,3 och utbildning på forskarnivå Utbildning på grundnivå och Forskning och utbildning på och utbildning på forskarnivå Forskning och utbildning på -1,1 -41,6 -2,8 -17,6 -0,8 Utfallet uppgick till och blev (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2020 blev utgifterna (10,) högre. och högskolor belastas anslagen till forskning och forskarutbildning när anslagsmedlen förs över till myndigheternas konton.