prop · H903156 · 2022-03-22 00:00:00 — Utredningen föreslår att en skolenhet med begränsat mottagande för elever i behov av särskilt stöd ska kallas resursskola. och att skriva in begreppet i lagstiftningen för både kommunala och fristående resursskolor bidrar till tydlighet. Vi vill dock poängtera att begreppet inte innebär att resursskolor skulle vara någon ny eller egen En resursskola är i stället endast ett möjligt sätt att organisera De elever som placeras i resursskolor skulle likväl kunnat få undervisning i särskild undervisningsgrupp eller enskild undervisning. Regleringen bör omfatta och grundsärskolan. emellertid att det med största sannolikhet inte kommer att bli aktuellt att inrätta resursskolor inom grundsärskolan, men för att säkerställa att inte enskilda elever som går integrerade i resursskola ska påverkas negativt om skolformernas reglering skiljer sig åt väljer vi att utforma en likalydande formulering för grundsärskolan. Det är också angeläget att harmoniera den lagstiftning som omfattar och grundsärskolan. Vad gäller gymnasieskolan finns det fristående resursskolor på gymnasial nivå, men utredningen bedömer att konsekvenserna av en eventuell reglering av kommunala gymnasieskolor av detta slag behöver analyseras mer ingående innan det är möjligt att ta ställning i denna fråga. Även när det gäller förskoleklassen bedömer utredningen att förutsätt- ningarna för ett införande av en reglering av kommunala resursskolor behöver belysas närmare. Frågan bör kunna hanteras inom ramen för införande av en tioårig grundskola. Finansieringen av fristående resursskolor är problematisk Utredningen har utifrån uppdraget att komma med förslag som kan stärka dagens resursskolor övervägt om bestämmelserna om fristående resurs- skolor bör förändras. Skollagen ger möjlighet för enskilda huvudmän att begränsa mottagandet till elever i behov av särskilt stöd, varför de otydligheter som utredningens förslag om reglering av kom- munala resursskolor syftar till att lösa inte på samma sätt finns för Företrädare för fristående resursskolor, kommuner och föräldraförenin- gar som utredningen har varit i kontakt med har emellertid pekat på problem med hur finansieringen av fristående resursskolor fungerar. för allt har det framförts ett missnöje med hanteringen av de tilläggsbelopp som kommunerna ska lämna för elever som har behov av extraordinära Sammantaget innebär dagens ordning en osäkerhet för eleverna, en omfattande administration för både enskilda huvudmän och kommuner samt svårigheter att planera verksamheten för de fristående Utredningen har därför övervägt olika möjliga lösningar på de beskrivna Vi har undersökt hur själva tilläggsbeloppets utformning och hanteringen av detsamma skulle kunna förändras. Vi har också sett över möjligheten att fokusera mer på en bedömning eller kontroll av de aktuella skolenheterna vid prövning av tilläggsbelopp eller annan ekonomisk ersättning, som alternativ till eller komplement till den prövning som görs av de enskilda elevernas stödbehov. Mot bakgrund av komplexiteten i dessa frågor samt den korta tid som utredningen har haft till sitt förfogande för sitt delbetänkande lämnas dock inte några förslag till mer omfattande förändringar på området. Utredningen föreslår två mer begrän- sade åtgärder i syfte att dels komma till rätta med den bristande likvärdigheten, dels skapa bättre förutsättningar för att ta fram ytterligare förslag på området. Myndigheterna ska stödja tillämpning av tilläggsbelopp Det är tydligt i de kontakter som utredningen haft med företrädare för såväl kommuner som enskilda huvudmän att både tillämpningen av bestämmelserna och hanteringen av ansökningar om tilläggsbelopp skiljer sig betydligt mellan kommuner. Utredningen föreslår därför att i samverkan med Specialpedagogiska skolmyndigheten ska ges i uppdrag 2021/22:156 Bilaga 1 att ta fram stöd för tillämpning av bestämmelserna om tilläggsbelopp. Förslaget bör leda till en mer likvärdig tillämpning över landet och i viss utsträckning minska den administrativa bördan för inblandade parter i och med att de krav som ställs på utredningarna kan bli mer lika över landet. Statistik om resursskolor bör samlas in Det saknas tillförlitlig statistik över vilka skolor, både fristående och kommunala, som har ett mottagande begränsat till elever i behov av särskilt stöd. Utredningen bedömer att uppgiften om huruvida en skola är en resursskola eller inte ska vara obligatorisk att lämna till . På så sätt kan utvecklingen av antalet resursskolor i landet och antalet elever som går i dem följas, samt möjlighet ges att följa upp genomsnittliga skillnader mellan resursskolor och andra skolenheter. Det skulle ge ett underlag i det fall mer genomgripande regeländringar på området ska utredas samt ge värdefull information om utvecklingen av kommunala resursskolor. Förstärkt stöd- och elevhälsoarbete i slutbetänkandet Utredningen vill understryka att särskilt stöd inte får reduceras till en fråga om var eleven får sin undervisning. Det centrala bör vara undervisningens kvalitet och vilka möjligheter utbildningen som helhet ger eleven. I detta delbetänkande behandlas endast den del av utredningens uppdrag som gäller grupptillhörighet. I slutbetänkandet kommer vårt bredare uppdrag angående ett förbättrat stödarbete och ett välfungerande elevhälsoarbete att behandlas. Där kommer vi bland annat att belysa vad inkluderande lärmiljöer innebär och hur de kan göra skillnad för elevernas utveckling och lärande. Delbetänkandets lagförslag i relevanta delar Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 10 kap. 35 § och 11 kap. 34 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 10 kap. 31 a § och 11 kap. 30 a §, samt att det närmast efter 10 kap. 31 §5 och 11 kap. 30 §6 ska införas två nya rubriker av följande lydelse. 2021/22:156 Bilaga 2 Kommunen får vid en viss skol- enhet begränsa utbildningen till att avse elever i behov av särskilt stöd (resursskola). Kommunen beslutar om pla- cering av en elev vid en resurs- En sådan placering ska grundas på elevens behov och för- regelbundet följas upp och utvär- För en resursskola gäller inte 30 och 31 §§. Varje fristående grundskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i . Utbildningen får dock begränsas 1. vissa årskurser, 2. elever som är i behov av sär- 2. elever som är i behov av sär- skilt stöd, och skilt stöd (resursskola), och 3.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 39 § tredje stycket. Senaste lydelse 2015:246. Senaste lydelse 2015:246. Senaste lydelse 2019:801. 2021/22:156 Bilaga 2 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i första stycket 3. Kommunen får vid en viss skolenhet begränsa utbildningen till att avse elever i behov av särskilt stöd (resursskola). Kommunen beslutar om placering av en elev vid en resursskola. En sådan placering ska grundas på elevens behov och förutsätter elevens vårdnadshavares medgivande. Placeringen ska regelbundet följas upp och utvärderas. För en resursskola gäller inte reglerna i 28 § första stycket, 29 och 30 §§. Varje fristående grundsärskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i grundsärskolan. Utbildningen får dock begränsas till 1. vissa årskurser, 2 elever som är i behov av 2. elever som är i behov av särskilt stöd, och särskilt stöd (resursskola), och 3.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 38 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i första stycket 3. Denna lag träder i kraft . 8Senaste lydelse 2010:800. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:42) 2021/22:156 Bilaga 3 Följande remissinstanser har inkommit med yttrande över delbetänkandet: kommun, , , , , Funktionsrätt , Förvaltningsrätten i , , , kommun, , , , Idéburna skolors riksförbund, utvärdering (IFAU), , Kammarrätten i , , , Linnéuniversitetet, , , kommun, , , kommun, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Nätverket unga för tillgänglighet (NUFT), , , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), Sameskolstyrelsen, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, (SiS), , , Statskontoret, , Kommuner och Regioner, och . Spontana yttranden har därutöver inkommit från (), resursskolor, Skolpsykologer i , Två nationella forskarskolor i specialpedagogik samt undervisande lärare inom de specialpedagogiska programmen vid och en privatperson. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: Ale kommun, kommun, , – Barnens rätt i samhället, , , , , , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, Myndigheten för delaktighet, , , kommun, kommun, , ombudsmän (), , , kommun, Elevkårer, elevråd – och . 2021/22:156 Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet Det stämmer! Ökad transparens och mer lika villkor (SOU 2016:66) i relevanta delar Nedan sammanfattas relevanta delar av utredningens överväganden om olika modeller för förändringar av bestämmelserna om tilläggsbelopp. Rättspraxis och nya regler Under utredningens arbete har framkommit att det hos olika aktörer finns skilda uppfattningar om hur reglerna om tilläggsbelopp för särskilt stöd fungerar. På en mer övergripande nivå framhålls från kommunalt håll att regelverket i allt väsentligt fungerar väl och det betonas att eventuella justeringar som görs i regelverket bör vara så begränsade som möjligt. Enskilda huvudmän ger både uttryck för att regelverket fungerar väl, men även att det kan vara svårt för enskilda huvudmän att få det tilläggsbelopp som behövs för att bedriva en bra verksamhet. Det framhålls även att kommuner tillämpar reglerna om tilläggsbelopp på vitt skilda sätt och att detta främst drabbar skolor med elever från många olika kommuner. Fristående skolor har enligt skollagen möjlighet att rikta in sin verksamhet på elever i behov av särskilt stöd och enligt vad utredningen erfar har den absoluta merparten av skolor som valt sådan inriktning (så kallade resursskolor) också till den allra största delen elever som kan vara berättigade till tilläggsbelopp. För dessa skolor erfar utredningen att den restriktiva rättspraxisen, samt de stora variationerna i kommunernas tillämpning av regelverket innebär mer tydliga och omfattande problem, särskilt då dessa skolor ofta är relativt små och har elever från ett flertal olika kommuner. Olika modeller som har övervägts Även om de beslutade förändringarna om tilläggsbelopp har förutsättningar att lösa delar av de problem som finns på området så har utredningen övervägt att föreslå ytterligare förändringar i syfte att förbättra transparens och likabehandling i beslutsunderlag och beslutsprocess. Utredningen har här analyserat två olika modeller som sett ur ett styrningsperspektiv i mycket är varandras motsatser, men som båda syftar till att lösa de problem som framför allt enskilda huvudmän upplever med dagens system. Den första modellen innebär att staten, t.ex. genom Specialpedagogiska skolmyndigheten, ges en starkare roll när det handlar om beviljande av tilläggsbelopp. Olika alternativ skulle kunna vara att myndigheten tar över uppdraget att besluta om tilläggsbelopp i enskilda fall eller att myndigheten ges rätt att utfärda närmare föreskrifter om hur tilläggsbelopp ska bestämmas. En sådan modell skulle kunna skapa förutsättningar för en större enhetlighet i bedömningarna och därmed också en större likvärdighet avseende beslut om tilläggsbelopp. Modellen skulle dock innebära en avsevärt ökad statlig detaljstyrning på bekostnad av den kommunala självstyrelsen, och vara ett principiellt avsteg från grunderna i nuvarande Ifall tilläggsbelopp närmare skulle regleras i generella föreskrifter kan det även leda till svårigheter med att fastställa tilläggsbelopp som fullt ut grundas på barnets eller elevens individuella behov. Utredningen anser inte heller att de brister som framkommit i dagens system är så omfattande eller allvarliga att det är motiverat att göra en så stor förändring av dagens system som en sådan modell skulle innebära. Den andra modellen som utredningen övervägt innebär att en kommuns skyldighet att betala tilläggsbelopp generellt skulle grunda sig på att hemkommunen och den enskilda huvudmannen kommit överens om beloppet i ett enskilt fall. En sådan lösning skulle kunna åtgärda den situation en enskild huvudman kan ställas inför , när man måste ta beslut om antagning av en elev utan att vara garanterade tilläggsbelopp. Ett sådant system skulle dock innebära en principiell inskränkning i många elevers rätt att välja skola och i praktiken innebära att elever med stora behov av särskilt stöd fråntas delar av den valfrihet som finns . Även avseende denna modell anser utredningen att det finns nackdelar som, med beaktande av att problemen i dagens system inte kan betraktas som principiellt alltför omfattande eller allvarliga, medför att det inte är motiverat att göra så pass ingripande generella förändringar i dagens system som en sådan modell skulle innebära. Utredningen lämnar därför inga generella förslag om förändring av reglerna om tilläggsbelopp. Utredningen återkommer dock till modellen med avtalslösning nedan avseende fristående skolor inriktade på elever i behov av särskilt stöd. 2021/22:156 Bilaga 4 2021/22:156 Bilaga 5 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2016:66) Följande instanser har inkommit med yttrande över betänkandet: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern (), , Datainspektionen (numera ), (), Myndigheten för delaktighet, , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , , , utvärdering (IFAU), kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , , , FSO Fria förskolor, Föräldraalliansen , Handikappförbunden (HSO), Idéburna skolors riksförbund, Internationella Engelska skolan i , i (LO), , , , , Kommuner och Landsting (SKL, numera Kommuner och Regioner) och . Spontana yttranden har därutöver inkommit från , , , , , , Advokatfirman , , Vintertullsskolan, och . Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över betänkandet, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombudsmän (), , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, Åre kommun, , kommun, Region , Utbildningsföretagen, Arbetsgivaralliansen, , De små kommunernas samverkan (SmåKom), Fristående förskolor (SEFIF), Föreningen journalister, i , Lika Unika, LSU – ungdomsorganisationer, , , Rådet för redovisning (RKR), , akademikers centralorganisation (), elevkårer, elevråd (), , (), (TI ), och . Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 3 kap. 7 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 35 §, 11 kap. 34 §, 15 kap. 33 §, 28 kap. 12 § och 29 kap. 26 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 10 kap. 31 a och 31 b §§ och 11 kap. 30 a och 30 b §§, och närmast före 10 kap. 31 a § och 11 kap. 30 a § nya rubriker av följande lydelse. Lydelse enligt prop. Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen enligt 5 §, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev Om en utredning visar att en är i behov av särskilt stöd ska han elev är i behov av särskilt stöd ska eller hon ges sådant stöd. han eller hon ges sådant stöd. ges med utgångspunkt i elevens ut- bildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Vid skolenheter där utbildnin- gen är begränsad till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskolor) gäller i stället för första–tredje styckena att varje elev vid resursskolan ska ges särskilt stöd. Det särskilda stödet ska ges med utgångspunkt i elevens ut- bildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. 2021/22:156 Bilaga 6 9 Senaste lydelse 2022:000. 2021/22:156 Bilaga 6 Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. ska vara öppen för alla elever som ska vara öppen för alla elever som ska erbjudas utbildning i förskole- ska erbjudas utbildning i förskole- Utbildningen får dock be- Utbildningen får dock be- gränsas till att avse elever som är i gränsas till att avse elever som är i behov av särskilt stöd för sin ut- behov av särskilt stöd för sin ut- veckling (resursskola). Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd särskilda stödet ska behövas för att eleven ska utvecklas i riktning mot de kriterier för bedömning av kun- skaper som minst ska uppfyllas i lågstadiet i den eller de skolformer som det kan bli aktuellt för eleven att gå i eller för att eleven ska und- vika svårigheter i sin skolsituation. finns i 3 kap. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 21 § andra stycket. En kommun får begränsa utbild- ningen vid en viss skolenhet till att avse elever som är i behov av sär- skilt stöd (resursskola). bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resurs- skolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap. Kommunen beslutar om placering av en elev vid en resursskola, efter ansökan av elevens vårdnadshavare. Ansökan får göras av elevens rektor i stället för av vårdnadshavare, om eleven är placerad vid en av kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare medger det. Om det inte finns plats för alla sökande, ska ett urval göras, där de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder ska prioriteras. Placeringen vid resursskolan ska regelbundet följas upp och utvärderas. En elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder. Om elevens vårdnadshavare önskar att placeringen vid resursskolan ska upphöra ska eleven placeras vid en annan av kommunens skolenheter enligt 30 §. Varje fristående grundskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i . Utbildningen får dock begränsas till att avse 1. vissa årskurser, 2. elever som är i behov av sär- 2. elever som är i behov av sär- skilt stöd, och skilt stöd (resursskola), eller 3.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen för en resurs- skola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbju- 10Senaste lydelse 2019:801. 2021/22:156 Bilaga 6 2021/22:156 Bilaga 6 der för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 39 § tredje stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i första stycket 3. En kommun får begränsa utbildningen vid en viss skolenhet till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola). För en resursskola gäller inte 29 och 30 §§. bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resurs- skolan erbjuder för att eleven ska eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. tämmelser om särskilt stöd finns i Kommunen beslutar om place- ring av en elev vid en resursskola, efter ansökan av elevens vårdnads- Ansökan får göras av ele- vens rektor i stället för av vård- nadshavare, om eleven är placerad vid en av kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare med- Om det inte finns plats för alla sökande, ska ett urval göras, där de elever som har störst behov av det erbjuder ska prioriteras. Placeringen vid resursskolan ska regelbundet följas upp och utvärde- En elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som önskar att placeringen vid resurs- skolan ska upphöra ska eleven pla- ceras vid en annan av kommunens skolenheter enligt 29 §. Varje fristående grundsärskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i grundsärskolan. Utbildningen får dock begränsas till 1. vissa årskurser, 2. elever som är 2. elever som är i behov av sär- särskilt stöd, och skilt stöd (resursskola), eller 3.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen för en resurs- skola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 38 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i första stycket 3. Varje huvudman för en fristående gymnasieskola ska ta emot alla ung- domar som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan. tagandet till en viss utbildning får dock begränsas till att avse 1. elever som är i behov av sär- 1. elever som är i behov av sär- skilt stöd, och skilt stöd (resursskola), eller 11 Senaste lydelse 2018:749. 2021/22:156 Bilaga 6 2.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen för en resurs- skola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap. När det gäller programinriktat val som utformas för en enskild elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion finns särskilda bestämmelser i 17 kap. 29 § om när huvudmannen för en fristående skola är skyldig att ta emot ungdomar som uppfyller behörighetskraven för sådan utbildning. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 16 kap. 54 § andra stycket.