prop · H903139 · 2022-03-01 00:00:00 — Den föreslagna lagen anger ramarna för den personuppgiftsbehandling som får utföras i antidopningsarbetet med stöd av lagen. De aktörer som omfattas av lagen har dock ett visst utrymme att välja hur behandlingsåtgärden ska utföras, t.ex. vilken teknik som ska användas vid behandlingen av personuppgifter. Det finns därmed inte förutsättningar att i det här lagstiftningsärendet göra en generell konsekvensbedömning avseende dataskydd för personuppgiftsbehandling i idrottens antidopningsarbete. Det ankommer i stället på den personuppgiftsansvarige att, om det krävs i ett enskilt fall, göra en konsekvensbedömning avseende dataskydd. 8.2.2Ändamål som rör medicinsk dispens Regeringens förslag: Personuppgifter ska få behandlas i idrottens antidopningsarbete om det är nödvändigt för att handlägga ärenden om medicinsk dispens och för att begära överprövning av och överklaga beslut om sådan dispens. Utredningens förslag stämmer delvis överens med regeringens. Utredningen föreslår dock att personuppgifter ska få behandlas för att handlägga ”ansökningar” om medicinsk dispens, i stället för ”ärenden”. Förslaget omfattar inte uttryckligen behandling för att begära överprövning av och överklaga beslut om medicinsk dispens. Remissinstanserna: Ingen instans har yttrat sig särskilt i denna del. framför dock generell kritik mot förslaget till ändamålsbestämmelse, se avsnitt 8.2.1. Skälen för regeringens förslag: Idrottsutövare som av medicinska skäl måste använda dopningsklassade läkemedel eller metoder kan få medicinsk dispens från dopningsreglerna. Bestämmelser om sådan dispens finns i artikel 4.4 i världsantidopningskoden och i den internationella standarden för medicinsk dispens, se avsnitt 4.4.1. För svensk idrotts del finns också bestämmelser i artikel 4.4 i Idrottens antidopingreglemente och för medicinsk dispens. För att medicinsk dispens ska beviljas måste idrottsutövaren kunna visa att han eller hon har behov av den förbjudna substansen eller metoden. En dispensansökan ska därför, förutom bl.a. namn och kontaktuppgifter, innehålla ett utförligt medicinskt underlag. En ansökan om medicinsk dispens kan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, handläggas av olika organ. Idrottsutövare som inte tävlar på internationell nivå ska ansöka hos sin nationella antidopningsorganisation. I handlägger alltså Antidoping ansökningar om medicinsk dispens. Ansökan prövas av inom Antidoping . avslår ansökan får idrottsutövaren överklaga beslutet till inom RF. Idrottsutövare som är på internationell nivå ska i stället ansöka om medicinsk dispens hos sitt internationella specialidrottsförbund. som är etablerade i och är signatärer av världsantidopningskoden handlägger alltså ansökningar om medicinsk dispens i . Om det internationella specialidrottsförbundet beviljar ansökan får den nationella antidopningsorganisationen, för del Antidoping , hänskjuta frågan till för prövning. Om en idrottsutövare redan har beviljats en nationell dispens kan dispensen erkännas av det internationella specialidrottsförbundet. Erkännandet kan ske antingen automatiskt eller efter prövning. Om en begäran om erkännande avslås får idrottsutövaren eller den nationella antidopningsorganisationen hänskjuta frågan till för prövning. I vissa fall ska idrottsutövare också ansöka om eller begära erkännande av medicinsk dispens hos en storevenemangsorganisation. Ett sådant beslut får överklagas av idrottsutövaren till ett organ som organisationen har bestämt. Det organ som ansvarar för dispenshandläggningen kan ta hjälp av ett serviceföretag för att handlägga ansökan. Vidare har alltid rätt att överpröva beslut angående medicinsk dispens. Idrottsutövaren eller den nationella antidopningsorganisationen får i vissa fall överklaga det internationella specialidrottsförbundets beslut om medicinsk dispens till Idrottens (). Vidare får idrottsutövaren, den nationella antidopningsorganisationen och det internationella specialidrottsförbundet under vissa förhållanden överklaga beslut till . Alla beslut om att bevilja eller avslå en ansökan om medicinsk dispens eller om att erkänna eller inte erkänna en redan beviljad dispens ska göras tillgängliga för och andra relevanta signatärer via databas (). Vid en beviljad dispens ska informationen omfatta bl.a. den tillåtna 2021/22:139 substansen eller metoden, dosering och dispensens giltighetstid. Vidare ska ansökningsblanketten och relevant klinisk information göras tillgänglig, dock endast för åtkomst av , den nationella antidopningsorganisationen, det internationella specialidrottsförbundet och storevenemangsorganisationer som anordnar tävlingar som idrottsutövaren deltar i. Varje medicinsk dispens har en specificerad varaktighet och upphör automatiskt vid tidsperiodens slut. En medicinsk dispens kan dock dras tillbaka innan datumet för upphörande om idrottsutövaren inte uppfyller kraven eller villkoren för dispensen. En ansökan om medicinsk dispens ska behandlas konfidentiellt. Information som lämnas av en idrottsutövare vid en ansökan om medicinsk dispens får användas endast för att pröva ansökan och utreda en misstänkt dopningsförseelse. Antidoping , vilket inkluderar , och inom RF behöver därmed kunna behandla personuppgifter för att handlägga ansökningar om medicinsk dispens och ompröva beviljade medicinska dispenser. Detsamma gäller internationella specialidrottsförbund som är etablerade i och är signatärer av världsantidopningskoden, t.ex. . Även serviceföretag som är etablerade i , f.n. (), kan behöva behandla personuppgifter för att utföra delegerade uppgifter som rör medicinsk dispens. När det gäller signatärer av koden som inte är etablerade i , t.ex. andra länders nationella antidopningsorganisationer, andra internationella specialidrottsförbund och storevenemangsorganisationer, samt serviceföretag som inte är etablerade i är den föreslagna lagen endast tillämplig om de behandlar personuppgifter i . Enligt regeringens mening bör personuppgifter få behandlas i idrottens antidopningsarbete om det är nödvändigt för att handlägga ärenden om medicinsk dispens. Det blir därmed tydligt att personuppgifter får behandlas för att handlägga ansökningar om medicinsk dispens, men även ärenden om omprövning av beviljade dispenser. Under bestämmelsen faller alla åtgärder som behöver vidtas i ett ärende, t.ex. mottagande av uppgifter, diarieföring, kommunicering, protokollföring, sökning efter relevant praxis, upprättande av beslut och expediering. Även den behandling som sker när information om beslutet lämnas ut till och andra signatärer omfattas. Som framgått har en nationell antidopningsorganisation, för del Antidoping , i vissa fall rätt att begära överprövning av ett annat organs beslut angående medicinsk dispens. Vidare kan en nationell antidopningsorganisation eller ett internationellt specialidrottsförbund under vissa förhållanden ha rätt att överklaga ett annat organs beslut. Det är tveksamt om en sådan åtgärd faller in under handläggning av ärenden om medicinsk dispens. Regeringen anser därför att det bör förtydligas att personuppgifter även ska få behandlas i idrottens antidopningsarbete om det är nödvändigt för att begära överprövning av eller överklaga beslut om medicinsk dispens. Ändamål som rör vistelserapportering Regeringens förslag: Personuppgifter ska få behandlas i idrottens antidopningsarbete om det är nödvändigt för att planera, samordna och administrera vistelserapporteringar. Utredningens förslag stämmer i sak överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen instans har yttrat sig särskilt i denna del. framför dock generell kritik mot förslaget till ändamålsbestämmelse, se avsnitt 8.2.1. Skälen för regeringens förslag: Vissa idrottsutövare och lag är skyldiga att vistelserapportera, vilket syftar till att möjliggöra effektiva och oanmälda dopningskontroller av dem. Bestämmelser om vistelserapportering finns i artikel 5.5 i världsantidopningskoden och den internationella standarden för dopningskontroll och utredning, se avsnitt 4.4.1.För svensk idrotts del finns det även bestämmelser i artikel 5.5 i Idrottens antidopingreglemente och i artikel 2 i Föreskrifter för nationell antidopingverksamhet. Vidare beslutar Antidoping om kriterier för vilka idrottsutövare och föreningar som ska ingå i de nationella kontrollpoolerna. Nationella antidopningsorganisationer och internationella specialidrottsförbund ska besluta om vilka idrottsutövare som ska vistelserapportera. De ska även fatta beslut om idrottsutövarna ska ingå i en registrerad kontrollpool eller en annan kontrollpool. Olika krav på vistelserapportering gäller beroende på vilken kontrollpool som idrottsutövaren tillhör. Vidare får storevenemangsorganisationer, när det gäller idrottsutövare som inte ingår i en registrerad kontrollpool, anta evenemangsspecifika regler om att idrottsutövare eller relevanta tredje parter ska vistelserapportera. De nationella antidopningsorganisationerna och internationella specialidrottsförbunden ska i databas tillhandahålla en lista med namnen på de idrottsutövare som ingår i deras respektive registrerade kontrollpool. Idrottsutövare ska informeras innan de tas in i och tas bort från en registrerad kontrollpool. Idrottsutövare som ingår i en registrerad kontrollpool ska kvartalsvis lämna vistelserapporter med bl.a. kontaktuppgifter, uppgifter om var de övernattar, arbetar och tränar samt vistelseuppgifter för en 60- minutersperiod . Vistelserapporterna ska lämnas i . De ska göras tillgängliga för och andra signatärer som har behörighet att utföra dopningskontroller av idrottsutövaren. Vidare får serviceföretag som ska utföra en dopningskontroll tillfällig tillgång till uppgifterna. Det organ som samlar in vistelserapporterna ska granska dem för att säkerställa att de lämnats korrekt. Vistelserapporterna ska hanteras strikt konfidentiellt och får endast användas för vissa syften, bl.a. för att planera, koordinera och genomföra dopningskontroller, ge information som är relevant för idrottsutövarens biologiska pass samt utreda en potentiell dopningsförseelse. De nationella antidopningsorganisationerna och internationella specialidrottsförbunden ska samordna valet av vilka idrottsutövare som ska ingå i kontrollpoolerna och insamlingen av vistelserapporter. 2021/22:139 även delegera hela eller delar av ansvaret för vistelserapporteringen till Antidoping beslutar vilka idrottsutövare som ska ingå i den nationella registrerade kontrollpoolen. Bolaget fastställer även vilka idrottsutövare som ska ingå i den s.k. Kontrollpoolen. kontrollpoolen inkluderar både idrottsutövare och lag. vistelserapporterar omkring 300 idrottsutövare och ett 70-tal lag i . Idrottsutövare som ingår i Kontrollpoolen ska kvartalsvis lämna vistelserapporter med bl.a. kontaktuppgifter samt uppgifter om var de övernattar, regelbundna aktiviteter och planerade tävlingar. ska lämnas i . Lag som ingår i Kontrollpoolen ska lämna uppgifter om var laget är samlat för träning eller annan aktivitet utanför träning vid minst tre Däremot lämnas inte uppgifter om enskilda Rapporteringen sker inte i , utan i ett internt system hos Antidoping . En sådan kollektiv rapportering bedöms vara tillåten enligt artikel 4.8.10.2 i den internationella standarden för dopningskontroll och utredning. Nationella specialidrottsförbund som är anknutna till RF ska rapportera till Antidoping vilka idrottsutövare som har ålagts av ett internationellt specialidrottsförbund att ingå i en internationell registrerad De ska även, som underlag för upprättande av förteckning över idrottsutövare i de nationella kontrollpoolerna, på begäran av Antidoping lämna person- och adressuppgifter till idrottsutövarna (se artikel 2.4 i Föreskrifter för nationell antidopingverksamhet). () kan, i sina interna regler för ett olympiskt spel, ålägga nationella olympiska kommittéer att lämna vistelserapporter för idrottsutövare i sin trupp. SOK kan därmed lämna vistelserapporter om svenska idrottsutövare till IOK. som är etablerade i och signatärer av världsantidopningskoden kan också hantera frågor om Exempelvis har Internationella Orienterings- förbundet tidigare haft en registrerad kontrollpool, men har en kontrollpool för lag. Antidoping behöver alltså behandla personuppgifter för att välja ut vilka idrottsutövare som ska vistelserapportera och samordna vistelserapporteringen med andra organ. Bolaget måste också behandla personuppgifter för att tillhandahålla en lista över idrottsutövarna i den registrerade kontrollpoolen i och i övrigt administrera vistelserapporteringarna i enlighet med världsantidopningskoden och de specialidrottsförbund som är etablerade i och är signatärer av De nationella specialidrottsförbunden måste behandla personuppgifter för att bistå Antidoping , och ev. även det internationella specialidrottsförbundet, i arbetet med vistelse- SOK kan behöva behandla personuppgifter för att bistå IOK i arbetet med vistelserapporteringar. Vidare kan serviceföretag som är etablerade i , IDTM, behöva behandla personuppgifter för att utföra delegerade uppgifter som rör vistelserapportering. När det gäller signatärer av koden antidopningsorganisationer, andra internationella specialidrottsförbund, Prop. 2021/22:139 och storevenemangsorganisationer, samt serviceföretag som inte är etablerade i är den föreslagna lagen endast tillämplig om de behandlar personuppgifter i . Regeringen anser därför att personuppgifter ska få behandlas i idrottens antidopningsarbete om det är nödvändigt för att planera, samordna och administrera vistelserapporteringar. Vi har av tydlighetsskäl valt begreppet ”samordna” i stället för ”koordinera”. Detta innebär dock inte någon skillnad i sak i förhållande till utredningens förslag. 8.2.4Ändamål som rör dopningskontroller Regeringens förslag: Personuppgifter ska få behandlas i idrottens antidopningsarbete om det är nödvändigt för att planera, samordna och genomföra dopningskontroller. Utredningens förslag stämmer i sak överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen instans har yttrat sig särskilt i denna del. framför dock generell kritik mot förslaget till ändamålsbestämmelse, se avsnitt 8.2.1. Skälen för regeringens beslut: Dopningskontroller utgör en central del av idrottens antidopningsarbete. Utförliga bestämmelser om sådana kontroller finns i artikel 5.1–5.4 i världsantidopningskoden och i den internationella standarden för dopningskontroll och utredning, se avsnitt 4.4.1.När det gäller svensk idrott finns även bestämmelser i artikel 5.1– 5.4 i Idrottens antidopingreglemente. Antidoping har som nationell antidopningsorganisation rätt att utföra dopningskontroller i och utanför . Bolaget utför en stor del av kontrollerna i . Andra nationella antidopningsorganisationer, internationella specialidrottsförbund och storevenemangsorganisationer som är signatärer av världsantidopningskoden får dock också göra dopningskontroller i . Även serviceföretag kan utföra kontroller på uppdrag av Antidoping eller andra signatärer av koden. Antidoping och övriga organ som har rätt att utföra dopningskontroller ska upprätta en dopningskontrollplan, som ska innehålla bl.a. en prioritering mellan idrotter/idrottsgrenar, idrottsutövare och typer av kontroller. Planen ska på begäran lämnas till . Aktörerna som utför dopningskontroller ska även samordna arbetet med varandra, genom att bl.a. dela information i databas . Vid planering och samordning av dopningskontrollerna kan uppgifter hämtas från vistelserapporter eller listor över aktiva idrottsutövare. Föreningar och förbund som är anknutna till RF är skyldiga att på begäran till Antidoping lämna ut t.ex. deltagarlistor för tävlingar där dopningskontroller kan komma att ske. Föreningar och förbund som är etablerade i och som är anknutna till ett internationellt specialidrottsförbund som är signatär av världsantidopningskoden kan ha motsvarande skyldigheter i förhållande till det internationella specialidrottsförbundet. SOK lämnar listor med namn på idrottsutövare som kan kvalificera sig till till Antidoping för 2021/22:139 att underlätta dopningskontroller av dem. Motsvarande kan gälla Paralympiska Kommitté (SPK). Vid dopningskontrollen ska blod- eller urinprov tas från idrottsutövaren. En dopningskontroll ska i regel ske utan förvarning. Idrottsutövaren ska underrättas och informeras i samband med kontrollen. Alla försök att underrätta idrottsutövaren ska dokumenteras. Idrottsutövaren ska underteckna ett formulär för att bekräfta och acceptera underrättelsen. Vid kontrollen ska dopningskontrollfunktionären registrera information om bl.a. idrottsutövarens namn, födelsedatum, kontaktuppgifter samt eventuella mediciner som har tagits . Provet ska analyseras av ett laboratorium som har godkänts av i syfte att bl.a. upptäcka förbjudna substanser eller metoder. I finns ett sådant laboratorium, Dopinglaboratoriet vid . Vidare kan en passhanteringsenhet (Unit) analysera provet i förhållande till uppgifterna i idrottsutövarens biologiska pass för att hitta eventuella avvikelser. När det gäller dopningsprover tagna av Antidoping görs analysen av en passhanteringsenhet i . Antidoping behöver alltså behandla personuppgifter för att planera, samordna och genomföra dopningskontroller. Detsamma gäller internationella specialidrottsförbund som är etablerade i och är signatärer av världsantidopningskoden. Föreningar och förbund kan behöva lämna ut personuppgifter till Antidoping eller ett internationellt specialidrottsförbund som är signatär av koden för ändamålen. Även SOK och SPK kan behöva lämna ut personuppgifter till Antidoping för ändamålen. Vidare kan signatärer av koden som inte är etablerade i behöva behandla personuppgifter för att utföra dopningskontroller här. Även serviceföretag som är etablerade i och utanför kan behöva behandla personuppgifter för att utföra dopningskontroller efter delegation av signatärer av koden. Mot denna bakgrund bör personuppgifter enligt regeringens mening få behandlas i idrottens antidopningsarbete om det är nödvändigt för att planera, samordna och genomföra dopningskontroller. Vi har valt begreppet ”samordna” i stället för ”koordinera”. Detta innebär inte någon skillnad i sak i förhållande till utredningens förslag. Vidare har regeringen valt uttrycket ”genomföra” i stället för ”handlägga” då det senare begreppet kan föra tankarna till mer traditionell ärendehandläggning som utmynnar i ett uttryckligt beslut. Inte heller detta innebär någon skillnad i sak i förhållande till utredningens förslag. Som har framgått i avsnitt 7.3.1 och 7.4.2 ska den föreslagna lagen inte omfatta den behandling av personuppgifter som utförs av Dopinglaboratoriet vid eller andra av godkända dopningslaboratorier. Inom ändamålet att genomföra dopningskontroller ryms dock den behandling som sker vid utlämnande av uppgifter från en dopningskontroll till ett dopningslaboratorium och vid mottagande av resultatet från laboratoriet. Den föreslagna lagen omfattar inte heller den behandling av personuppgifter som utförs av passhanteringsenheten i . Däremot omfattas behandlingen som sker vid utlämnande av uppgifter till och mottagande av svar från passhanteringsenheten. Ändamål som rör ärenden om dopningsförseelser Prop. Regeringens förslag: Personuppgifter ska få behandlas i idrottens antidopningsarbete om det är nödvändigt för att handlägga, tillhandahålla information i och överklaga beslut i ärenden om dopningsförseelser. Utredningens förslag stämmer i huvudsak överens med regeringens. Utredningens förslag omfattar dock inte uttryckligen behandling för att tillhandahålla information i och överklaga beslut i ärenden om dopningsförseelser. Remissinstanserna: Ingen instans har yttrat sig särskilt i denna del. framför dock generell kritik mot förslaget till ändamålsbestämmelse, se avsnitt 8.2.1. Skälen för regeringens förslag: Idrottsutövare eller andra personer som misstänks för en dopningsförseelse kan efter ett bestraffningsförfarande bli föremål för sanktioner, t.ex. diskvalificering, avstängning eller ekonomiska sanktioner. Bestämmelser om den s.k. resultathanteringen finns i artiklarna 7, 8, 13 och 14.1–3 i världsantidopningskoden och i den internationella standarden för resultathantering, se avsnitt 4.4.1.När det gäller svensk idrott finns motsvarande bestämmelser i artiklarna 7, 8, 13 och 14.1–3 i Idrottens antidopingreglemente och för resultathantering. Det organ som initierade och styrde provtagningen ska som huvudregel ansvara för resultathanteringen. Om ingen provtagning har skett ska det organ som först underrättar den misstänkte och som avser att följa upp misstanken vara ansvarig. Det organ som ansvarar för resultathanteringen ska utreda information som ger rimlig anledning att misstänka att en dopningsförseelse kan ha begåtts. Det ansvariga organet ska efter en initial utredning underrätta idrottsutövaren om den misstänka dopningsförseelsen. Organet ska respektive får i vissa fall besluta om interimistisk avstängning, dock under förutsättning att den misstänkte får möjlighet till en förhandling. När den misstänkte har lämnat en förklaring eller tiden för att lämna en sådan löpt ut ska det ansvariga organet skriftligen anklaga den misstänkte för dopningsförseelse. Om den misstänkte erkänner förseelsen och godkänner de konsekvenser som föreslagits ska det ansvariga organet meddela beslut. Detsamma gäller om den misstänkte ska anses ha erkänt förseelsen och godkänt konsekvenserna. I annat fall ska det ansvariga organet hänskjuta ärendet till en opartisk och operationellt självständig panel för prövning. Vissa ärenden kan prövas direkt av . Beslut som meddelas under handläggningen av ett ärende om dopningsförseelse får i regel överklagas. Överklagande får göras av bl.a. den som beslutet rör, den nationella antidopningsorganisationen, det internationella specialidrottsförbundet och . Beslut som meddelas i ärendet, underrättelsen till den misstänkte och viss annan information ska rapporteras i och lämnas till bl.a. den nationella antidopningsorganisationen, det internationella specialidrottsförbundet och . Beslut i ärendet ska även i vissa fall publiceras på internet (se avsnitt 8.7). Uppgifterna ska hanteras konfidentiellt till dess att publicering skett. Antidoping handlägger ärenden om Bolaget anmäler dopningsförseelser till inom Antidoping beslut får överklagas till . beslut överklagas till inom RF. vissa fall får överklagande i stället ske direkt till . nämndens beslut får i vissa fall överklagas till . Vidare kan internationella specialidrottsförbund som är etablerade i och är signatärer av världsantidopningskoden handlägga ärenden om dopningsförseelser här. Exempelvis har Internationella Orienterings- förbundet hanterat enstaka ärenden . Under handläggningen av ärenden om dopningsförseelser behöver Personuppgifterna kan ha samlats in t.ex. i samband med en dopningskontroll, ett ärende om medicinsk dispens, vistelserapportering eller underrättelseverksamhet. hämtas in under handläggningen av ett ärende. lämnas in av den enskilde. Regeringen instämmer i utredningens bedömning att behandling av personuppgifter bör få ske för ändamålet att handlägga ärenden om Under bestämmelsen faller alla åtgärder som behöver vidtas i ett ärende, t.ex. mottagande av uppgifter, diarieföring, kommunicering, protokollföring, sökning efter relevant praxis, upprättande av beslut och expediering. Även behandling av person- uppgifter som sker vid den inledande utredningen av den misstänkta Vidare omfattas den behandling som sker när information om beslutet lämnas ut till och andra signatärer. menar att ändamålen måste preciseras och ger som exempel att det av ändamålsbestämmelsen inte framgår vilka aktörer som kan handlägga ärenden om dopningsförseelser eller att det kan leda till ett bestraffningsförfarande och beslut om avstängning. Som framgått kan Antidoping , och Riksidrottsstyrelsen handlägga ärenden om dopningsförseelser. Detsamma gäller internationella specialidrottsförbund som är etablerade i och är signatärer av världsantidopningskoden.