prop · H903113 · 2022-02-03 00:00:00 — För att en arbetsgivare ska godkännas för stöd vid korttidsarbete krävs enligt 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete att arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter samt att de ekonomiska svårigheterna har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll som inte heller rimligen hade kunnat förutses eller undvikas. Arbetsgivaren ska vidare ha använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. I förarbetena till bestämmelsen anges att det kan röra sig om plötsliga fall i global efterfrågan, begränsningar i arbetsgivares tillträde till viktiga marknader eller störningar i leveranser av viktiga insatsvaror. Exempel på exceptionella störningar som kan ge rätt till stöd är oväntat införande av tullar eller andra handelshinder, plötsliga natur- eller väderhändelser eller en omfattande sjukdomsepidemi. En allmän lågkonjunktur räknas inte som en exceptionell störning som ger rätt till stöd. De ekonomiska svårigheterna ska inte ha varit möjliga att undvika eller lindra. Av detta följer att en allmänt förväntad nedgång i konjunkturen eller andra förutsebara marknads- eller produktionsförändringar inte bör berättiga till stöd. Bedömningen bör ske med beaktande av verksamhetens karaktär. Tullar eller andra handelshinder kan vara oförutsedda. De kan också vara konsekvenser av kända motsättningar eller utdragna processer. I ett sådant läge är det rimligt att kräva att en arbetsgivare försöker anpassa sig till den förväntade utvecklingen genom att exempelvis ställa om produktionen, minska sin exponering mot en viss marknad eller förändra sina leveranskedjor. Vad som kan krävas av arbetsgivaren i termer av omställning får avgöras i det enskilda fallet. En utgångspunkt bör vara att snabba, dramatiska och osannolika händelseförlopp innebär lägre krav på arbetsgivarnas anpassning till förändrade förutsättningar (prop. 2019/20:132 s. 86 och 87). , , , TCO och Unionen efterfrågar förtydliganden av villkorens innebörd i nu rådande situation. Som redan nämnts föreslår regeringen inga ändringar i 5 a § lagen om korttidsstöd. Förutsättningarna i paragrafen gäller således oförändrade. Det blir upp till rättstillämpningen att avgöra om dessa förutsättningar är uppfyllda i varje enskilt fall. Det kan handla om att ta ställning till i vilken utsträckning som det kan anses rimligt att en enskild arbetsgivare anpassar sin verksamhet utifrån tillfälliga restriktioner vilka har införts till följd av en kraftigt ökad smittspridning. Regeringen konstaterar att en omfattande sjukdomsepidemi nämns som ett exempel i den nämnda propositionen på en exceptionell störning som kan ge rätt till stöd. Att de ordinarie reglerna om stöd för korttidsarbete ska tillämpas innebär vidare bl.a. att staten står för en tredjedel av arbetsgivarens kostnad för 2021/22:113 arbetstidsminskningen och att den maximala arbetstidsförkortningen uppgår till av ordinarie arbetstid. Den förstärkning av stödet som gällt under pandemin och som bestått i att staten har stått för tre fjärdedelar av den totala kostnaden och i att företagen kunnat minska arbetstiden för de anställda gäller därmed inte under nya stödperioder. Förslaget i förevarande proposition innebär att karenstiden tillfälligt slopas. De ändringar som , , och Visita efterfrågar om att villkoren avseende bl.a. stödnivåer, möjligheten att tillämpa korttidsarbete under uppsägningstid, inkluderandet av familjemedlemmar och viss verksamhet som huvudsakligen är finansierad av allmänna medel bör utformas i enlighet med den tidigare tillfälliga lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall faller utanför detta lagstiftningsprojekt. Vid en tillämpning av de ordinarie bestämmelserna i lagen om stöd vid korttidsarbete gäller inte något av de tillfälliga undantag respektive krav som gällt tidigare under pandemin. Undantagen har inneburit att arbetsgivare har haft möjlighet att få stöd för verksamhet som huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och där det ankommer på det allmänna att tillhandahålla verksamheten, för arbetstagare under uppsägningstid samt för arbetstagare som är familjemedlemmar till arbetsgivaren 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199 och prop. 2020/21:83 bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182). De tillfälliga kraven har även inneburit att arbetsgivare som har en lönesumma som överstiger tillsammans med ansökan om godkännande ska lämna ett yttrande från en auktoriserad revisor, att preliminärt stöd och ytterligare stöd inte får lämnas till arbetsgivare som har skulder avseende återkrav av stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete som har överlämnats till för indrivning och att en arbetsgivare när ansökan om preliminärt stöd prövas, inte ska vara skyldig att upprätta en kontrollbalansräkning eller vara på obestånd. Det ska slutligen framhållas att en grundläggande förutsättning för stöd är att arbetsgivare och arbetstagare träffar avtal om att korttidsarbete ska införas. Förslaget medför en ändring av 8 a § lagen om stöd vid korttidsarbete. Regeringens förslag: För stödperioder som inleds 1december 2021–ska jämförelsemånaden vara . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inget att invända mot förslaget. FAR och Teknikföretagen tillstyrker förslaget. påpekar att det finns en risk för att jämförelsemånaden hamnar om stöd kan sökas retroaktivt även . Skälen för regeringens förslag: Syftet med stöd vid korttidsarbete är att bevara arbetstillfällen genom att redan anställda tillfälligt går ner i arbetstid och lön. Bedömningen har därför gjorts att stöd inte bör lämnas för arbetstagare som anställs (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.5.1.2). För att säkerställa att stöd inte lämnas för arbetstagare som anställs eller att stödet missbrukas genom att arbetstagaren ges en högre sysselsättningsgrad eller löneökning innan stödmånaden finns bestämmelser om jämförelsemånad i lagen om stöd vid korttidsarbete. Jämförelsemånaden är, när beslut om godkännande fattats enligt 5 a §, den kalendermånad som infaller före den månad då beslutet fattades (4 § 6). Preliminärt stöd får endast lämnas för arbetstagare som även var anställda hos arbetsgivaren under hela eller någon del av jämförelsemånaden med samma eller högre sysselsättningsgrad än under stödmånaden (11 § 1). I bestämmelserna om ordinarie lön anges vidare att löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden inte ingår i den ordinarie lönen (4 § 2). I samband med förlängningen av stödet vid korttidsarbete justerades bestämmelsen om jämförelsemånad för stödmånader som inföll –. Det ansågs då angeläget att upprätthålla det ursprungliga syftet med regleringen, dvs. att säkerställa att stöd inte lämnas för arbetstagare som anställs (prop. 2020/21:83 s. 28–30). När stödet vid korttidsarbete förlängdes med ytterligare bestämdes i stället att jämförelsemånaden för stödmånader som inföll –skulle vara . Regeringen gjorde då bedömningen att skälen för att ändra jämförelsemånaden vägde tyngre än det ursprungliga syftet att upprätthålla kravet på att jämförelsemånaden inte får sammanfalla med en stödmånad. I sammanhanget anfördes bl.a. det faktum att pandemin pågått och att en ny månad skulle underlätta för säsongsberoende verksamheter. Regeringen gjorde därför bedömningen att jämförelsemånaden borde bestämmas till den månad som infaller , dvs. 2020/21:208 s. 15–17). Bestämmelsen om karenstid föreslås slopas tillfälligt fr.o.m. . Först fr.o.m. detta datum kommer det att vara möjligt för att fatta beslut om godkännande. Mot bakgrund av den kraftigt ökade smittspridningen och återinförda restriktioner är det angeläget att det ska vara möjligt att ansöka om stöd utan hinder av karenstid för stödmånader fr.o.m. . Om fattar beslut om godkännande blir jämförelsemånaden med en tillämpning av ordinarie regler januari, dvs. en månad efter första möjliga stödmånad. Om arbetsgivarens första stödmånad är januari sammanfaller denna med jämförelsemånaden. Det är därför lämpligt att bestämmelsen om jämförelsemånad justeras för stödperioder som inleds under –. Även i syfte att säkerställa att stödet inte missbrukas bör jämförelsemånaden justeras. För stödperioder som inleds –ska jämförelsemånaden vara i de fall fattat beslut om godkännande enligt 5 a §. 2021/22:113 påpekar att det finns en risk för att jämförelsemånaden hamnar om stöd kan sökas retroaktivt även . Regeringen konstaterar att det inte kan uteslutas att jämförelsemånaden sammanfaller med stödmånaderna . Detta kan dock även inträffa för stödmånader som infaller efter ikraftträdandet. Regeringen bedömer att det inte är nödvändigt med en särskild reglering för att helt utesluta att det inträffar. Förslaget medför en ändring av 4 § lagen om stöd vid korttidsarbete. 5.7Ansökan om preliminärt stöd och om förlängning Regeringens förslag: För en stödmånad –ska en ansökan om preliminärt stöd ha kommit in till . I annat fall ska stöd inte få lämnas för stödmånaden. För stödperioder som inleds –ska en ansökan om förlängning ha kommit in till . I annat fall ska förlängning inte få medges. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås att för en stödmånad – ska en ansökan om preliminärt stöd ha kommit in till senast vid utgången av . För stödperioder som inleds föreslås att en ansökan om förlängning ska ha kommit in till . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland , , , Visita och Unionen. och Företagarna anser att den angivna tiden för att ansöka är för kort. Med tanke på hur omfattande de olika ansökningarna och avstämningen är ställer sig även frågande till om arbetsgivaren kan administrera detta som ges. Det innebär också att för det enskilda företaget kommer behöva hantera ansökan om godkännande, ansökan om preliminärt stöd och anmälan om avstämning eller i vart fall under en förhållandevis begränsad tid. Enligt innebär förslaget att en arbetsgivare kan inleda en stödperiod med antingen eller men däremot inte med februari eller . Som skäl för den bedömningen uppger att myndigheten tolkar bestämmelsen i 18 § andra stycket lagen om stöd vid korttidsarbete på så sätt att preliminärt stöd kan erhållas först efter att fattat beslut om godkännande för stöd. Eftersom tar över hanteringen av stödet först kommer ett beslut om godkännande för stöd att kunna fattas först då varför perioderna inte omfattas av förslaget i promemorian. Skälen för regeringens förslag Ansökan om preliminärt stöd Systemet med preliminärt stöd vid korttidsarbete bygger på ett förfarande som består av två led – ansökningar om preliminärt stöd och avstämning. Enligt 18 § första stycket lagen om stöd vid korttidsarbete ska en ansökan om preliminärt stöd ha kommit in inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. Möjligheten att ansöka om stöd utan hinder av karens föreslås gälla för stödmånader fr.o.m. (se avsnitt 5.5) och förslaget föreslås träda i kraft (se avsnitt 5.9). Ansökningar om preliminärt stöd kommer således även att kunna avse tid Tidsfristen för när en ansökan ska ha kommit in behöver därför justeras. Det är angeläget att nya ärenden om godkännande för stöd som föranleds av att karensen slopas inleds hos . kunna ta emot ansökningar först fr.o.m. . ansökningar om stöd för stödmånader – utan hinder av karens kommer att kunna handläggas först Den enskilde arbetsgivaren kommer inte förrän efter den tidpunkten få besked om godkännande för stöd, få beslut beträffande ansökan om preliminärt stöd och få utbetalning av stöd. beaktande av den handläggningsbörda som fortsatt finns hos Tillväxt- verket och de effektivitetsvinster som förväntas av bytet av handläggande myndighet till gör regeringen bedömningen att fördelarna med att tar över administrationen av korttidssystemet över- väger eventuella nackdelar som ett i viss utsträckning framskjutet ikraft- trädande kan medföra. I promemorian föreslås att en ansökan om preliminärt stöd för en stödmånad –ska ha kom- mit in till senast vid utgången av . Företagarna anser att en tidsfrist bestämd till för ansökan om godkännande och preliminärt stöd samt för avstämning är för Som påpekar måste arbetsgivare som befinner sig i karens och som behöver söka stöd för en eller flera av månaderna –med promemorians förslag vidta tre åtgärder : först ansöka om godkännande om stöd hos , sedan ansöka om preliminärt stöd och slutligen göra en Vidare innebär förslaget att myndigheten för det enskilda företaget kommer behöva hantera flera olika ansökningar och samman- ställningar under en förhållandevis begränsad tid. Det kan inte uteslutas att vissa arbetsgivare som begär stöd för en stödmånad innan ikraftträdandet kan få svårt att hinna med att vidta Regeringen anser därför att en ansökan om preliminärt stöd för –ska ha kommit in till . eller som inledande stödmånad anför att förslaget och bestämmelsen i 18 § lagen om stöd vid korttidsarbete om när en ansökan senast får ges in innebär att första stöd- månaden inte kan vara februari eller eftersom dessa månader infaller före ett beslut om godkännande kan fattas av . 2021/22:113 verket anser att dessa månader bör regleras särskilt för att kunna omfattas av förslaget om slopad karenstid, i likhet med regleringen av . I 18 § lagen om stöd vid korttidsarbete regleras dels när en ansökan om preliminärt stöd senast ska göras i förhållande till den månad för vilken stöd söks, dels när den första stödmånaden senast måste infalla i förhållande till den tidpunkt då beslutet om godkännande fattats. Varken bestämmelserna i denna paragraf eller i lagen i övrigt hindrar att en ansökan om preliminärt stöd görs före tidpunkten för godkännande eller att den första stödmånaden infaller (jfr HFD 2021 not. I syfte att tydliggöra att samtliga som infaller före ikraftträdandet kan utgöra en inledande stödmånad ser dock regeringen skäl för att uttryckligen räkna upp –som stödmånader för vilka en ansökan om preliminärt stöd ska ha kommit in senaste . Enligt 6 a § lagen om stöd vid korttidsarbete får en arbetsgivare som fått ett godkännande enligt 5 a § beviljas preliminärt stöd enligt 18 § för högst sex kalendermånader i följd. Av 7 a § första stycket samma lag framgår att det är möjligt att förlänga den tidsperiod som anges i 6 a § om de ekonomiska svårigheter som avses i 5 a § andra stycket förväntas kvarstå när tidsperioden löper ut. I andra stycket anges att en ansökan om förlängning ska ha kommit in till inom fyra kalendermånader från det att den stödperioden har inletts. Kommer en ansökan om förlängning in efter den tiden ska förlängning av stödperioden inte medges. Förslaget föreslås träda i kraft . För stödperioder som inleds innebär regeln i 7 a § att en ansökan om förlängning ska ha kommit in , dvs. innan den föreslagna lagändringen trätt i kraft och en ansökan om godkännande kan lämnas in. Ansökningar om förlängning för stödperioder som inleds ska med tillämpning av regeln kommit in . Som framgår ovan under rubriken ”Ansökan om preliminärt stöd” föreslår regeringen att för stödmånader innan ikraftträdandet ska en ansökan om preliminärt stöd ha kommit in till senast vid utgången av . Det är inte lämpligt att tidsfristen för när en ansökan om förlängning för stödperioder som inleds med respektive löper ut innan ikraftträdandet respektive innan tidsfristen för ansökan om preliminärt stöd har löpt ut. Tidsfristen för förlängning enligt 7 a § lagen om stöd vid korttidsarbete för stödperioder som inleds med någon av dessa månader behöver därför justeras. Regeringen anser att för stödperioder som inleds och ska en ansökan om förlängning ha kommit in till . I annat fall ska förlängning inte få medges. För stödperioder som inleds och senare ska ordinarie bestämmelser om ansökan om förlängning fortsatt tillämpas. Förslaget medför ändringar av 7 a och 18 §§ lagen om stöd vid korttids- 5.8 Avstämning av preliminärt stöd Regeringens förslag: Om stödperioden inleds –ska arbetsgivaren göra en avstämning av preliminärt stöd vid utgången av och därefter . Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås att om stödperioden inleds –ska arbetsgivaren göra en avstämning av preliminärt stöd vid utgången av och därefter . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland , , och Unionen. Teknikföretagen anser att avstämning ska ske först efter att en stödperiod löpt ut. Om detta inte är möjligt bör regeln i vart fall ändras så att avstämningen fungerar i praktiken eftersom arbetsbefrielsen under korttidsarbete ska kunna läggas ut fritt under en hel stödperiod. anser att den angivna tiden för avstämning är för kort. ifrågasätter arbetsgivarnas möjligheter att hinna med både ansökningar och avstämning . Skälen för regeringens förslag: Systemet med preliminärt stöd vid korttidsarbete bygger på ett förfarande som består av två led: ansökningar om preliminärt stöd och avstämning (se avsnitt 5.7). Enligt 19 § tredje stycket lagen om stöd vid korttidsarbete ska avstämning göras vid utgången av den tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod inleddes och därefter senast . Detta är avstämningstidpunkterna (4 § 7 samma lag). En anmälan om avstämning ska ha kommit in till från avstämningstidpunkten (29 § samma lag och prop. 2021/22:77). Den tillfälliga bestämmelsen om borttagande av karensen kommer att kunna avse även tid före ikraftträdandet (se avsnitt 5.7). För att avstämningstidpunkten inte ska infalla före ikraftträdandet måste avstämningstidpunkten för stödperioder som inleds med flyttas. Regeringen har i avsnitt 5.7 ovan gjort bedömningen att det inte kan uteslutas att vissa arbetsgivare kan få svårt att hinna med alla moment kring ansökan om godkännande, ansökan om preliminärt stöd och avstämning före . Regeringen föreslår därför att ansökan om preliminärt stöd för stödmånader under –ska lämnas in till . Mot den bakgrunden och med beaktande av vad och anför om att tidsfristerna riskerar att vara för korta anser regeringen att det är lämpligt att även avstämningstidpunkten för en stödperiod som inleds 2021/22:113 –bör vara utgången av . Även avstämningstidpunkten för en stödperiod som inleds bör flyttas så att den inte infaller innan tidsfristen för ansökan om preliminärt stöd har löpt ut. Om en stödperiod inleds –bör arbetsgivaren därför göra en avstämning av preliminärt stöd vid utgången av och därefter . För stödperioder som inleds fr.o.m. bör ordinarie bestämmelser om avstämning fortsatt tillämpas. En anmälan om avstämning av stöd som avser stödperioder som inleds –ska ha kommit in till från . Den ändring som Teknikföretagen förordar med avstämning först efter stödperiodens slut faller utanför detta lagstiftningsprojekt. Förslaget medför en ändring av 19 § lagen om stöd vid korttidsarbete. Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om stöd vid korttidsarbete ska träda i kraft och upphöra att gälla . Ärenden som har inletts hos före ikraftträdandet handläggs enligt äldre föreskrifter. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland , , , och . Flera remissinstanser, däribland FAR, Industriarbetsgivarna, i (IKEM), , Unionen och TCO, anser att regeringen bör överväga en tidigareläggning av ikraftträdandet och att slopandet av karenstiden bör utsträckas till att avse sådana ansökningar om stöd vid korttidsarbete som inges till fram t.o.m. . anser att den risk som föreligger för arbetsgivarna när stöd för kan sökas först från närmare bör beskrivas i det fortsatta lagstiftningsarbetet så att risken att stöd uteblir står klar för eventuella stödsökande. Teknikföretagen anför att även om det är olyckligt att det uppstår ett glapp i tiden mellan det att stödperioden kan påbörjas och ett eventuellt godkännande överväger fördelarna med att tar över administrationen av korttidssystemet eventuella nackdelar. Skälen för regeringens förslag: beslutades propositionen Handläggande myndighet för ärenden om stöd vid korttidsarbete (prop. 2021/22:77). I propositionen föreslås att kommer att bli handläggande myndighet för ärenden enligt lagen om stöd vid korttidsarbete. föreslås handlägga ärenden i de fall ansökningar om godkännande lämnas efter . kommer alltså att pröva frågor i ärenden som initierats genom en ansökan Prop. 2021/22:113 om godkännande som lämnas därefter. Det är enligt regeringens uppfattning angeläget att arbetsgivare , utan hinder av karens, kan göra en ny ansökan om stöd. Det är vidare lämpligt att nya ärenden om godkännande för stöd om ändrade regler för karens kan förväntas leda till enbart inleds hos . Regeringen instämmer därför i bedömningen i promemorian att lagändringen bör därför träda i kraft som övertar ansvaret för handläggningen av ärenden om stöd vid korttidsarbete, dvs. Ett tidigare ikraftträdande, som bl.a. FAR, Industriarbetsgivarna, i (IKEM), , Unionen och TCO föreslår skulle innebära att en ansökan om stöd kommer att kunna lämnas till två olika myndigheter beroende på när i tiden denna ges in. Regeringen anser inte att detta är en lämplig ordning. anser att risken för arbetsgivarna med en retroaktiv tillämpning av förslaget bör beskrivas närmare. Regeringen är medveten om att den relativt långa retroaktiviteten kan innebära en osäkerhet och därigenom en ekonomisk risk för arbetsgivarna. Ett tidigare ikraftträdande av förslaget bedöms dock inte vara genomförbart. I likhet med Teknikföretagen anser regeringen att fördelarna med att tar över administrationen av korttidssystemet överväger nackdelarna med ett något framskjutet ikraftträdande. Vid handläggning av ärenden som har inletts hos före ikraftträdandet, dvs. före , bör de nya bestämmelserna inte tillämpas. I dessa fall bör även fortsättningsvis äldre föreskrifter gälla. Detta bör gälla även om ärendena avser stödmånaderna – och även om rätten till stöd prövas efter ikraftträdandet. Ett ikraftträdande innebär att arbetsgivare fr.o.m. detta datum kommer att kunna ansöka om stöd för stödmånader fr.o.m. hos . Lagändringarna ska vara tillfälliga och upphöra att gälla . De tillfälligt ändrade bestämmelserna bör dock fortfarande gälla för stöd som avser stödmånader som infaller fram t.o.m. det datumet. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av de föreslagna förändringarna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas. 2021/22:113 5.10.1 Syfte och alternativa lösningar Det aktuella förslaget om tillfälligt slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete syftar till att åter möjliggöra stöd för företag som fått stöd under pandemin. Stöd kan ges vid tillfälliga ekonomiska svårigheter och syftar till att minska lönekostnaderna för företagen och att därigenom förhindra att livskraftiga företag slås ut vid tillfälliga och oförutsedda svårigheter. Den offentligfinansiella effekten av förslaget att tillfälligt ta bort karenstiden ges av skillnaden mellan det stöd som antas utbetalas och det stöd som hade utbetalats med gällande karensregler. Antalet personer i korttidsarbete uppskattas till i genomsnitt 25 000 personer , givet att karenstiden tillfälligt slopas. Med gällande karensregler uppskattas antalet i stället till ca 5 000 personer i genomsnitt. Bedömningen utgår från nuvarande omfattning av restriktionerna.