prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — En tillståndsprövning skulle innebära en detaljstyrning av ett redan lagstadgat ansvar. Det skulle även riskera att försvåra för kommuner att utveckla ny verksamhet som snabbt och effektivt kan bemöta förändrade lokala behov. Kvaliteten i vården och omsorgen är en central fråga för regeringen. Det handlar om att verksam- heten ska följa lagstiftningen och att de kvinnor, män, flickor och pojkar som har kontakt med får det stöd de behöver. Det finns olika krav i lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som verksamheterna ska förhålla sig till, och de kvalitetskrav som genom författning styr 2021/22:75 Social- departementet Att kommuner inte behöver söka tillstånd för verksamhet som drivs i egen regi, innebär inte att kraven är lägre vad gäller Oavsett om tillståndsplikt är ett krav eller inte utövar Inspektionen för vård och omsorg tillsyn över både offentlig och enskild Den statliga tillsynen innebär en granskning av att verksamheten uppfyller de krav och mål som formulerats i lagar och andra Kvalitetskraven är desamma oavsett regi. omfattande arbete för att stärka kvaliteten inom olika samverkar ett flertal olika myndigheter för att stödja kunskapsutveckling i . styrning är ett initiativ av regeringen. Stärkta resurser och ökad reglering för att säkerställa en tillräcklig bemanning är andra initiativ från rege- Regeringens bedömning var i budgetpropositionen att frågan om gene- rell tillståndsplikt för socialtjänstverksamhet inte behöver utredas ytterligare och ansåg med detta att tillkännagivandet var slutbehandlat. ansåg dock att tillkännagivandet inte kunde anses slutbehandlat genom de redovisade åtgärderna (bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 160) angavs att frågan bereds inom ramen för den sakpolitiska överens- kommelsen mellan Socialdemokraterna, och de gröna (, punkt 61). budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 avsnitt 7.3 s. 155) att det vid en samlad bedömning inte framstod som genomförbart att tillmötesgå i denna fråga. tillkännagivandet inte kunde anses slutbehandlat genom de redovisade åtgärderna (bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123). Punkten är inte slutbehandlad. Motioner under allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 24), skr. 2018/19:75 (S 12), 2019/20:75 (S 6) och skr. 2020/21:75 (S 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 27 om krisberedskapen inom sjukvården*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus skulle få vid en extraordinär händelse med stor belastning på samhällets vårdresurser och tillkännagett detta för rege- ringen (bet. 2016/17:FöU7 s. 84 f.). Regeringen beslutade i regleringsbrev för att ge i uppdrag att, i linje med tillkännagivandet, analysera vilken kapacitet svensk sjukvård har vid överbeläggningar eller akut personalbrist samt vilka konsekvenser sådan resursbrist skulle få vid en extraordinär händelse. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap samt lämna förslag på hur hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera denna typ av händelser långsiktigt bör utvecklas (S 2018:09, dir. 2018:77). I uppdraget ingår att, utifrån kartläggning och analys, utarbeta en nationell färdplan för hur beredskapen inom hälso- och sjukvården ska kunna utvecklas avseende allvarliga händelser i fredstid. Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv till Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2019:83) med uppdrag att utreda åtgärder för att förebygga och hantera situationer med brist på hälso- och sjukvårdsmaterial och läkemedel även om det inte föreligger någon allvarlig händelse som påverkar försörjningen. Bakgrunden var de allvarliga problem med materialförsörj- ningen som hade drabbat några regioner. Regeringen beslutade om ett andra tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2020:84). Tilläggsdirektivet anger att uppdraget utvidgas på så sätt att utredningen ska beakta erfarenheter av utbrottet av sjukdomen covid-19 under det fortsatta utredningsarbetet. Utbrottet av covid-19 har fått stora konsekvenser för hälso- och sjukvården och har föranlett ett flertal åtgärder från regeringens, myndigheternas, regionernas och kommunernas sida. har regeringen beslutat om ytterligare ett tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2021:69). Tilläggsdirektivet innebär en begränsning av uppdraget på så sätt att utredaren inte längre ska se över behoven av en mer flexibel lagstiftning vid allvarliga hälsohot med konsekvenser för samhället eller pröva om enbart vissa av smittskyddslagens (2004:168) bestämmelser bör vara tillämpliga vid en viss allmänfarlig sjukdom i vissa situationer. Utredaren ska inte heller pröva om beredskapsbemyndiganden i smittskyddslagen är ändamåls- enligt utformade och tillräckliga. Hur smittskyddslagens bestämmelser bör utformas för att fungera även i en pandemisituation ses över inom ramen för utredningen inför framtida pandemier (dir. 2021:68). Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap har lämnat två delbetänkanden. lämnade utredningen delbetänkandet Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning (SOU 2020:23) som utgjorde underlag för regeringens arbete med den försvarspolitiska propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). lämnade utredningen delbetänkandet En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården (SOU 2021:19). Delbetänkandet har remissbehandlats och remissynpunkterna analyseras i . Planeringen är att därefter ta ställning till den fortsatta hanteringen av utredningens förslag, mot bakgrund av det som aviserats i budgetpropositionen om åtgärder för att stärka systemet för försörjning med hälso- och sjukvårdsmaterial och läkemedel (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 avsnitt 4.5 s. 47). Utredningen ska under sitt fortsatta arbete beakta erfarenheter och resultat av de myndighetsuppdrag som är av betydelse för de frågor som ingår i utredningens uppdrag. Utredningstiden har förlängts. Uppdraget ska redovisas slutligt . Regeringen beslutade om flera uppdrag som rörde beredskapsområdet och försörjningsfrågor. Flera av dessa uppdrag har 2021/22:75 Social- departementet Här kan särskilt nämnas några. uppdrag att stärka beredskapsarbetet. Uppdraget ska redovisas senast den har vidare fått i uppdrag att inrätta en samordningsfunktion för intensivvårdsplatser. Uppdraget har förlängts, men arbetet ska anpassas utifrån att pandemins akuta fas är över och inriktas mot att upprätthålla en förstärkt beredskap. har även haft i uppdrag att bistå regionerna genom att på nationell nivå säkra tillgången på skyddsutrustning och annat material respektive medicinteknisk utrustning samt om fördelning av sjukvårdsmateriel. i rapporten redovisning av uppdrag gällande skyddsutrustning och annat material med anledning av utbrottet av covid- När det gäller tillgången till läkemedel fick bl.a. i uppdrag att öka samordningen för att säkra tillgången till sådana läkemedel som bedömdes vara av central betydelse vid eventuella störningar till följd av spridningen av covid-19. arbetar fortsatt med frågan inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag, vars villkor medger att medel används till att säkra tillgången till läkemedel och medicintekniska produkter relaterade till covid-19. har fått sju uppdrag som rör hälso- och Uppdragen ska redovisas enligt särskilda planer med som sträcker sig fram . delredovisning lämnade en plan avseende förmågan att hantera ett plötsligt och oväntat högt inflöde av patienter (surge capacity) och stöd till samordning av sjuktransporter. har fått uppdrag att utveckla särskilda prioriterings- principer för hälso- och sjukvården som omfattar vårdbehov, fördelning av vårdresurser och rationalisering av utnyttjande vid kris och krig. har fått uppdrag om att ta fram underlag och utreda vissa grundläggande delar som behövs för att utveckla och stärka regionernas arbete med hälso- och sjukvårdens beredskap och planering inför civilt har även fått uppdrag att ta fram nationella övnings- och utbildningsplaner för katastrofmedicinsk beredskap och och länsstyrelserna har fått i uppdrag att kartlägga den kommunala hälso- och sjukvårdens och beredskap samt identifiera och kartlägga kommunernas behov av stöd för den kommunala hälso- och sjukvårdens och arbete med krisberedskap och har även fått i uppdrag att göra en översyn av smittskyddsenheternas och smittskyddsläkarnas förutsättningar. Därutöver har fått uppdrag om att genomföra en förstudie om hur övertagandet av ansvaret för och återinförandet av programmet Sjukvårdens säkerhet i kris och krig (SSIK) kan ske. även fått i uppdrag att inom myndigheten utveckla ett arbete för ett samlat statligt ansvar för försörjningsberedskapen inom hälso- och sjukvårdsområdet vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap samt ytterst krig. Regeringen bedömer att tillkännagivandet kan slutbehandlas efter det att Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap har lämnat sitt slutbetänkande. Punkten är inte slutbehandlad. Motioner under allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:SoU10 redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 25), skr. 2018/19:75 (S 13), skr. 2019/20:75 (S 7) och skr. 2020/21:75 (S 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 15 om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU10 s. 47 f.). Utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08) har av regeringen haft i uppdrag att utreda hur styrningen av hälso- och sjukvården bättre kan främja en jämlik och behovsbaserad vård (dir. 2017:128). Med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning skulle utredaren bl.a. analysera och överväga olika alternativ när det gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Uppdraget innefattade att med en sådan utgångspunkt även se över lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Digifysiskt vårdval – Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet (SOU 2019:42) . Betänkandet har remissbehandlats. Vidare har utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01, dir. 2017:97) haft i uppdrag att analysera ändamålsenligheten med uppdelningen i öppen och sluten vård i relation till utredningens övriga förslag samt redogöra för vilka konsekvenser en förändring respektive borttagning av dessa begrepp skulle kunna få. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19) till regeringen . Utredningen valde att inte föreslå några ändringar i indelningen av öppen och sluten vård. Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att analysera patientlagens efterlevnad, analysera patienters inställning till de valmöjligheter som följer av lagen, samt analysera vad individers möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård har inneburit för hälso- och sjukvården i stort. redovisade myndigheten sitt uppdrag i slutrapporten lag som kräver omtag. I rapporten beskrivs bl.a. att dagens lagstiftning i sig inte är tillräcklig för att stärka patientens ställning. I sin sammantagna slutsats konstaterar myndigheten att patienter uppskattar att kunna välja vårdgivare men att valfriheten riskerar att leda till en mer ojämlik vård, eftersom den ökade tillgängligheten främst tycks gynna socioekonomiskt starka grupper med relativt lättare hälsobesvär. Regeringen avser att återkomma till med information om fortsatt hantering av tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Social- departementet Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård 2016/17:106, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 35), skr. 2018/19:75 (S 14), 2019/20:75 (S 8) och skr. 2020/21:75 (S 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samlat omhändertagande av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna*: tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om det samlade omhändertagandet i vården och omsorgen av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna 2016/17:SoU18 s. 5). att ge utredningen utveckling för god och nära vård ett tilläggsdirektiv (S 2017:01, dir. 2017:97). uppdrag om att utreda och lämna förslag på hur samverkan mellan primärvården och den kommunala hälso- och sjukvården och omsorgen kan underlättas och hur gränssnittet mellan dessa verksamheter bör se ut. Ytterligare ett tilläggsdirektiv till utredningen beslutades I tilläggsdirektivet ingick att undersöka hur samordningen av vårdinsatser för patienter och brukare med omfattande och komplexa vårdbehov kan förbättras och att se över befintlig lagstiftning när det gäller krav på vårdplaner. I utredningens ursprungliga uppdrag låg också att ta fram ett nationellt uppdrag för primärvården, vilket är av stor vikt för det samlade omhändertagandet för äldre. Utredningen lämnade ett första Ytterligare ett delbetänkande lämnades 2018, God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39). 2020 överlämnade utredningen sitt slutbetänkande God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19) till Utredningen föreslår bl.a. en lagreglerad skyldighet för regionen och kommunen att samverka kring primärvården. har remissbehandlats och förslagen bereds i . Regeringen har vidare i skrivelsen Framtidens äldreomsorg – en natio- nell kvalitetsplan (skr. 2017/18:280) behandlat frågor som rör sjuka äldre. Skrivelsen överlämnades till . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) beslutade regeringen att avsätta , 2019 och 2020 till kommuner och regioner för samverkan vid utskrivning från Därtill avsattes i vårändringsbudgeten för 2018 (prop. 2017/18:99) för att bidra till ökad kunskap om lagstiftningen och de verktyg som finns för en välfungerande samverkan. Vidare kan nämnas att har tagit initiativ till en förstudie för att kartlägga och analysera hur myndigheten kan utöka och förbättra stödet till hälso- och sjukvård. Regeringen har med anledning av förstudien gett i uppdrag att stärka stödet till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården. om ett nytt samlat uppdrag till att genomföra insatser för att stödja omställningen i hälso- och sjukvården till en god och Det nya uppdraget ersatte uppdraget att stödja hälso- och sjukvård och kompletterar tidigare beslutade uppdrag att följa upp omställningen till god och nära vård. Uppdraget ska redovisas till Punkten är inte slutbehandlad. om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården 2016/17:110, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 38), skr. 2018/19:75 (S 15), skr. 2019/20:75 (S 9) och skr. 2020/21:75 (S 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om bortre tidsgräns*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen i fortsättningen bör fastställa en bortre tidsgräns för nya riktade statsbidrag (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Punkt 2 om uppföljning och effektutvärdering*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen i fortsättningen bör utforma riktade statsbidrag på ett sätt som underlättar uppföljning och effektutvärdering (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Punkt 3 om översyn*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör göra en översyn av befintliga riktade statsbidrag som saknar en tidsgräns (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Punkt 4 om systematisk process*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att staten bör ta fram en nationell övergripande plan för att få till stånd en systematisk process vid beslut om införande av nya riktade statsbidrag (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Punkt 5 om prestationsbaserade statsbidrag*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om prestationsbaserade statsbidrag (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 37) angavs vad gäller de fem tillkännagivandena om riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården följande. Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att översiktligt redovisa och analysera utvecklingen av statens styrning av kommuner och regioner och deras verksamheter. Till följd av regeringens arbete med det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 och på grund av att regeringen behövt göra nödvändiga prioriteringar avser regeringen att återkomma i frågorna om riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården . Pandemin har till stor del hanterats genom nya riktade statsbidrag, vilket gör det mer komplicerat att slå fast en långsiktig strategi. Regeringen avser alltjämt att återkomma i frågorna om riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården . Följande punkter är inte slutbehandlade: 1–5. 2021/22:75 Social- departementet Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken Prop. 2016/17:188, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 49), skr. 2018/19:75 (S 17), skr. 2019/20:75 (S 10) och skr. 2020/21:75 (S 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att det behöver tas ett samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken (bet. 2017/18:SoU5 s. 10). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över styrningen inom funktions- hinderspolitiken (S 2017:09, dir. 2017:133). utredningen sitt slutbetänkande Styrkraft i funktionshinderspolitiken (SOU 2019:23). Betänkandet har remitterats och bereds inom . Regeringen beslutade om en Strategi för systematisk uppföljning av funktionshinderspolitiken. Beslutet innebär att 28 myndigheter som omfattas av beslutet får i uppdrag att följa upp funktionshinderspolitiken –2031 utifrån det nationella målet för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). Resultaten av uppföljningen ska lämnas till i respektive myndighets årsredovisning. gav regeringen även Myndigheten för delaktighet i uppdrag att ge stöd till de myndigheter som omfattas av beslute om en Strategi för systematisk uppföljning av funktionshinders- politiken. Uppdraget ska pågå så länge som uppdraget till myndigheterna pågår. Regeringen avser återkomma till i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 12 om valfrihet*: har tillkännagett att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att alla personer med funktionsnedsättning som har beviljats en insats ska få möjlighet att välja utförare enligt ett tillkännagivande som gjorde (bet. 2017/18:SoU5 s. 23 f.). Utskottet anför i betänkandet att det borde vara självklart att alla brukare har likvärdiga möjligheter att bestämma över sin personliga assistans. Även den som får sin personliga assistans från kommunen bör få en rätt att välja utförare genom att lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (S 2016:03, dir. 2016:40). lämnade utredningen sitt slutbetänkande Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (SOU 2018:88). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur insatsen personlig assistans kan organiseras i ett statligt huvudmannaskap (dir. 2021:76). Utredaren har bl.a. i uppdrag att lämna förslag på hur kommunala beslut om personlig assistans kan överföras och anpassas till socialförsäkrings- balkens regelverk för statlig assistansersättning. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2 och 12. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Prop. 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 54), skr. 2018/19:75 (S 18), skr. 2019/20:75 (S 11) och skr. 2020/21:75 (S 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om generell tillståndsplikt*: har tillkännagett att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkes- mässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offent- lig verksamhet enligt ett tillkännagivande som gjorde 2017 (bet. 2017/18:SoU1 s. 37 f.). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 160) angavs att frågan bereds inom ramen för den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , Liberalerna och de gröna (, punkt 61). Regeringens angav i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 avsnitt 7.3 s. 155) att det vid en samlad bedömning inte framstod som genomförbart att tillmötesgå i denna fråga. ansåg dock att tillkännagivandet inte kunde anses slutbehandlat genom de redovisade åtgärderna (bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123). Regeringen avser att återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 55), skr. 2018/19:75 (S 19), skr. 2019/20:75 (S 12) och skr. 2020/21:75 (S 11). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om stärkt rehabiliteringskedja (reservation 12)*: har tillkännagett för regeringen det som anförs i reservationen (rskr. 2017/18:124 och bet. 2017/18:SfU1 s. 63 f.). I reservationen anförs att kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser, minskar användningen av sjukförsäkringen och att en regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga bör göras under hela sjukfallet fram till en bortre tidsgräns. Regeringen ska enligt tillkännagivandet återkomma till med lagförslag i enlighet med det anförda. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 29 f.) redovisade regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och angav i huvudsak följande. För att säkerställa en regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga har regeringen vidtagit flera åtgärder. –har getts i uppdrag att stärka sjukförsäkrings- handläggningen för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivnings- process (S2015/07316). 2021/22:75 Social- departementet – har getts i uppdrag att, inom ramen för sitt lagstadgade samordningsansvar, förstärka arbetet med att ge stöd till sjukskrivna individer för återgången till arbete (S2018/00529). – har getts ett uppdrag om förbättrad kvalitet i ärenden om rätt till sjukpenning (S2020/06863). – Regeringen lämnade i propositionen Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78) förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken. Lagändringen trädde i kraft den 15 Denna lagändring syftar till att åstadkomma en mer flexibel Vad gäller en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen är regeringens bedömning att en sådan är problematisk i flera avseenden. som lämnade sjukförsäkringen vid den bortre tidsgränsen var för sjuka för att kunna ta del av de åtgärder som erbjöds av Arbetsförmedlingen. av dem som utförsäkrades återvände till sjukförsäkringen och blev sjukskrivna på nytt. Det kan också konstateras att de som inte återvände till sjukförsäkringen hade betydande svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden (Socialförsäkringsrapport 2014:12). Behovet av ekonomiskt bistånd ökade inom denna grupp, liksom andelen som tog ut hela eller delar av sin ålderspension. Punkten är slutbehandlad. En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården 2017/18:40, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 24), skr. 2019/20:75 (S 13) och 2020/21:75 (S 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om parlamentarisk utredning (reservation 5)*: har