prop · H903270 · 2022-06-17 00:00:00 — anser bl.a. att många regeländringar på skatt på drivmedel gör det svårt för aktörerna att tillgodogöra sig information om vilken skatt som gäller på olika drivmedel samt att skattesänkningarna riskerar att skapa förväntningar på marknaden om att aktörer kommer att bli kompenserade vid kraftiga prisrörelser. Även Företagarna ifrågasätter lämpligheten i att genomföra denna typ av riktade och tidsbegränsade skattenedsättningar, därtill med retroaktiv effekt, eftersom det bl.a. försvårar förutsebarheten och riskerar att skapa prejudikat inför framtida kostnadsfluktuationer i andra branscher. Regeringen är medveten om att många förslag om skatt på drivmedel lämnats inom . Regeringen anser dock att den rådande situationen, och ovan nämnda tillkännagivanden, motiverar att regeringen till lämnar ännu ett förslag om nedsättning av skatt på diesel. Regeringen bedömer att de föreslagna åtgärderna har en sådan tydlig koppling till det exceptionella omvärldsläge som råder att det inte finns någon risk för att åtgärderna skapar en förväntan hos marknaden om att staten genom t.ex. skattesänkningar ska kompensera för framtida kostnadsökningar. anser att ansökningstiden för återbetalningssystemet ska ändras. Regeringen anser att en sådan ändring fordrar större förändringar än vad som är görligt inom ramen för detta brådskande lagstiftningsärende. Någon sådan förändring föreslås därför inte. anser bl.a. att förslagen inte är tillräckliga för att lösa de många utmaningar som företagen inom jordbrukssektorn står inför på grund av bl.a. det ekonomiska omvärldsläget och Maskinentreprenörerna anser att ett mer effektivt sätt att stötta lantbrukare och andra aktörer är att se över reduktionsplikten. Regeringen har presenterat flera åtgärder för att mildra konsekvenserna för företag inom bl.a. jordbruket under rådande läge. En retroaktiv förstärkt nedsättning av skatt på diesel utgör en av dessa åtgärder. Förslagen i denna proposition syftar också till att följa tillkännagivanden avseende skattenedsättningens utformning och omfattning. En översyn av reduktionsplikten ligger utanför detta lagstiftningsärende och föreslås därför inte. avstyrker förslaget med hänvisning till de skäl som myndigheten förde fram mot det ursprungliga förslaget om en förstärkt nedsättning av skatt på diesel, dvs. att det saknas underlag som visar att det skulle föreligga ett behov av att införa skattenedsättningar för skogsbruket för att bibehålla konkurrenskraft; att det svenska skogsbruket är lönsamt och att det därför inte finns skäl för staten att intervenera på marknaden; att den svenska skogspolitikens inriktning är att skogsbruket ska vara ekonomiskt hållbart och att koldioxidskatt är ett viktigt styrmedel för att prissätta utsläpp av växthusgaser. Regeringen anser, till skillnad från , att förslagen är motiverade och det särskilt med beaktande av att det är tillfälliga åtgärder som är föranledda av de rådande omständigheterna och som dessutom är i linje med de tillkännagivanden som redovisats ovan. och avstyrker förslaget om sänkt skatt på diesel huvudsakligen därför att sänkt skatt på diesel leder till lägre pris på ett fossilt drivmedel, vilket försvårar uppfyllandet av landets miljöpolitiska ambitioner. Regeringen, som är medveten om dessa förhållanden, bedömer emellertid att skälen för en tillfälligt sänkt skatt på diesel, under rådande omständigheter, är så pass angelägna att förslagen därför är motiverade. Nivåerna på nedsättningen av koldioxid- och energiskatt När det gäller frågan om nivåerna på nedsättningen av koldioxid- och energiskatt på diesel för förfluten tid finns ett antal omständigheter att ta hänsyn till. Beträffande energiskatten måste nivån på den tillfälliga nedsättningen anpassas till de olika energiskattesatser som under gäller för sådant bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE (dvs. huvudsakligen diesel som används i jordbrukets arbetsmaskiner). De skattesatser som gällde –framgår av förordningen (2021:1077) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för . framgår den gällande skattesatsen direkt av 2 kap. 1 § LSE. Koldioxidskattesatsen för här aktuellt bränsle är densamma under hela . Inriktningen på åtgärden avseende sänkt skatt på diesel inom jord-, skogs- och vattenbruk är att dessa näringar i princip inte ska betala någon skatt alls på sin dieselanvändning. Om nivåerna på skattenedsättningen enbart skulle utgå från de skattesatser som gäller vid förbrukningstillfället och framåt finns emellertid en risk att nedsättningen av skatten på förbrukad diesel överstiger de skattesatser som gällde då skattskyldigheten inträdde för den inköpta dieseln. En sådan risk bedöms föreligga under årets första månader. Mot denna bakgrund behöver nedsättningsnivåerna anpassas så att denna risk minimeras. Av det skälet bedömer regeringen det vara lämpligt att anpassa nedsättningsnivåerna till de skattesatser som gällde för diesel i miljöklass 1. Skattesatserna för framgår av lagen (2020:1155) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Nedsättningen av energiskatt på diesel som förbrukas –föreslås därför uppgå till per kubikmeter. Regeringen föreslår att nedsättningen av koldioxidskatt för dieselförbrukning uppgår till per kubikmeter, vilket motsvarar koldioxidskattesatsen . För förbrukning som sker –föreslår regeringen att nedsättningen av energiskatt uppgår till per kubikmeter och att nedsättningen av koldioxidskatten uppgår till per kubikmeter. Detta innebär att nedsättningen för förbrukning motsvarar den gällande skattesatsen. Utformningen av den retroaktiva förstärkta nedsättningen av skatt på diesel och begränsningsregeln har tillkännagett för regeringen att regeringen möjligt inom EU bör begära undantag från den EU-lagstiftning som krävs för att helt kunna ta bort energiskatten på bensin och diesel (bet. 2021/22:FiU47 punkt 3, rskr. 2021/22:226). Regeringen har, för att följa tillkännagivande, hos Europeiska kommissionen ansökt om att tillfälligt få underskrida minimiskattenivåerna för bensin och dieselbrännolja enligt rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003. Efter ett godkännande av ansökan kan således energiskatten på diesel komma att vara avskaffad –. Genom regeringens ansökan till Europeiska kommissionen, och den nu föreslagna begränsningsregeln i 6 a kap. 2 a § LSE för perioden –, anser regeringen att tillkännagivande är tillgodosett och slutbehandlat. I enlighet med förslagen i Extra ändringsbudget – Tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel samt hantering av överskott av vaccindoser (prop. 2021/22:221) ändras energiskattesatsen till per kubikmeter , se SFS 2022:295. Förslagen i prop. 2021/22:269 om höjda återbetalningsnivåer omfattar förbrukning som sker –(prop. 2021/22:269 lagförslag 2.1) och även förbrukning (prop. 2021/22:269 lagförslag 2.2). På grund av skillnaden mellan de skattesatser som gäller och de högre återbetalningsbelopp som föreslagits gälla förväntas en förhöjd risk för att negativ skatt uppstår. En sådan risk kan också komma att uppstå redan för förbrukning –om energiskatten på bensin och diesel tas bort i linje med den ansökan som lämnats in till Europeiska kommissionen. Befrielse från skatt på bränsle bör emellertid inte medges med ett högre belopp än den skatt som belöper på det aktuella bränslet. Regeringen föreslår därför en tillfällig regel – i det följande kallad begränsningsregel – av denna innebörd. Begränsningsregeln bör träda i kraft och gälla till slutet av den period då den tillfälliga förstärkningen av skattenedsättningen för diesel i jordbruk gäller, dvs. till och med . Den retroaktiva nedsättningen av energi- och koldioxidskatt kommer även att omfatta diesel i skepp och vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet, eftersom sådan förbrukning omfattas av samma bestämmelser som diesel i arbetsmaskiner. Förslaget innebär emellertid ingen ändring av bestämmelserna om skatt på förbrukning av dieselolja som har försetts med märk- och färgämnen för drift av skepp och båtar med fiskelicens vid användning i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet, dvs. sådant bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 a LSE (märkt dieselolja). Den retroaktiva förstärkta nedsättningen av energiskatt kommer därför inte att gälla sådan märkt dieselolja. Däremot kommer, som påpekar, den retroaktiva förstärkta nedsättningen av koldioxidskatt att också omfatta märkt dieselolja som förbrukats i skepp och båtar för vilka fiskelicens som inte är begränsad till fiske enbart i enskilt vatten har meddelats enligt fiskelagen (1993:787). Regeringens förslag innebär att ändringarna avseende perioden –utformas som ändrade ikraftträdande- och övergångs- 2021/22:270 bestämmelser till lagförslag 2.1 i prop. 2021/22:269. Det innebär att ändringsförfattningen ska träda i kraft men ska gälla för tiden . Äldre bestämmelser ska dock fortfarande gälla i fråga om förbrukning som skett före . Detta innebär att äldre bestämmelser är tillämpliga då förbrukning skett före . Regeringens förslag innebär också att begränsningsregeln utformas som en ändring i lagförslag 2.1 och 2.2 i prop. 2021/22:269. Ändringarna föreslås träda i kraft respektive . Nedsättning inom ramen för gruppundantagsförordningar Den del av skattenedsättningen som riktar sig till vattenbruksverksamhet beviljas med stöd av kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, förkortad FIBER. Enligt FIBER ska stödordningarna innehålla en uttrycklig hänvisning till förordningen, med angivande av förordningens titel och en hänvisning till dess publikationsreferens i Europeiska unionens officiella tidning och till de särskilda bestämmelser i kapitel III som avses i den akten eller, i tillämpliga fall, till den nationella lagstiftning som säkerställer att de relevanta bestämmelserna i denna förordning iakttas. Även dess genomförandebestämmelser och ändringar ska anges. För att säkerställa att stödordningarna även fortsättningsvis anses förenliga med FIBER föreslås att en sådan upplysningsbestämmelse införs i lagen om skatt på energi. Artikel 45 i FIBER är den bestämmelse i kapitel III som är av relevans för skattebefrielser och skattenedsättningar i enlighet med energiskattedirektivet. Enligt artikel 15.3 i energiskattedirektivet ges medlemsstaterna möjlighet att tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättningar för vissa fall, däribland för energiprodukter och elektricitet som används inom vattenbruksverksamhet. I LSE finns de materiella bestämmelserna i 6 a kap. 2 a § i fråga om bränslen och i 11 kap. 12 a § i fråga om elektrisk kraft. Upplysningsbestämmelsen föreslås därför innehålla hänvisning till dessa bestämmelser. Ändringen föreslås träda i kraft . har tillkännagett för regeringen att regeringen bör återkomma till med förslag om att beloppsgränsen för krav på uppgifter om stödmottagare inom yrkesmässig jordbruks- och skogsbruksverksamhet höjs till (bet. 2021/22:SkU27 punkt 2, rskr. 2021/22:300). Enligt regeringens bedömning är den administrativa bördan under nuvarande ordning mycket begränsad. En höjning av gränsen i enlighet med tillkännagivandet skulle därmed inte minska den administrativa bördan nämnvärt som den skulle innebära att kommer att sakna nödvändiga uppgifter vid kommissionens granskning av stödordningar. Att på annat sätt, i efterhand, inhämta dessa uppgifter från företagen riskerar att ett annat mer komplicerat regelverk behöver införas med en, jämfört med den nuvarande ordningen, väsentligt ökad administrativ börda. Det finns en beloppsgräns för uppgiftslämnande som villkor för återbetalning avseende vattenbruksverksamhet. uppgiftslämnande ligger på , trots att EU-reglerna föreskriver Prop. 2021/22:270 en nivå om innan uppgifterna måste offentliggöras på I samband med införandet av den beloppsgränsen gjorde regeringen bedömningen att det fanns ett behov av insamling av uppgifter från en lägre nivå än den där EU-reglerna föreskriver offentliggörande. Anledningen till det var de krav som Europeiska kommissionen ställer på medlemsstaterna att kunna prestera uppgifter om stödordningarna vid återkommande granskningar (prop. 2015/16:159 s. 31 och 56). I syfte att skapa en rimlig nivå av administrativ börda för såväl uppgiftslämnarna som föreslogs därför att uppgiftslämnandet gäller som villkor för återbetalning som söks med belopp som för respektive stödordning per kalenderår uppgår till , i fall som rör skattebefrielse eller skattenedsättning till vattenbruksverksamhet. Regeringen gjorde så sent som bedömningen att samma förutsättningar som gällde 2016 fortfarande gäller och föreslog därför att uppgiftslämnande gäller som villkor för återbetalning som söks med belopp som för respektive stödordning per kalenderår ska uppgå till , i fall som rör skattebefrielse eller skattenedsättning till jordbruks- eller skogsbruksverksamhet (prop. 2021/22:165 s. 11). Beloppsgränsen för när uppgifter ska lämnas om stödmottagaren i samband med återbetalning vid skattebefrielse för bränsle och el föreslogs därför utvidgas för yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. Uppgifterna ska således lämnas om återbetalning söks med belopp som för respektive stödordning per kalenderår uppgår till . Regeringen anser att denna ordning och skälen därför alltjämt gör sig gällande och avser därför inte att föreslå någon ändring av beloppsgränsen. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. De synpunkter som remissinstanserna lämnat på promemorians konsekvensanalys behandlas i avsnitt 5. Förslaget medför dels ändringar i 6 a kap. 2 a §, dels införandet av en ny paragraf, 1 kap. 11 c §, i lagen (1994:1776) om skatt på energi. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. , och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna, kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skatte- baser tillåts påverkas av regeländringen. 2021/22:270 () lämnar synpunkter på promemorians konsekvensanalys och dess bedömning av förslagets förenlighet med . KI anför att syftet med förslagen är att stärka de areella näringarnas konkurrenskraft, dvs. att öka en given mängd aktörers aktivitetsnivå och att minska antalet nedläggningar. Detta bör vid önskad effekt ge både högre skatteintäkter och växthusgasutsläpp än vad en statisk bedömning visar jämfört med nollalternativet. Vidare anför KI att förslaget står i uppenbar strid med artikel 107 om Europeiska unionens funktionssätt och kan komma att återkrävas. finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning men efterfrågar mer information om antalet berörda företag. 5.1Syfte och alternativa lösningar Det är viktigt med konkurrenskraftiga och hållbara areella näringar. Det svenska jord- och skogsbruket har till följd av högre priser på flera insatsvaror fått kraftigt ökade kostnader. Åtgärden syftar till att skyndsamt stödja jord- och skogsbruket ytterligare. En alternativ lösning är att inte genomföra förändringen. Det skulle innebära sämre konkurrenskraft för det svenska jord- och skogsbruket med risk för minskad produktion. Ett annat alternativ vore att genomföra en mindre retroaktiv skattesänkning än den som föreslås eller att genomföra en stödåtgärd på statsbudgetens utgiftssida. En justerad skattebelastning även retroaktivt för perioden –innebär en viss kostnadslättnad på kort sikt och bedöms vara lämplig för att uppnå syftet. Åtgärden innebär en ökad skatteutgift avseende diesel till arbetsmaskiner och fartyg inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna. Åtgärden är tillfällig och den ökade återbetalningen 2022 bedöms leda till minskade skatteintäkter med ca . Kostnaden är utöver den befintliga skattenedsättningen med per liter diesel och den tillfälliga ökningen av skattenedsättningen som föreslås i prop. 2021/22:269. I den mån den retroaktivt sänkta skatten ökar den ekonomiska aktiviteten i sektorn och minskar antalet nedläggningar leder detta till, som anför, ökade skatteintäkter. Denna mer dynamiska effekt är emellertid svårbedömd och redovisas inte i åtgärdens offentligfinansiella effekt som utgår från fasta volymer och baser. Utöver detta innehåller propositionen ett förslag om att återbetalningen inte ska få överstiga skatten som belöper på bränslet. Regeln föreslås införas från . Detta kan medföra att diesel inhandlad tidigare inte är berättigad till hela den återbetalning som är möjlig från . Den offentligfinansiella effekten beror på hur mycket diesel som inhandlas tidigare men förbrukas under årets Vid antagande om att en tredjedel av dieseln inhandlad i Prop. 2021/22:270 kvartal tre förbrukas i fjärde kvartalet innebär åtgärden minskade kostnader för återbetalning med ca 2022. I tabellen nedan redogörs för brutto- och nettoeffekt fördelat över 2022. Miljarder kronor, fasta priser och baser 2022–01–01 Källa: Egna beräkningar Med nuvarande nedsättning om per kubikmeter diesel motsvarade den totala punktskatten på diesel för arbetsmaskiner i jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna per kubikmeter diesel (miljöklass 1)fram till . Den sänkning av energiskatten med som trädde i kraft (prop. 2021/22:84, bet.2021/22:FiU1 punkt 2 d, rskr. 2021/22:46) samt den tillfälliga sänkning av energiskatten med ytterligare som även den trädde i kraft (prop. 2021/22:221, bet. 2021/22:FiU39, rskr. 2021/22:248) gör att skatten är lägre. 2022 uppgår punktskatten för jordskogs- och vattenbruket till Förslaget i denna proposition innebär att skatten retroaktivt sänks med per kubikmeter –och per kubikmeter –. Skattelättnaden bedöms mildra den utsatta konkurrenssituation som svenska företag inom de areella näringarna befinner sig i. Cirka 25 000 företag inom jord-, skogs- och vattenbruksbruksnäringarna omfattas av nedsättningen. Nästan enbart mindre företag omfattas, med undantag från vissa större företag inom skogsindustrin. efterfrågar förtydligande kring varför det finns ett större antal jordbruksföretag totalt jämfört med hur många som här bedöms påverkas av den retroaktiva nedsättningen. Antalet berörda företag i analysen baserar sig på antalet som nyttjat möjligheten till nedsatt skatt på diesel under föregående år. Det kan vara så att fler företag har rätt till nedsättningen men av någon anledning inte nyttjar den, Regeringen kan emellertid konstatera att en djupare analys av detta inte varit möjlig. framhåller bedöms förslaget öka företagens administrativa kostnader något, eftersom kompletterande uppgifter kommer att behöva samlas in manuellt för hur dieselförbrukningen fördelades på de tre månaderna under kvartal två. Ungefär 2 500 företag söker återbetalning kvartalsvis. Vid antagande om en tidsåtgång och en timkostnad på 300 till innebär det ökade administrativa 2021/22:270 sannolikt också leda till längre handläggningstid för ansökningar om återbetalning avseende kvartal två vilket på kort sikt kan påverka företagens likviditet negativt. Maskinoperatörerna framför att skattesubventionen av drivmedel för jord- och skogsbruk skapar behov av att behöver kontrollera lantbruksföretagen striktare. Regeringen bedömer att är bäst lämpat att avgöra hur kontrollverksamheten ska utformas. Den regel som införs från och som begränsar återbetalningens storlek bedöms inte nämnvärt påverka företagens administrativa börda. Åtgärden träffar diesel som redan har förbrukats när åtgärden träder i kraft. Visserligen leder åtgärden till att priset på diesel blir lägre i efterhand men den torde få endast marginella effekter på den faktiska förbrukningen per företag . Åtgärden bedöms i sig få en mycket begränsad påverkan på koldioxidutsläpp och utsläpp av övriga luftföroreningar i förhållande till de totala utsläppen. () anför att åtgärden syftar till att öka branschens aktivitetsnivå vilket gör att analysen underskattar förbrukningen av diesel och därmed åtgärdens effekt på koldioxidutsläppen. I den mån den retroaktivt sänkta skatten ökar den ekonomiska aktiviteten i sektorn och minskar antalet nedläggningar bedöms det finnas en sådan effekt på de nationella utsläppen vilket kan försämra möjligheterna nå målet om inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären något. Minskade koldioxidutsläpp inom rikets gräns bör dock i detta sammanhang ställas mot en ökad livsmedelsimport och ökade utsläpp någon annanstans. Flera remissinstanser, däribland och Maskinoperatörerna, påpekar att förslaget försämrar konkurrenskraften för alternativa bränslen som HVO100 och därigenom även för de lantbrukare som valt att ställa om till mer miljöanpassade bränslen. KI anför vidare att livsmedelsproduktionens utsläpp av metan och lustgas är starkt kopplade till branschens aktivitetsnivå och saknar en helhetsbedömning kring detta. Svensk livsmedelsproduktion är vid en internationell jämförelse relativt klimatvänlig och den svenska mjölk- och köttproduktionen har avsevärt lägre klimatpåverkan än andra länders produktion (Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin årsrapport , rapport 2019:9, ). Att klimateffektiviteten i svenskt jordbruk är hög i ett internationellt perspektiv innebär att det är önskvärt att produktion av livsmedel från svenskt jordbruk ökar och tar marknadsandelar från livsmedel som producerats på mer klimatbelastande sätt och importeras till svenska marknaden (Så klarar det svenska jordbruket klimatmålen, En delrapport från IVA projektet för klimatet, 2019, Kungl. Förslaget om retroaktivt sänkt skatt bedöms bidra till att bibehålla konkurrenskraften för svenskt jordbruk och minskar därmed risken att klimatpåverkan ökar i andra länder till följd av ökad svensk livsmedelsimport. Det är svårt att kvantifiera vilken effekt som skattenedsättningen får på utsläppen av växthusgaser i . Beträffande effekter för miljön avseende förslaget om en tillfälligt sänkt Prop. 2021/22:270 skatt på diesel i tiden och framåt hänvisas till aktuellt avsnitt av konsekvensanalysen i prop. 2021/22:269. 5.5Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget förväntas medföra kostnader av engångskaraktär för . tillkommande kostnader beräknas till ca , huvudsakligen bestående av anpassningar avseende blanketter, information till företagen samt systemstöd. Vidare kommer inte att kunna hantera ansökningar om retroaktiv återbetalning för digitalt utan det kommer att krävas hantering av ansökningar . Förslaget torde dock inte medföra några behov av informationsinsatser som går utöver de som normalt sker vid regelförändringar. Tillkommande kostnader kan hanteras inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Regeringen gör bedömningen att förslaget är förenligt med rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet.