prop · H903126 · 2022-03-08 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:126 Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslås en skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. Förslaget innebär att av den avgift som en medlem har betalat till en svensk arbetslöshetskassa ger rätt till en avräkning mot den beräknade skatten. I underlaget för skattereduktion ska efter begäran även avgift till en utländsk arbetslöshetskassa medräknas. Förslaget innebär även en skyldighet för arbetslöshetskassor att lämna kontrolluppgift om avgift till arbetslöshetskassa. Kontrolluppgift ska dock inte lämnas för en medlem som skriftligen har begärt detta hos arbetslöshetskassan. Dessutom föreslås en uppgiftsskyldighet i inkomstdeklarationen om avgift till utländsk arbetslöshetskassa. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas på avgifter som betalas efter . 2021/22:126 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................................................ Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) ........................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa .............. Skattelättnad för avgift till arbetslöshetskassa ................................ En skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa Vilka ska ha rätt till skattereduktionen? Obegränsat skattskyldiga under en del av året ................. Avgift till en utländsk arbetslöshetskassa......................... I vilken ordning och mot vilka skatter ska avräkningen göras?........................................................... Uppgiftsskyldighet i inkomstdeklaration.......................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ...................................................................... Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) ...................................................................... Sammanfattning av promemorian Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa ....................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Bestämmelser om skattereduktion för underskott av kapital, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag),sjukersättning och aktivitetsersättning, förvärvsinkomst, boende i vissa områden (regional skattereduktion), allmän pensionsavgift, sjöinkomst, hushållsarbete, installation av grön teknik, gåva, mikroproduktion av förnybar el och avgift till arbetslöshetskassa finns i 67 kap. 2021/22:126 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 1 kap. 11 § och 67 kap. 1 och 2 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 67 kap. 49–52 §§, och närmast efter 67 kap. 48 § och närmast före 67 kap. 49–52 §§ nya rubriker av följande lydelse. Bestämmelser om hur skatten ska beräknas finns i 65 kap. Bestämmelser om beräkning av skatt på ackumulerad inkomst finns i Bestämmelser om skattereduktion för underskott av kapital, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), sjukersättning och aktivitetsersättning, förvärvsinkomst, boende i vissa områden (regional skattereduktion), allmän pensionsavgift, sjöinkomst, hushållsarbete, installation av grön teknik, gåva och mikroproduktion av förnybar el finns i 67 kap. I detta kapitel finns bestämmelser I detta kapitel finns bestämmelser om skattereduktion för fysiska om skattereduktion för fysiska personer i 2–48 §§ och för juridiska personer i 2–52 §§ och för juridiska personer i 2 och 27–33 §§. personer i 2 och 27–33 §§. Skattereduktion ska anges i hela krontal så att öretal faller bort. Skattereduktion ska göras för sjö- Skattereduktion ska göras för sjö- inkomst, allmän pensionsavgift, inkomst, allmän pensionsavgift, Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2020:1168. Senaste lydelse 2020:1168. Senaste lydelse 2020:1168. (jobbskatteavdrag), (jobbskatteavdrag), Prop. ersättning, förvärvsinkomst, boen- ersättning, förvärvsinkomst, boen- de i vissa områden (regional skatte- de i vissa områden (regional skatte- reduktion), underskott reduktion), underskott hushållsarbete, installation av grön hushållsarbete, installation av grön teknik, gåva och mikroproduktion teknik, gåva, mikroproduktion av av förnybar el i nu nämnd ordning. förnybar el och avgift till arbets- löshetskassa i nu nämnd ordning. Skattereduktion ska räknas av mot och statlig inkomstskatt som beräknats enligt 65 kap., mot statlig fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt mot fastighetsavgift enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Skattereduktion enligt 5–9 d, 34, 35 och 46–48 §§ ska dock räknas av endast mot inkomstskatt. Vilka som kan få skattereduktion De som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret, har rätt till skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. Sådan rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Underlaget för skattereduktion består av avgift som under beskattningsåret betalas till en svensk arbetslöshetskassa. Avgift till en utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande avgift enligt en utländsk stats arbetslöshetsförsäkring som betalas under beskattningsåret ska efter begäran medräknas i underlaget. Obegränsat skattskyldiga under en De som är obegränsat skattskyl- diga bara under en del av beskatt- ningsåret, har rätt till skattere- duktion enligt 49–51 §§ med en som skulle ha tillgodoförts dem om varje kalendermånad eller del där- av under vilken de är obegränsat av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av , ska dock bestämmelserna i 49–51 §§ tillämpas utan de be- gränsningar som anges i första 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på avgifter som betalas efter . Avgift till arbetslöshetskassa27 §2Kontrolluppgift ska lämnas om sådan avgift till arbetslöshetskassa som avses i 67 kap. 50 § förstastycket inkomstskattelagen (1999:1229). Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244) dels att 22 kap. 1 §, 23 kap. 2 § och 31 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 22 kap. 27 § och 31 kap. 33 d §, och närmast före 22 kap. 27 § en ny rubrik av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgift om – överlåtelse av privatbostadsrätt och andelar i vissa bostadsföretag (2 och 3 §§), – samfällighet (5 och 6 §§), – räntebidrag (7 §), – pensionsförsäkringar och pensionssparkonton (8 och 9 §§), – avskattning av pensionsförsäkring (10 §), – tjänstepensionsavtal (11 §), – underlag för avkastningsskatt på livförsäkringar (12 §), – skattereduktion för förmån av hushållsarbete (13 §), – elcertifikat (14 §), – utsläppsrätter, utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar (15 §), – schablonintäkt vid innehav av ett investeringssparkonto (16 §), – schablonintäkt vid innehav av andelar i värdepappersfonder, fondföretag, specialfonder och utländska specialfonder (17–21 §§), – gåva (22 §), – investeraravdrag (23 och 24 §§), – skattereduktion för mikro- – skattereduktion för mikro- produktion av förnybar el (25 §), produktion av förnybar el (25 §), – utnyttjande av vissa personal- – utnyttjande av vissa personal- optioner (26 §). optioner (26 §), och – avgift till arbetslöshetskassa (27 §). Senaste lydelse 2019:455. 27 § upphävd genom 2019:129. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av svenska arbetslöshetskassor. Kontrolluppgift ska dock inte lämnas för en medlem som skriftligen har begärt detta hos arbetslöshetskassan. I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om avgifter som har betalats till arbetslöshetskassan . Kontrolluppgifter enligt 15 kap., Kontrolluppgifter enligt 15 kap., avses i 16 kap. 3 § 2 samt 4 § 1 a, avses i 16 kap. 3 § 2 samt 4 § 1 a, 17, 19, 20, 21 kap., 17, 19, 20, 21 kap., 22 kap. 2, 3, 9–11, 17–21 och 23– 22 kap. 2, 3, 9–11, 17–21 och 23– 26 §§, 22 a kap. samt 22 b kap. ska 27 §§, 22 a kap. samt 22 b kap. ska även lämnas för fysiska personer även lämnas för fysiska personer som är begränsat skattskyldiga. som är begränsat skattskyldiga. Kontrolluppgift enligt 22 kap. 10 § ska också avse omständigheter som medför eller kan medföra avskattning enligt 5 § första stycket 6, 6 a eller 7 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. I detta kapitel finns bestämmelser om –uppgifter som ska lämnas i samtliga inkomstdeklarationer (2 och 3 §§), –uppgifter som fysiska personer och dödsbon ska underrättas om och godkänna eller lämna (4 och 5 §§), –uppgift som ska lämnas om inkomstslaget tjänst (6 §), –uppgifter som ska lämnas om inkomstslaget näringsverksamhet (7– 15 a §§), –uppgifter som ska lämnas om inkomstslaget kapital (16–19 b §§), –uppgift om tillkommande belopp (20 §), –uppgifter om vissa andelsavyttringar m.m. (21–24 §§), –uppgifter för beräkning av egenavgifter (25 och 26 §§), –uppgifter som fåmansföretag samt företagsledare och delägare ska lämna (27–29 §§), –uppgift om tillskott och uttag (30 §), –uppgift om betalning till utlandet (31 §), –uppgift som ekonomiska föreningar ska lämna (32 §), – uppgifter om skattereduktion – uppgifter om skattereduktion (33–33 c §§), och (33–33 d §§), och 3Senaste lydelse 2019:129. 4Senaste lydelse 2020:865. – uppgifter om prissättningsbesked (34 §). Den som begär att avgift till en utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande avgift enligt en utländsk stats arbetslöshetsförsäkring ska medräknas i underlaget för skattereduktion enligt 67 kap. 50 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229) ska lämna uppgift om underlaget för skattereduktionen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 22 kap. 27 § och 31 kap. 33 d § och den nya lydelsen av 23 kap. 2 § tillämpas första gången på uppgifter som avser . 3.I en kontrolluppgift enligt 22 kap. 27 § som avser ska uppgift lämnas endast om avgifter som betalas efter . 2021/22:126 3 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.3) har aviserats att en skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa bör införas . Inom har promemorian Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa utarbetats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/03234). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.1, 5.4 och 6.1 och i författningskommentaren (avsnitt 9.1 och 9.2). I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa mindre språkliga ändringar gjorts. 4Tidigare skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa infördes en skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa (prop. 2001/02:36, bet. 2001/02:SkU6, rskr. 2001/02:119, SFS 2001:1168). avskaffades avdragsrätten för sådan avgift. Ändringarna motiverades bl.a. av att förutsättningarna för avdragsrätten successivt hade försämrats. Enbart ett begränsat antal skattskyldiga omfattades av avdragsrätten eftersom det krävdes för avdragsrätt att avdragsgilla s.k. övriga kostnader uppgick till . För att säkerställa värdet av avdragsrätten ersattes den därför av en skattereduktion (samma prop. 13–15). Bestämmelserna infördes i 65 kap. 11 b och 11 c §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Underlaget för skattereduktionen utgjordes av de avgifter som betalats till en svensk arbetslöshetskassa . I underlaget ingick under vissa förutsättningar även medlemsavgiften till en utländsk arbetslöshetskassa. Skattereduktionens storlek var av underlaget. Arbetslöshetskassorna var skyldiga att lämna kontrolluppgift till . Kontrolluppgiften skulle innehålla uppgift om betald medlemsavgift. anpassades bestämmelserna med anledning av de krav som följer av (prop. 2004/05:19, bet. 2004/05:SkU9, rskr. 2004/05:74, SFS 2004:1139). Anpassningarna innebar bl.a. att även begränsat skattskyldiga under vissa förutsättningar kunde få skattereduktion för avgiften till en utländsk arbetslöshetskassa. Skattereduktionen avskaffades av finansieringsskäl Prop. 2021/22:126 (prop. 2006/07:1 Skattefrågor avsnitt 5.2.3, bet. 2007/07:FiU1, rskr. 2006/07:9, SFS 2006:1344). 5Skattelättnad för avgift till arbetslöshetskassa 5.1En skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa ska införas Regeringens förslag: En skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa ska införas. Underlaget för skattereduktionen ska bestå av den avgift som en medlem under beskattningsåret betalar till en svensk arbetslöshetskassa och skattereduktionens storlek ska uppgå till av underlaget. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller är positiva till förslaget om en skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. Det gäller , , , , i (LO), akademikers centralorganisation (), a-kassor och (). Bland andra , , a-kassor och TCO framhäver de positiva effekterna av en hög anslutningsgrad till arbetslöshetskassorna. lyfter fram att medlemsantalen ökat under pandemin och att förslaget kan motverka ett utflöde av medlemmar när osäkerheten runt pandemin lagt sig. Även instämmer i att det är viktigt med en hög anslutningsgrad till arbetslöshetsförsäkringen, men ställer sig frågande till om förslaget är ett effektivt styrmedel för detta och om förslaget därmed är ändamålsenligt. Verket saknar därtill en diskussion om för- och nackdelar med förslaget jämfört med en sänkt finansieringsavgift. lyfter dock fram, i likhet med , att förslaget bidrar till en bättre symmetri i skattesystemet, bl.a. eftersom den arbetsmarknadsavgift som arbetsgivarna betalar är avdragsgill. anser att förslaget till viss del kan ses som ett steg mot en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. LO konstaterar att det hade varit mer fördelaktigt för den som arbetar heltid med en motsvarande avdragsrätt i stället för en skattereduktion och beklagar att den föreslagna storleken på skattereduktionen inte utförligare tar inte ställning till förslaget men påpekar att det har både för- och nackdelar ur ett arbetsgivarperspektiv. Å ena sidan anser verket att det är viktigt att så många som möjligt är försäkrade och att förslaget ökar incitamenten till detta, å andra sidan framförs att försäkringsmässigheten i arbetslöshetsförsäkringen minskar eftersom den andel av kostnaderna för försäkringen som bärs av ersättningstagarna blir mindre. 2021/22:126 Även Näringslivets skattedelegation (NSD), till vars yttrande ansluter sig, lyfter fram att förslaget har såväl fördelar som nackdelar. NSD för fram att förslaget å ena sidan kan göra inkomstbeskattningen svårare att överblicka för den enskilde och minskar incitamenten för arbetslöshetskassorna att bedriva verksamheten på ett kostnadseffektivt sätt samt att det hade varit önskvärt att prioritera andra skattelättnader. Å andra sidan konstaterar NSD att det finns fördelar med förslaget och framför att delegationen, trots vissa invändningar, inte ser tillräckliga skäl för att avstyrka förslaget. NSD menar dock att en annan konstruktion på skattelättnaden bör övervägas och framför att en motsvarande avdragsrätt hade varit befogad. , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och har inga invändningar mot att förslaget genomförs. Skälen för regeringens förslag Betydelsen av att vara medlem i en arbetslöshetskassa för arbetslöshetsförsäkringen Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad , innehåller de regler och krav som ställs för rätt till arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetsförsäkringen handhas i sin tur av arbetslöshetskassor (5 § ). Bestämmelserna om arbetslöshetskassor finns i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, förkortad LAK. I LAK finns bl.a. bestämmelser om rätten till medlemskap i en kassa (34–36 §§). Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring (4 § ). Ett av kraven för ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen är medlemskap i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan uppfyllt arbetsvillkoret i 12–14 §§ . Det framgår av det s.k. medlemsvillkoret i 7 § . Ett medlemskap i en arbetslöshetskassa är således av avgörande betydelse för vilken ersättning som kan lämnas vid arbetslöshet eftersom medlemskapet avgör om inkomstrelaterad ersättning kan lämnas. Mot bakgrund av vikten av ett medlemskap i en arbetslöshetskassa genomfördes med anledning av covid-19-pandemin en tillfällig förändring av medlemsvillkoret i syfte att fler skulle kunna få rätt till inkomstrelaterad ersättning. mars–tillgodoräknades en sökande för varje faktisk medlemsmånad ytterligare tre månaders medlemstid (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:212, SFS 2020:217 och SFS 2020:218). På så sätt kunde medlemsvillkoret uppfyllas redan efter tre månaders medlemskap i en arbetslöshetskassa (samma prop. s. 18 och 19). Även andra tillfälliga särskilda åtgärder i arbetslöshetsförsäkringen genomfördes med anledning av pandemin, bl.a. en lättnad i arbetsvillkoret (samma prop. 19–24). En skattereduktion för avgiften till en arbetslöshetskassa ska införas Det ligger i samhällets intresse att underlätta och uppmuntra till att fler ansluter sig till arbetslöshetsförsäkringen eftersom det är viktigt att enskilda omfattas av ett försäkringsskydd vid arbetslöshet som i sin tur upprätthåller konsumtionsförmågan och köpkraften. grad bidrar, förutom till ekonomisk stabilitet under lågkonjunkturer, även till att upprätthålla legitimiteten och försäkringsmässigheten i arbetslöshetsförsäkringen. Flera remissinstanser delar bedömningen om vikten av en hög anslutningsgrad till arbetslöshetskassorna. Arbetsförmedlingen, , , , , akademikers centralorganisation () och a-kassor. tillägger bl.a. att försäkringen ger bättre möjligheter för den försäkrade att matcha sin kompetens med lediga jobb, vilket i sin tur ökar produktiviteten och förbättrar kompetensförsörjningen. En skattelättnad för avgiften till en arbetslöshetskassa kan utgöra en uppmuntran till medlemsanslutning och därmed även ett incitament till att skaffa ett försäkringsskydd mot de ekonomiska följderna av arbetslöshet. En majoritet av remissinstanserna tillstyrker även införandet av en sådan skattelättnad. Det är visserligen ett fåtal remissinstanser som lyfter fram vissa nackdelar med förslaget, t.ex. Näringslivets skattedelegation (NSD) som bl.a. framför att skattelättnaden kan bidra till att göra inkomstbeskattningen svårare att överblicka. Även de remissinstanser som framför kritik av sådant slag framhåller dock fördelar med förslaget. ifrågasätter visserligen om en skattelättnad är ett effektivt styrmedel för att medlemsanslutningen ska öka, men framför att en sådan skattelättnad bidrar till en bättre symmetri i skattesystemet för arbetslöshetsförsäkringens finansiering. Även andra remissinstanser, t.ex. , och , argumenterar för skattelättnaden utifrån skatte- eller socialförsäkringssystemens utformning i övrigt. Regeringen instämmer i vad som framförs om att en skattelättnad för avgiften till en arbetslöshetskassa kan bidra till en bättre symmetri i skattesystemet, eftersom finansieringen i övrigt av arbetslöshetsförsäkringen genom arbetsmarknadsavgiften är avdragsgill. Som framför kan skattelättnaden även minska risken för att de som blivit nya medlemmar under pandemin lämnar arbetslöshetsförsäkringen när osäkerheten lagt sig. Det föreslås därför att det ska införas en skattelättnad för avgift till en arbetslöshetskassa. Regeringen anser vidare, till skillnad från i (LO) och NSD, att det är lämpligt att skattelättnaden utformas som en skattereduktion. En skattereduktion för avgiften till en arbetslöshetskassa är nämligen att föredra jämfört med en motsvarande avdragsrätt. Ett skäl till det är att en skattereduktion är mer skattemässigt neutral för olika inkomstlägen. En motsvarande avdragsrätt hade visserligen kunnat vara mer ekonomiskt fördelaktig för en stor andel av de försäkrade, men genom att utforma skattelättnaden som en skattereduktion blir det i stället enklare för en medlem att på egen hand värdera skattelättnadens storlek och på så sätt blir det även lättare för medlemmen att bedöma den faktiska kostnaden för medlemskapet. Mot denna bakgrund föreslås att det ska införas en skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. 2021/22:126 Underlaget för skattereduktionen och skattereduktionens storlek Det föreslås att underlaget för skattereduktionen består av den avgift som betalas till en svensk arbetslöshetskassa. Med det avses de avgifter som en arbetslöshetskassa tar ut av sina medlemmar och som bestäms så att de i förening med andra inkomster täcker kassans förvaltningskostnader, betalningen av finansieringsavgift och övriga utgifter (41 § LAK). En arbetslöshetskassa får även besluta om särskild uttaxering (42 § LAK) om arbetslöshetskassans tillgångar är otillräckliga för verksamhetens behöriga utövande. En medlem som inte inom betalar dessa belopp och som inte har anmält ett förhållande på vilket befrielse från betalningsskyldighet kan grundas ska anses ha trätt ur arbetslöshetskassan. Regeringen instämmer i den synpunkt som Lagrådet framför om att det klart bör framgå av den aktuella bestämmelsen att vad som räknas in i underlaget är avgift som betalas under beskattningsåret och följer därmed Lagrådets föreslagna utformning av bestämmelsen. Att avgiften till en utländsk arbetslöshetskassa under vissa förutsättningar ska få medräknas i underlaget behandlas i avsnitt 5.4 nedan. Regeringen bedömer, till skillnad från LO, det som lämpligt att skattereduktionens storlek uppgår till av underlaget. Den föreslagna nivån är en rimlig avvägning mellan att uppmuntra medlemsanslutning och att begränsa förslagets negativa effekter på de offentliga finanserna. Angående den effekt som lyfts fram av om att förslaget kan minska försäkringsmässigheten i arbetslöshetsförsäkringen så bedöms det, med hänsyn till den föreslagna storleken på skattelättnaden, att en sådan effekt får anses vara mycket begränsad. De försäkrade kommer fortfarande stå för en så pass stor andel av försäkringens kostnader att förslaget, till skillnad från vad framför, inte heller kan anses utgöra ett steg mot en obligatorisk försäkring. Förslaget medför ändringar i 1 kap. 11 § och 67 kap. 1 § IL och att två nya paragrafer, 67 kap. 50 och 51 §§, införs i samma lag. Vilka ska ha rätt till skattereduktionen? Regeringens förslag: De som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret ska ha rätt till skattereduktion för avgift till Sådan rätt till skattereduktion ska också gälla för dem som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 inkomstskattelagen, om deras överskott av förvärvsinkomster i