prop · H903186 · 2022-03-22 00:00:00 — utredningen av eller lagför- ingen för ett allvarligt brott ska för- hindras,2. någon oskyldig ska dömas för ett sådant brott som avses i 1, eller 3. annan, i andra fall, ska till-fogas synnerlig skada. 2021/22:186 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 15 kap. 1, 6, 7 och 15 §§, 17 kap. 10, 11 och 16 §§, 29 kap. 5 § samt 30 kap. 4 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 29 kap. 5 a §, av följande lydelse. Om någon under laga ed lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen, dömes för mened till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Är brottet grovt, skall dömas till fängelse, lägst två och högst . Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskilt beaktas, om det skett med uppsåt att oskyldig skulle fällas till ansvar för allvarligt brott eller eljest synnerlig skada tillfogas annan. 1 Senaste lydelse 1975:1292. Angiver man oskyldig till åtal med uppsåt att denne må bliva fälld till ansvar, dömes för falsk angivelse till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Om han icke insåg men hade skälig anledning antaga, att den angivne var oskyldig, dömes för obefogad angivelse till böter eller fängelse . Den som anger en oskyldig person till åtal med uppsåt att han eller hon ska bli fälld till ansvar, döms för falsk angivelse till fängelse i högst . Om brottet är ringa döms för ringa falsk angivelse till böter eller fängelse . Om brottet är grovt döms för grov falsk angivelse till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om angivelsen avsett ett allvarligt brott. Om han eller hon inte insåg, men hade skälig anledning att anta, att den som angetts var oskyldig, döms för obefogad angivelse till böter eller fängelse . Den som, i annat fall än som avses i 6 §, hos åklagare, eller annan myndig- het sanningslöst tillvitar någon annan en brottslig gärning, påstår besvärande omständighet eller förnekar friande eller mildrande omständighet, döms, om myndigheten ska ta upp anmälan i sådan sak, för falsk tillvitelse till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Om han eller hon inte insåg men hade skälig anledning att anta att utsagan var sanningslös, döms för vårdslös tillvitelse till böter eller fängelse . Den som, i annat fall än som avses i 6 §, hos åklagare, eller annan myn- dighet sanningslöst beskyller någon annan för en brottslig gärning, påstår en besvärande omständighet eller förnekar en friande eller mildrande omständighet, döms, om myndigheten ska ta upp anmälan i en sådan sak, för falsk beskyllning till fängelse i högst . Om brottet är ringa döms för ringa falsk beskyllning till böter eller fängelse . Om brottet är grovt döms för grov falsk beskyllning till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen avsett ett allvarligt brott. Om han eller hon inte insåg men hade skälig anledning att anta att utsagan var sanningslös, döms för vårdslös beskyllning till böter eller fängelse . 2Senaste lydelse 2014:615. Om brottet är grovt döms för grovt övergrepp i rättssak till fängelse i lägst två och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om1. det har uppkommit eller funnits risk för betydande men för det allmänna eller någon enskild,2. gärningen har innefattat våld av allvarligt slag,3. gärningen har innefattat hot som påtagligt har förstärkts med hjälp av vapen, sprängämne eller vapenattrapp eller genom anspel- ning på ett våldskapital eller som annars har varit av allvarligt slag, eller4. gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller farlig art. 2021/22:186 Bilaga 2 För förberedelse till mened eller För förberedelse eller stämpling stämpling till mened som innebär till mened, grov mened och för att någon söker anstifta sådan försök till bevisförvanskning döms gärning och för försök till det till ansvar enligt vad som föreskrivs i 23 kap. Skulle brottet, ansvar enligt vad som föreskrivs i om det fullbordats, ha varit att anse 23 kap. Skulle brottet, som ringa, ska gärningen dock inte fullbordats, ha varit att anse som ringa, ska gärningen dock inte med- Den som med våld eller hot om våld angriper någon för att han eller hon gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmål eller annars vid förhör avgett utsaga hos en domstol eller annan myndighet eller för att hindra någon från en sådan åtgärd döms för övergrepp i rättssak till fängelse i högst . Detsamma gäller den som med någon annan gärning, som medför lidande, skada eller olägenhet, eller med hot om en sådan gärning angriper någon för att han eller hon avlagt vittnesmål eller annars avgett utsaga vid förhör hos en myndighet eller för att hindra honom eller henne från att avge en sådan utsaga. Med domstol eller annan myndighet i första stycket avses även en dömande kammare eller ett annat organ i Internationella brottmåls- domstolen. Om brottet är grovt döms för grovt övergrepp i rättssak till fängelse i lägst två och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas 1. om det har uppkommit eller funnits risk för betydande men för det allmänna eller någon enskild, 2. om gärningen har innefattat våld eller hot av allvarligt slag, eller 3. om gärningen annars har varit av särskilt hänsynslös eller allvarlig art. 3Senaste lydelse 2013:425. 4Senaste lydelse 2016:508. Om brottet är ringa döms för ringa övergrepp i rättssak till böter eller fängelse . Om någon döljer den som förövat Om någon döljer den som begått brott, hjälper honom eller henne att brott, hjälper honom eller henne att undkomma, undanröjer bevis om komma undan, undanröjer bevis om brottet eller på annat dylikt sätt brottet eller på annat liknande sätt motverkar att det uppdagas eller motverkar att det upptäcks eller beivras, döms för skyddande av beivras, döms för skyddande av brottsling till böter eller fängelse i brottsling till böter eller fängelse i döms också den som undanröjer döms också den som undanröjer bevis om brott som är föremål för bevis om brott som är föremål för eller på annat dylikt sätt motverkar eller på annat liknande sätt att det uppdagas eller beivras. motverkar att det upptäcks eller Är brottet grovt, döms till Om brottet är grovt döms för fängelse, lägst och grovt skyddande av brottsling till fängelse i lägst ett och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om 1. det har uppkommit eller fun- nits risk för betydande men för det 2. gärningen annars har varit av särskilt farlig art. Den som inte insåg men hade skälig anledning att anta att den andre var brottslig, döms till böter. Ansvar ska inte dömas ut om Ansvar ska inte dömas ut om gärningen är att anse som ringa med gärningen är att anse som ringa med förhållande till den brottslige och förhållande till den brottslige, det brott som denne begått och övriga För försök eller förberedelse till För försök eller förberedelse till våld eller hot mot tjänsteman, grovt våld eller hot mot tjänsteman, grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov våld eller hot mot tjänsteman, grov 5Senaste lydelse 2009:1281. 6Senaste lydelse 2016:508. 2021/22:186 Bilaga 2 2021/22:186 Bilaga 2 övergrepp i rättssak eller främjande av flykt döms det till ansvar enligt 23 kap. Detsamma gäller för stämpling till grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman, övergrepp i rättssak eller grovt övergrepp i rättssak. övergrepp i rättssak, skyddande av brottsling, grovt skyddande av brottsling eller främjande av flykt döms det till ansvar enligt 23 kap. Detsamma gäller för stämpling till grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman, övergrepp i rättssak, grovt övergrepp i rättssak, skyddande av brottsling eller grovt skyddande av brottsling. Vid straffmätningen ska rätten utöver brottets straffvärde i skälig omfattning beakta 1.om den tilltalade till följd av brottet drabbats av allvarlig kroppsskada, 2.om den tilltalade till följd av hög ålder eller dålig hälsa skulle drabbas oskäligt hårt av ett straff utmätt efter brottets straffvärde, 3.om en i förhållande till brottets art ovanligt förflutit sedan brottet begicks, 4.om den tilltalade efter förmåga försökt förebygga, avhjälpa eller begränsa skadliga verkningar av brottet, 5. om den tilltalade frivilligt 5. om den tilltalade frivilligt angett sig eller lämnat uppgifter som är av väsentlig betydelse för utredningen av brottet, 6.om den tilltalade förorsakas men till följd av att han eller hon på grund av brottet utvisas ur riket, 7.om den tilltalade förorsakas men till följd av att han eller hon på grund av brottet blir eller kan antas bli avskedad eller uppsagd från anställning eller drabbas av annat hinder eller synnerlig svårighet i yrkes- eller näringsutövning, 8.om ett straff utmätt efter brottets straffvärde skulle framstå som oproportionerligt strängt med hänsyn till andra rättsliga sanktioner till följd av brottet, eller 9.om någon annan omständighet påkallar att den tilltalade får ett lägre straff än brottets straffvärde motiverar. Föreligger omständighet som avses i första stycket, får rätten, om särskilda skäl påkallar det, döma till lindrigare straff än som är föreskrivet för brottet. Vid straffmätningen ska rätten utöver brottets straffvärde i skälig omfattning beakta om den tilltalade lämnat uppgifter som är av 7 Senaste lydelse 2015:78. väsentlig betydelse för utredningen Detsamma gäller om den till- talade lämnat uppgifter som är av väsentlig betydelse för utredningen av annans brott för vilket det inte är föreskrivet ett lindrigare straff än fängelse eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott om gärningen är belagd med straff. Föreligger omständighet som av- ses i första eller andra stycket, får rätten, om särskilda skäl påkallar det, döma till lindrigare straff än som är föreskrivet för brottet. Vid val av påföljd skall rätten Vid val av påföljd ska rätten fästa fästa särskilt avseende vid omstän- särskilt avseende vid omstän- digheter som talar för en lindrigare digheter som talar för en lindrigare påföljd än fängelse. påföljd än fängelse. omständigheter som anges i 29 kap. omständigheter som anges i 29 kap. 5 och 5 a §§. Som skäl för fängelse får rätten, utöver brottslighetens straffvärde och art, beakta att den tilltalade tidigare gjort sig skyldig till brott. Denna lag träder i kraft . 8 Senaste lydelse 1988:942. 2021/22:186 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 18 kap. 6 § och 35 kap. 7 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 35 kap. 12 b och 13 b §§, och närmast före dessa nya rubriker av följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift som Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till en i annan stat ligt 15 § lagen beslutad skyddsidentitet, mot- vissa former av internationellt sam- svarande den som avses i 5 §, som förekommer i en brottsutredning, enligt lagen (2017:1000) om en om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att verksamheten hos ärendet rör en brottsutredning som de myndigheter som deltar i ut- genomförs av en tjänsteman med en iannan stat beslutad skydds- identitet motsvarande den som avses i 5 § och det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att verksamheten hos de myndigheter som deltar i utredningen motverkas. Sekretessen enligt 1 § första stycket upphör att gälla hos de myndigheter och i de verksamheter som anges där, om uppgiften lämnas till domstol med anledning av åtal, om inte 1. sekretess för uppgiften 1. sekretess för uppgiften gälla hos domstolen enligt gälla hos domstolen enligt 13 a § eller 36 kap. 2 §, 12 b §, 13 a § eller 36 kap. 2 §, 2.uppgiften uppenbarligen saknar betydelse i målet, eller 3.uppgiften finns i en handling som har kommit från en annan myndighet där uppgiften är sekretessreglerad. Senaste lydelse 2017:1012. Senaste lydelse 2017:178. Sekretess gäller hos en domstol i ett brottmål, för uppgift om en målsägandes eller ett vittnes, eller en till honom eller henne anhörigs jämförbar uppgift som kan lämna upplysningar om var någon av dessa personer bor stadigvarande eller tillfälligt, eller 2. telefonnummer, personnummer eller annan jäm- förbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med någon av dessa personer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att målsäganden eller vittnet eller någon närstående till honom eller henne lider men. 1. ett tvistemål om enskilt an- språk i anledning av brott för mot- svarande uppgift om en kärande eller ett vittne, eller om en anhörig till honom eller henne, och 2. ett ärende som rör brott för sökande, eller om en anhörig till honom eller henne. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Förhör genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring i domstol Sekretess gäller hos en domstol för uppgift om var den befinner sig som, i ett brottmål eller ett tviste- mål om enskilt anspråk i anledning av brott, hörs genom ljudöverföring eller ljud- och bildöverföring, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den hörde lider men. Detsamma gäller för motsva- rande uppgift, även om personen inte hörs, om var en målsägande 2021/22:186 Bilaga 2 eller tilltalad befinner som deltar i ett sammanträde i ett brottmål och var en part befinner sig som deltar i ett sammanträde i ett tvistemål om enskilt anspråk i anledning av brott. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna beträffande betänkandet En stärkt rättsprocess och en ökad lagföring 2021/22:186 Bilaga 3 Efter remiss har yttranden lämnats av , (Brå), Brottsofferjouren (), , , , , , (), vid , vid , Justitiekanslern, iStockholm, Kriminalvården, , Kustbevak- ningen, , , ombudsmän (), , , (SiS), , , , Kommuner och Regioner, Säkerhetspolisen, , Åklagar- myndigheten och . Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att yttra sig: Akavia, Civil Rights Defenders, och TU Medier i . 2021/22:186 Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet Stora brottmål – nya processrättsliga verktyg (SOU 2019:38) Regeringen beslutade utredningens direktiv En modern brottmålsprocess anpassad även för stora mål (dir 2016:31). och beslutades tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2017:109 och dir. 2019:16). Uppdraget har bestått av tre delar. Den första delen har gällt frågan om hur handläggningen av stora brottmål kan moderniseras och effektiviseras. Den delen av uppdraget redovisades till regeringen genom delbetänkandet Straffprocessens ramar och domstolens beslutsunderlag i brottmål – en bättre hantering av stora brottmål (SOU 2017:7). Den andra delen av uppdraget har varit att överväga om det bör införas utökade möjligheter att använda dokumenterade förhör som bevisning i domstol och om så är fallet lämna de fullständiga förslag till författningsändringar och andra förändringar som bedöms nödvändiga. Denna del av uppdraget redovisades till regeringen genom delbetänkandet Tidiga förhör – nya bevisregler i brottmål (SOU 2017:98). Den tredje delen av uppdraget, som redovisas i detta betänkande, har varit att lämna konkreta förslag på hur handläggningen av stora brottmål med omfattande bevisning kan effektiviseras och moderniseras med bevarade krav på rättssäkerhet. Uppdraget har varit att analysera vilka straffprocessuella regler som behövs för att ramarna för straffprocessen ska kunna bestämmas på ett tydligare sätt under förundersökningen och förberedelsen av brottmålet än som är möjligt med dagens reglering. I uppdraget har det ingått att ta ställning till om parterna bör få ett större inflytande under förundersökningen och förberedelsen av brottmålet. Övervägandena ska ske inom ramen för en bibehållen grundprincip om obligatorisk åtalsplikt och en vidmakthållen objektivitetsplikt för åklagare. Syftet har enligt direktiven varit att skapa ytterligare möjligheter att begränsa de största målens omfattning och att säkerställa en effektiv och rättssäker förundersökning och förberedelse av alla brottmål, med särskild inriktning på stora och komplicerade mål. I uppdraget har det vidare ingått att utreda behovet och lämpligheten av utökade skriftliga inslag i domstolens prövning av brottmål. Syftet har varit att skapa bättre förutsättningar för en koncentrerad rättegång och ett fullgott beslutsunderlag för domstolen. Det har ingått i uppdraget att lämna de fullständiga förslag till författningsändringar och andra förändringar som bedöms nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . Allmänt om utgångspunkterna för förslagen i detta betänkande Straffsystemets yttersta ändamål är att motverka brott. är anpassad för ärenden och mål av relativt begränsad omfattning. Utvecklingen mot allt större och mer komplicerade förundersökningar och brottmålsrättegångar har ställt nya krav på det processrättsliga regelverket. De antaganden som ligger bakom utformningen av gjordes i som i väsentliga avseenden skiljer sig från vad som gäller . Samhället i allmänhet och brottmålsprocessen i synnerhet ser helt annorlunda ut än då nuvarande brottmålsförfarande utarbetades. Motiven till de ställningstaganden om muntlighet, omedelbarhet och koncentration samt om förundersöknings- och åtalsplikt som gjordes då infördes är visserligen fortsatt giltiga. I praktiken har det emellertid vid hanteringen av framför allt stora brottmål blivit allt svårare att upprätthålla en rättstillämpning i enlighet med de krav som principerna ställer. Även hanteringen av de mindre omfattande i brottmålen påverkas. Om de grunder för brottmålsprocessen som arbetades fram ska fortsätta att vara bärande krävs det vissa förändringar av reglerna om hur brottmålsprocessen tillåts genomföras. Det behov av åtgärder som rättstillämpningen ger signaler om behöver mötas upp av lagstiftningsreformer. Förslagen i detta betänkande avser inte ett nytt brottmålsförfarande som anger hur brottmål alltid ska hanteras. Övervägandena utgår tvärtom från ett upprätthållande av den befintliga ordningen. Däremot förutsätter våra överväganden ett omtag i fråga om vilka åtgärder som ska anses rymmas inom den ordning som gäller. Det krävs nya processuella verktyg anpassade efter dagens läge för att brottmålsprocessen ska fungera i fortsättningen och även för stora brottmål. Avsikten med vårt arbete har varit att komplettera den befintliga processuella verktygslådan med ytterligare verktyg som kan användas om och när det är lämpligt i enskilda fall. Ambitionen är att skapa förutsättningar för en större verkningsgrad för statens resurser. Det handlar således om att skapa förutsättningar för att utreda och lagföra även den mest komplicerade och omfattande brottsligheten med rimliga resursinsatser och inom rimlig tid. Ett större partsinflytande över sakinnehållet i brottmål och en renodlad domarroll med fokus på processledning Vår grundinställning är att brottmålsförfarandet i högre grad bör utformas utifrån från antagandet att det är parterna som styr processens sakinnehåll medan domaren leder processen framåt. De sista resterna av ett inkvisitoriskt regelverk bör undanröjas. En modern rättsordning bör tydligt betona domarens konfliktlösande och processledande roll. Genom att parternas ställningstaganden i olika stadier av processen tillåts inverka på brottmålets sakinnehåll, dvs. vad domstolsprövningen kommer att handla om, uppnås fördelar såväl ur rättssäkerhets- som effektivitetssynpunkt. renodlas domarens opartiska roll på ett ur rättssäkerhetsperspektiv önskvärt sätt. Att partsinflytandet över sakinnehållet bör öka betyder i våra överväganden att det bör finnas ett större utrymme för brottsmisstänkta att medverka i förundersökningsarbetet för att vinna fördelar i den vidare prövningen och för åklagare att besluta om sådant som kan utgöra incitament för sådan medverkan. När det gäller förberedelsearbetet i domstolarna förutsätter en utveckling mot ett större partsinflytande en ordning som innebär att såväl domare som parter utifrån sina respektive roller agerar för att klargöra inställningar, grunder, bevisuppgift och andra 2021/22:186 Bilaga 4 2021/22:186 Bilaga 4 ställningstaganden inför rättegångar. bör domares initiativrätt i fråga om utredningens innehåll göras beroende av parts yrkande. Domarens uppgift vid huvudförhandlingen bör, vid sidan om uppgiften att leda processen framåt, vara att opartiskt ta emot och bedöma det som parterna lägger fram eller yrkar. En utvecklingslinje i enlighet med den beskrivna rollfördelningen stämmer väl överens med vad som gäller i de flesta jämförbara europeiska länder vars rättssystem har ställts inför samma utmaningar med komplex och omfattande brottslighet som vi. Den som anklagas för brott kommer även fortsättningsvis kunna välja att förhålla sig passiv utan att passiviteten följs av processuella sanktioner. Processens genomförande kommer heller inte vara beroende av parternas medverkan i högre grad än som är fallet . Däremot ska det finnas tydligt uppfattade fördelar för parterna med att använda de nya verktygen. Genom rättstillämpningen finns det därvid förutsättningar för att brottmålsprocessen med tiden utvecklas till en ordning som bättre passar de förhållanden som gäller i fråga om bl.a. brottmålens komplexitet, parternas ställning och den tekniska potentialen. Ett ökat fokus på förberedelsen i brottmål är uppbyggd med en premiss om förutsebarhet. En svårighet vid hanteringen av de stora brottmålen är att förundersökningen inte sällan brister i att uppfylla sitt förberedande syfte inför huvudförhandlingar i dessa mål. Det går i dessa brottmål inte att förlita sig på att förundersökningen speglar innehållet i en kommande rättegång. Att förutsebarheten brister innebär bl.a. att det är vanligt med kompletteringar av förundersökningen under pågående rättegång och att det är svårt för parterna att begränsa sina bevisuppgifter. Det kan konstateras att förberedelsen som en följd av detta numera fyller en större funktion i brottmål för ordningen med muntliga, omedelbara och koncentrerade rättegångar än vad ger uttryck för. Detta gäller inte minst eftersom den misstänkte kan ha valt att tiga under förundersökningen. Den uppfattning som har uttryckts i förarbetena till om att förberedelsen har en mindre betydelse i brottmål än i tvistemål gäller inte de stora eller annars komplexa brottmålen. Det ställs tvärtom i dessa mål höga krav på aktiva domare under förberedelsestadiet. Att domaren arbetar aktivt med förberedelsen i brottmålen är i hög grad en fråga om arbetsmetoder vid domstolarna. Det kan emellertid konstateras att förberedelsearbetet, i allmän mening, är av begränsad omfattning vid domstolarna. För att understryka den betydelse förberedelsen har i en nutida brottmålsprocess bör därför domarens ansvar för brottmålet under förberedelsen understödjas av lagstiftningsreformer. En reglering av rättens materiella processledning under förberedelsen bör införas. Det ska vara huvudregel i alla brottmål med ett föreläggande i stämningen om inställning och grunden för den. Rätten ska hålla ett förberedande sammanträde på yrkande av en part om det inte är obehövligt. Vad som förekommer vid förberedelsen i fråga om exempelvis klargörande av parternas yrkanden, inställning och grunder för detta samt ställningstaganden i övriga frågor ska vidare kunna läggas fram vid huvudförhandlingen av rättens ordförande i den utsträckning det behövs. Det ingår vid överväganden om ny lagstiftning att säkerställa såväl rättssäkerheten för enskilda mot staten som rättstryggheten för enskilda att inte utsättas för brott. Våra samlade förslag ger förutsättningar för ett snabbare och mer förutsebart brottmålsförfarande, vilket har betydelse i båda dessa avseenden. En tydlig rollfördelning mellan parter och domare är därvid grunden. med lagstiftningsreformer tydliggöra att statens ansvar för utredning och