prop · H903236 · 2022-06-08 00:00:00 — lever betydligt fler människor (av världens befolkning) i länder med auktoritära tendenser än i länder som gör demokratiska framsteg. De mänskliga rättigheternas allmänna giltighet ifrågasätts, uppfyllande av internationella åtaganden brister, viktiga rättsstatliga principer utmanas, och de senaste decenniernas demokratiska utveckling har avstannat. Denna tillbakagång har förvärrats av pandemin och vissa av de åtgärder som har införts för att bekämpa den. har pandemin skapat en möjlighet att verka för att placera respekten för mänskliga rättigheter i centrum av staters åtgärder, liksom i arbetet med återhämtningen från pandemin. stöd till multilaterala organisationer har bidragit till en rättighetsbaserad ansats i arbetet mot pandemin och till att pandemins effekter på demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer har kunnat följas, utvärderas och uppmärksammas. 5.1.1Sveriges mål och prioriteringar Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är tydliga prioriteringar i regeringens utrikes- och biståndspolitik som har förstärkts 2021/22:236 genom en särskild demokratisatsning. Satsningen har inneburit ökat stöd till multilaterala organisationer som värnar och främjar demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer samt ökade ansträngningar för att multilaterala organisationer proaktivt och effektivt ska lyfta fram frågorna såväl i policy och strategier som i sin verksamhet. Pandemin och den ökade demokratiska tillbakagången har gett regeringens demokratisatsning ökad relevans. Regeringen ser demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, jämställdhet och rättsstatens principer som nära sammanlänkade och ömsesidigt beroende. Dessa områden måste därför behandlas integrerat. Utvecklingssamarbetet ska utgå från internationella överenskommelser och åtaganden om mänskliga rättigheter, särskilt FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och folkrättsligt bindande konventioner som antagits. Civilsamhället utgör en viktig del i och bidrar till ett demokratiskt samhälle. Regeringen slår vakt om yttrande-, förenings- och församlingsfriheterna vilka är avgörande för att säkra tillgången till fria oberoende medier, säkerheten för journalister, mediearbetare och människorättsförsvarare. Kvinnors, flickors och hbtqi-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter prioriteras genomgående. Antikorruptionsarbete och möjligheter till ansvarsutkrävande är andra viktiga områden för det svenska engagemanget. Fackliga rättigheter och mänskliga rättigheter i arbetslivet utgör en särskild prioritet för regeringen. I det följande redovisas resultat av dessa nio organisationer som regeringen ser som särskilt centrala i arbetet för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer: •OHCHR har FN:s globala mandat att främja och skydda mänskliga rättigheter samt att integrera mänskliga rättigheter i arbete som utförs av andra FN-organ. •UNDP har demokrati, rättvisa och inkluderande samhällen grundat på respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer som ett av sina fyra prioriterade arbetsområden. •Unesco är för utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation där tonvikten inom arbetet för mänskliga rättigheter ligger på yttrandefrihet och demokrati. arbetar normativt, och fungerar standardsättande, rådgivande och kapacitetsstärkande. •ILO spelar som för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor en central roll för främjandet av mänskliga rättigheter i arbetslivet, inte minst sociala och ekonomiska rättigheter, genom normbildning och sin trepartsstruktur som omfattar regering, arbetstagare, arbetsgivare. De mänskliga rättigheterna i arbetslivet konkretiseras i åtta kärnkonventioner. Förutom skyddet av förenings- och organisationsrätten, är tvångs- och barnarbete samt diskriminering i arbetslivet förbjudet enligt kärnkonventionerna. •Den mellanstatliga organisationen för demokrati och val () har som huvuduppgift är att bidra till hållbar demokrati över hela världen. Fokus ligger på nya och framväxande demokratier där grundläggande förutsättningar för att bygga ett Skr. 2021/22:236 demokratiskt samhällsskick saknas eller är bristfälliga. •UN Women har fokus på jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive sexuella och reproduktiva rättigheter, som även UNFPA arbetar med. •FN:s barnfond () vägleds av FN:s konvention om barnets rättigheter () och arbetar för att stärka medlemsstaternas förmåga att uppfylla sina förpliktelser i enlighet med denna. •FN:s organ mot brottslighet och narkotika (UNODC) har som uppgift att bidra till fred, säkerhet, mänskliga rättigheter och utveckling genom att göra världen säkrare från droger, brottslighet, korruption och terrorism •Europarådet organiserar 46 medlemsstater som alla undertecknat den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, som syftar till att skydda de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatsprincipen. Lika rättigheter för alla Värnandet av de mänskliga rättigheterna ska genomsyras av principerna om varje människas lika värde och icke-diskriminering. rättigheterna är en central del av folkrätten och en förutsättning för upprätthållandet av fred och säkerhet samt en rättvis, jämställd och hållbar Den tilltagande motvinden globalt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer parallellt med den pågående pandemin, har gjort OHCHR:s arbete än mer angeläget. Det svenska stödet har bidragit till att OHCHR kunnat bibehålla sin fältnärvaro, vilket varit en prioritering för –2020 bidrog till att stärka nationella MR- institutioner, lagstiftning och nationellt genomförande av handlingsplaner för upprätthållandet av mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i OHCHR har arbetat för att en rättighetsbaserad ansats ska tillämpas inom hela FN-systemet, och bidrog till att göra detta till en central del av FN:s samlade pandemirespons, bland annat genom policydokument och vägledningar. Det svenska kärnstödet till UN Women har bl.a. bidragit till att synliggöra och motverka det ökade våldet mot kvinnor och flickor i hemmet och i nära relationer, samt den ojämna fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete, som också ökat till följd av pandemin. av UN Womens landskontor har arbetat med rättigheter för personer med funktionsvariationer och bistått 35 länder i implementering av rättighetspolicyer för kvinnor med hiv. UN Women till att driva igenom 262 rättighetsreformer i 62 länder, samt till att utbilda 11 500 anställda inom rättsväsenden världen över i jämställdhetsfrågor och kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. arbete genomsyras av ett rättighetsperspektiv och utgår från Organisationen arbetar med barn- och ungdomars I strategiska plan fastställs som övergripande mål att 2021/22:236 bidra till uppfyllandet av alla barns rättigheter, samt att nå de mest marginaliserade och utsatta först. Efter påtryckningar från bl.a. har rättighetsperspektivet förstärkts och ökat fokus riktats mot ungdomar och flickor. Som kärnstödsgivare till bidrog bl.a. till att 301 miljoner barn kunde nås med distansutbildning under covid-19- pandemin och att 43,4 miljoner barn fick tillgång till utbildningsmaterial. har också bidragit till arbete som ledde till att 17 miljoner personer fått tillgång till dricksvatten, 13 miljoner personer fått tillgång till grundläggande sanitetstjänster, samt att 110 länder kunnat införa lokala handtvättsprogram för att bekämpa pandemin. anordnades, med som medvärd, det första for Children and Youth för att lyfta barns och ungas röster. Inkluderande och demokratiska samhällen I ett demokratiskt samhälle behövs representativa och demokratiska institutioner och processer, yttrandefrihet liksom utrymme för civilsamhället, inklusive försvarare av mänskliga rättigheter, att verka. stöd till OHCHR har möjliggjort samarbete med och skydd av civilsamhällesaktörer och människorättsförsvarare. sammanförde OHCHR nationella institutioner och civilsamhällesaktörer, människorättsförsvarare, journalister, och sociala medieplattformar för att skapa möjligheter för civilsamhällets deltagande i samhällsdebatten och påverkansarbete online. Under pandemin har OHCHR uppmärksammat vikten av att säkerställa dataskydd och integritet vid användandet av ny teknik t.ex. i mobilappar för covid-19-spårning. OHCHR har dokumenterat hundratals pandemirelaterade incidenter av diskriminering, främlingsfientlighet, religiös intolerans och hatbrott i över 50 länder. I bl.a. , , och har OHCHR bedrivit informationskampanjer för att bemöta falsk och vilseledande information om pandemin. har verkat för att stärka UNDP:s strategiska plan gällande mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Kärnstödet har bidragit till att uppfylla dessa målsättningar, bl.a. inom ramen för UNDP:s arbete med att bistå länder att genomföra konstitutionella reformer, organisera demokratiska val, stärka parlament och möjliggöra ett öppet klimat för engagemang från det civila samhället. gick av UNDP:s programbudget till demokratisk samhällsstyrning. 46 länder fick stöd från UNDP för att genomföra val på olika nivåer , trots de begränsningar som covid-19-pandemin medförde. Av de väljare som UNDP bistod att registrera världen över var andelen kvinnor år . Dessutom hjälpte UNDP statliga institutioner i flera länder att bli mer transparenta och förbättrade möjligheterna till ansvarsutkrävande. bidrog UNDP till att 65 nationella parlament ökade sin kapacitet inom lagstiftning och tillsyn. I bidrog UNDP till att utbilda över 100 journalister i syfte att stärka deras kapacitet att använda de internationella systemen för mänskliga rättigheter i sitt arbete och sin rapportering. I bidrog UNDP till att stärka strukturer och processer för lokalt deltagande. har genomfört ett arbete för främjande och stärkande av demokrati världen över. hade som ordförande i medlemsstatsråd 2020 två tydliga prioriteringar: politiska partiers roll för demokrati samt rättsstatens principer. Pandemin gjorde att arbetssätt och verksamhet snabbt anpassades och bl.a. etablerades ett uppföljningssystem för konsekvenser på demokratin i spåren av staters pandemihantering. Systemet har fått stor spridning och data från uppföljningssystemet används nu i rapporter och analyser. årliga rapport om demokratins tillstånd i världen, The of Democracy, används av beslutsfattare, journalister, forskare och akademi och civilsamhälle världen över. Rapporten har bidragit till att påverka den globala demokratidebatten genom att peka på de utmaningar och möjligheter som demokratin står inför globalt, regionalt och på landnivå. UN Women har på olika sätt verkat för inkluderande och demokratiska samhällen på landnivå. underlättade de t.ex. för kvinnor med funktionsvariation att kandidera i lokalval i . har stöttat i dess arbete med konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. Fokus har legat på konstnärlig frihet och yttrandefrihet och svenskt stöd har bidragit till att 16 länder har utvecklat sin kapacitet att följa upp genomförandet av konventionen, bl.a. genom att samråda med civilsamhället. har 2017–2021 suttit i styrelsen för medieutvecklingsprogram (IPDC) som har bidragit till att 17 000 domare och andra medarbetare inom domstolsväsendet i 60 länder har utbildats i frågor som rör yttrandefrihet och journalisters säkerhet. Därtill har stött arbete med journalisters säkerhet med speciellt fokus på , , och . Trygghet, rättvisa och ansvar Välfungerande, oberoende, effektiva, rättssäkra och transparenta institutioner är centrala för en demokratisk utveckling och för att individer ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter. Respekt för rättsstatens principer, och särskilt möjligheter till ansvarsutkrävande, är dessutom avgörande för att förebygga och hantera konflikter. OHCHR har arbetat med att stärka rättsstatens principer och främja ansvarsutkrävande för brott mot de mänskliga rättigheterna. Stark fältnärvaro har gjort det möjligt för att OHCHR att bidra till nationella institutioners kapacitet, att på plats bevaka respekten för mänskliga rättigheter och att integrera en rättighetsbaserad ansats genom hela FN- systemet. Svenskt stöd till OHCHR har bl.a. bidragit till att säkra oberoende och rättvisa rättegångar. övervakade OHCHR fler än 700 rättegångar, bidrog till frigivandet av drygt 4 000 personer som varit frihetsberövade samt övervakade och dokumenterade människorättssituationen i drygt 12 000 fall runt om i världen, inklusive vid val, i fängelser och i flyktingläger. –2020 bidrog UNDP:s insatser bl.a. till att stärka system för mänskliga rättigheter i drygt 50 länder och till att människor fick gratis rättshjälp i bl.a. , och . Dessutom arbetade UNDP i över 40 länder med att stärka rättsstatens principer i krissituationer. Inom ramen för UNDP och OHCHR:s arbete i 2021/22:236 inrättades två specialdomstolar för sexuellt och könsrelaterat våld, vilket också var ett viktigt steg i att föra rättssystemet närmare befolkningen. Genom samma program fick omkring 1 700 personer i rättshjälp, varav ca 1 300 ärenden rörde just sexuellt och könsbaserat våld. stöd till UNDP:s globala rättsstatsprogram har bidragit till stärkt ansvarsutkrävande i bl.a. där nationella utredare har agerat i 28 komplexa högprofilerade korruptionsfall. Sammanlagt har fyra miljoner människor i 27 länder tillgång till rättssystem med UNDP:s hjälp. Sida har i samarbete med UNDP stärkt kapaciteten hos länder i , och att integrera anti-korruption i arbetet med Agenda 2030 och de globala målen. Samarbetet har också omfattat initiativet The Anti-Corruption Innovation Initiative med syfte att främja transparens, ansvarsutkrävande och anti-korruptionsarbete genom teknologi och innovation. Svenskt påverkansarbete för att stärka UNDP:s strategiska plan har även fått genomslag i organisationens arbete med rättsstatens principer. UN Women som arbetar brett med kvinnors och flickors rättigheter bidrog exempelvis till att 1 300 organisationer från civilsamhället fick stöd för sitt arbete med att inkludera kvinnors rättigheter i fredsprocesser. I initierade UN Women samhällsdialoger om förebyggande åtgärder och rätten att leva i säkerhet, med deltagande av uppemot 65 000 kvinnor och över 13 000 unga. Sidas har genom ett multi-bi-stöd genom mot brottslighet och narkotika (UNODC) bidragit till att stärka arbetet mot korruption i , inklusive att utreda och initiera åtal mot korrupta politiker och tjänstemän. Svenskt samarbete med har stärkt yttrandefriheten i . I har lagstiftning för skydd av journalister förbättrats och över ett hundra domare har utbildats i straffrättsligt skydd av journalister. antikorruptionsorgan Greco har med svenskt stöd genomfört utvärderingar av medlemsstaternas beredskap och arbete mot korruption. Fackliga rättigheter och mänskliga rättigheter i arbetslivet Fackliga rättigheter och mänskliga rättigheter i arbetslivet har varit prioriterade frågor inom ramen för demokratisatsningen. Fokus har bl.a. varit att främja föreningsfriheten, organisationsfriheten och respekten för den kollektiva förhandlingsrätten. Mänskliga rättigheter i arbetslivet bidrar till demokratisk utveckling, minskade ekonomiska klyftor och förbättrade förutsättningar för kvinnors ekonomiska egenmakt. Fria fackföreningar och arbetsgivarorganisationer samt fackliga rättigheter är centrala i detta arbete. har verkat för att fler medlemsstater ska ratificera och följa konventioner, inte minst inom ramen för initiativet. Global (partssamverkan för anständiga arbeten och inkluderande tillväxt). Samarbetet med har bidragit till att stötta informella arbetare samt till allt fler arbetstagare anslutit sig till arbetstagarorganisationer och förstärkt organisationernas kapacitet att representera utsatta arbetare. Sidas stöd till har bland annat omfattat ett normativt arbete för att Skr. 2021/22:236 minska inkomstklyftan mellan könen. Det har resulterat i 40 utlovade åtgärder från regeringar, företag, aktörer i civila samhället, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer. Sida har även bidragit till verksamhet i där organisationen ingått samarbete med och för att bidra till implementeringen av kärnkonventioner i regionen. Som ett resultat av projektet har också av säkerhet, hälsa och arbetsförhållanden hos ett antal av företagens leverantörer utvärderats. OHCHR har med bl.a. svenskt stöd uppmärksammat lagar och lagförslag med negativa konsekvenser för fackföreningars möjlighet att verka. OHCHR har även gett lokala organisationer stöd i att följa upp brott mot mänskliga rättigheter i arbetslivet. Samarbetet med har bidragit till att stötta informella arbetare samt till allt fler arbetstagare anslutit sig till arbetstagarorganisationer och förstärkt organisationernas kapacitet att representera utsatta arbetare. skulle bli ett märkesår för jämställdheten, med 20-årsfirandet av säkerhetsrådsresolutionen om kvinnor, fred och säkerhet och 25- årsfirandet av för jämställdhet. I stället präglades året av en tillbakagång för den globala jämställdheten och kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna med anledning av pandemin. Pandemin påverkade alla men slog extra hårt mot redan diskriminerade grupper, där kvinnor och flickor fortsatt är överrepresenterade. Inte minst oroväckande var den kraftiga ökningen av könsrelaterat våld, som redan före pandemin drabbade av världens kvinnor. Därtill noteras ett alltmer aktivt motstånd mot kvinnors, flickors och hbtqi-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter och ett ökat ifrågasättande av jämställdhetsbegreppet som sådant. har fortsatt att arbeta för att främja kvinnors och flickors representation, deltagande och inflytande i institutioner, organisationer och processer på global, regional, nationell och lokal nivå. har också verkat för en pandemiåterhämtning som inkluderar ett brett och rättighetsbaserat arbete för kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt. Covid-19-pandemin, klimatkrisen, förlängda och eskalerande konflikter, samt det växande globala motståndet mot jämställdhetsarbetet, har inneburit ett fokus på reaktivt snarare än proaktivt arbete. Exempelvis har det varit en utmaning att driva SRHR-agendan, inklusive frågor om sexuell läggning och könsidentitet, i förhandlingar av FN- organisationernas nya strategiska planer, då många medlemsstater har motsatt sig sådant språkbruk. 5.2.1 mål och prioriteringar Jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är en genomgående prioritering för i det multilaterala utvecklingssamarbetet och jämställdhetsarbetet vägleds av den feministiska utrikespolitiken. 2021/22:236 kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna inklusive SRHR, kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt, kvinnors och flickors representation och inflytande samt minskat könsbaserat våld. har fortsatt att driva jämställdhetsfrågor i hela utvecklingssamarbetet, fredsbyggandet och i det humanitära biståndet. Likaså har jämställhet integrerats i pandemiresponsen. I det följande redovisas resultat av stöd till dessa fyra organisationer som regeringen ser som särskilt centrala på jämställdhetsområdet: •UN Women har ett tredelat mandat att arbeta normativt, operativt och samordnande inom FN för att stärka jämställdhet och kvinnors egenmakt. •UNFPA:s målsättning är universell tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa, förverkligande av reproduktiva rättigheter och minskad mödradödlighet, samt förbättrade liv för kvinnor och ungdomar genom ökat självbestämmande, mänskliga rättigheter och jämställdhet. •Unicef arbetar, i linje med princip om alla barns rätt till liv, överlevnad och utveckling och organisationens tvärsektoriella jämställdhetsperspektiv, för att främja flickors rätt till utbildning och ett liv fritt från kränkningar och diskriminering. •Världsbanksgruppens övergripande mål är att utrota extrem fattigdom på global nivå samt att främja delat välstånd i världen genom att arbeta för en inkomstökning för de fattigaste i varje land. Jämställdhetsarbetet utgör en central del för uppfyllandet av målen. Kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna –2021 har fokus legat på att fortsätta driva jämställdhet- och rättighetsperspektivet i pandemiresponsen och i återuppbyggnaden för att öka motståndskraften för diskriminerade grupper som har drabbats hårdast av pandemin. påverkansarbete och kärnstöd till UN Women har bidragit till positiva normativa och institutionella förändringar vad gäller kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. bidrog UN Women till att över 150 000 kvinnor fick rättshjälp. Dess landskontor bidrog till att främja rättigheter för personer med funktionsvariationer och bistod 35 länder i implementering av rättighetspolicyer för kvinnor som lever med hiv. –2021 har UN Women även bidragit till att driva igenom 262 rättighetsreformer i 62 länder och 11 500 anställda inom rättsväsenden världen över har utbildats i kvinnors rättigheter. FN:s kvinnokommission antog en deklaration om att accelerera arbetet med Peking-plattformen. Deklarationen byggde bland annat på UN Women-ledda utvärderingar av genomförandet i 102. deltog i framtagandet av organisationens nya strategiska plan (2022–2025) och var en stark röst vad gäller bibehållande och stärkande av rättighetsperspektivet. kärnstöd till har bland annat bidragit till att av programländer har etablerade system för jämlik utbildning för flickor och pojkar 2019. Därtill utvecklade program i 120 länder med fokus på att främja medvetenhet kring hur könsnormer påverkar barn, för att på så vis bidra till strukturella förändringar av diskriminerande könsnormer. bidrog med svenskt stöd bl.a. till att 147 miljoner flickor fick tillgång till distansundervisning under covid-19-pandemin. bidrog till att över 2,2 miljoner flickor och pojkar med funktionsvariationer i 144 länder nåddes av humanitära- och utvecklingsinsatser som inkluderade funktionsvariationsperspektiv. kärnstöd till UNFPA har bidragit till organisationens fortsatta arbete för främst kvinnor och flickors SRHR, bland annat genom att öka tillgången till preventivmedel och därigenom också minska mödradödlighet, oönskade graviditeter, osäkra aborter och hiv-infektioner. –2020 bidrog UNFPA till att förhindra drygt 86 000 mödradödsfall och utförandet av över 8 miljoner osäkra aborter. UNFPA har även bidragit till att lagstiftning som garanterar utsatta gruppers tillgång till preventivmedel har antagits i . I har Sidas stöd till UNFPA bidragit till att akut reproduktiv hälsovård tillhandahålls av 51 kliniker i internflykting- och flyktingläger. Med stöd från UNFPA har allt fler länder genomfört de SRHR- rekommendationer som för mänskliga rättigheter har lämnat. hade av medlemsstaterna genomfört av rekommendationerna. I linje med den feministiska utrikespolitiken och genom stöd till UNFPA har även bidragit till stärkandet av hbtqirättigheter och skydd av hbtqi-personer, som varit särskilt utsatta under pandemin. har genom påverkansarbete bland annat verkat för att Världsbanksgruppen integrerar jämställdhet i alla tematiska områden. I halvtidsöversynen för Världsbanksgruppens jämställdhetsstrategi 2020 lyfte särskilt vikten av kontinuerlig uppföljning och att jämställdhet integreras genomgående i bankens åtgärder till följd av covid- 19-pandemin. har genom aktivt påverkansarbete också bidragit till att jämställdhet är prioriterat i verksamheten inom fonden för de allra fattigaste länderna (). Påverkansarbetet har bidragit till att fonden ökade sina ambitioner och beslutade att av IDA:s aktiviteter ska adressera jämställdhet. Kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt Under pandemin har verkat för återhämtning genom ett brett och rättighetsbaserat arbete för kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt.