prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — Med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning skulle utredaren bl.a. analysera och överväga olika alternativ när det gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Uppdraget innefattade att med en sådan utgångs- punkt även se över lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Digifysiskt vårdval – Tillgänglig primär- vård baserad på behov och kontinuitet (SOU 2019:42) . Vidare har utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01, dir. 2017:97) haft i uppdrag att analysera ändamålsenligheten med uppdelningen i öppen och sluten vård i relation till utredningens övriga förslag samt redogöra för vilka konsekvenser en förändring respektive borttagning av dessa begrepp skulle kunna få. Utredningen lämnade sitt huvudbetänkande God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19) till regeringen . Utredningen valde att inte föreslå några ändringar i indelningen av öppen och sluten vård. Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgs- analys i uppdrag att analysera patientlagens efterlevnad, analysera patienters inställning till de valmöjligheter som följer av lagen, samt analysera vad individers möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård har inneburit för hälso- och sjukvården i stort. 2021/22:75 Social- departementet redovisade myndigheten sitt uppdrag i slutrapporten lag som kräver omtag. I sin sammantagna slutsats konstaterar myndig- heten att patienter uppskattar att kunna välja vårdgivare men att valfriheten riskerar att leda till en mer ojämlik vård, eftersom den ökade tillgängligheten främst tycks gynna socioekonomiskt starka grupper med relativt lättare hälsobesvär. Ärendet bereds fortsatt. Punkt 20 om valfrihet i slutenvården – patientlagen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att utöka möjligheten till valfrihet inom slutenvården (bet. 2018/19:SoU8 s. 73 f.). Regeringen beslutade att ge Myndigheten för vård och omsorgsanalys i uppdrag att följa upp patientlagens genomslag. Uppdraget, som har nämnts ovan, innebar att myndigheten skulle analysera patientlagens efterlevnad, analysera patienters inställning till de valmöjligheter som följer av lagen, samt analysera vad individers möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård har inneburit för hälso- och sjukvården. I uppdraget ingick det även att redogöra för exempel på andra pågående insatser som myndigheter, huvudmän och vårdgivare har tagit initiativ till och som syftar till att stärka patientens ställning i svensk hälso- och sjukvård. dessutom ge förslag på hur patientens ställning kan stärkas ytterligare, med utgångspunkt i principen vård efter behov. redovisade myndigheten sitt uppdrag i slutrapporten En lag som kräver omtag. I rapporten beskrivs bland annat att dagens lagstiftning i sig inte är tillräcklig för att stärka patientens ställning. sammantagna slutsats konstaterar myndigheten att patienter uppskattar att kunna välja vårdgivare men att valfriheten riskerar att leda till en mer ojämlik vård, eftersom den ökade tillgängligheten främst tycks gynna socioekonomiskt starka grupper med relativt lättare hälsobesvär. Vidare har, som nämns ovan, utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01, dir. 2017:97) haft i uppdrag att analysera ändamålsenligheten med uppdelningen i öppen och sluten vård. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19) till regeringen Utredningen valde att inte föreslå några ändringar i indelningen av öppen och sluten vård. Regeringen avser att återkomma till Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 57 om gemensamma standarder*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att på lämpligt sätt se till att gemensamma standarder tas fram för journalsystem och kvalitetsregister 2018/19:SoU8 s. 145 f.). Regeringen beslutade att ge E- hälsomyndigheten i uppdrag att sammanställa och tillgängliggöra gemensamma nationella specifikationer, dvs. standarder ska tillämpas i olika situationer för att underlätta informationsutbyte, inom och mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst. I uppdraget ingick att inrätta en funktion dit berörda målgrupper kan vända sig för att få information om vilka gemensamma specifikationer som finns samt vägledning i hur de kan tillämpas. Av redovisningen framgår bland annat att funktionen för att sammanställa och tillgängliggöra specifikationer nu är i drift och att en webbaserad tjänst har lanserats. Myndighetens instruktion har reviderats för att formalisera myndig- hetens arbete med specifikationer. Enligt ändringen, som trädde i kraft , ska myndigheten ansvara för att fastställa vilka e- hälsospecifikationer som ska vara nationella och gemensamma och tillgängliggöra information om dessa samt samordna och stödja berörda aktörers arbete med att ta fram och använda sådana specifikationer. Vidare gör ett stort antal insatser för att standardisera dokumentationen i vården. Inom ramen för myndighetens instruktions- enliga uppdrag att tillhandahålla ändamålsenlig informationsstruktur och enhetliga begrepp ger myndigheten användarstöd genom bl.a. regionala utbildningar och webbinarier riktade till verksamhets- och systemutveck- lare. tar vidare fram specifikationer som beskriver hur information ska struktureras och kodas på detaljerad nivå inom specifika områden, för att underlätta för kommuner och landsting i deras arbete med att anpassa och utveckla sina informationssystem. Myndigheten hade också i uppdrag att bistå Kommuner och Regioner (SKR) i arbetet med att utveckla vårdförlopp. I uppdraget ingick bl.a. att identifiera och beskriva information som kan struktureras och uttryckas på ett enhetligt sätt och det framgår uttryckligen att myndigheten bör föra dialog med standardiseringsorganisationerna och samordna arbetet med det standardiseringsarbete som bedrivs inom hälso- och sjukvården. redovisade uppdraget i rapporten arbetet med att utveckla personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp. Slutligen kan nämnas att staten och SKR har årliga överenskommelser gällande , inom vilket Nationella programmet för datainsamling, NPDi, är en del. Centralt för NPDi är användning av standarder både avseende informatik och teknik. Regeringen avser återkomma till i budgetpropositionen och där slutbehandla tillkännagivandet. Punkten är inte slut- behandlad. Punkt 58 om översyn av patientdatalagen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att överväga om det finns anledning att göra en översyn av patientdatalagen och annan relevant lagstiftning (bet. 2018/19:SoU8 s. 145 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag som rör personuppgiftshantering inom och mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård (S 2019:01, dir. 2019:37). Utredaren har bland annat haft i uppdrag att se över möjligheterna att införa direktåtkomst inom och mellan vissa verksamheter i socialtjänst och hälso- och sjukvård samt utvidgad informationsöverföring för kvalitetsutveckling mellan vårdgivare i hälso- och sjukvården. lämnade Utredningen om sammanhållen information inom vård och omsorg delbetänkandet Informationsöverföring inom vård och omsorg (SOU 2021:4). I betänkandet föreslås en ny lag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation och kvalitetsuppföljning. lämnade utredningen sitt slutbetänkande Ombuds tillgång till vård- och omsorgsuppgifter och förenklad behörighetskontroll inom vården (SOU 2021:39). De båda betänkandena har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till i frågan i samband med att en proposition överlämnas till med anledning av betänkandena . Punkten är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Social- departementet 2021/22:75 Följande punkter är inte slutbehandlade: 4, 19, 20, 57 och 58. 2019/20:50, bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 30). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om jämställd sjukfrånvaro*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen dels bör ge i uppdrag att följa upp läkarintygsskrivande, dels bör tillsätta en utredning i syfte att motverka osakliga könsskillnader i sjukfrånvaro (bet. 2019/20:SfU13 s. 6 f.). I budgetpropositionen redovisades vidtagna åtgärder för (prop. 2021/22:1 utg.omr. 10 avsnitt 3.6 s. 31 f.). Regeringen angav där följande. Regeringen har, i ett första steg, i regleringsbrevet gett i uppdrag att skapa förutsättningar för systematiska uppföljningar av läkarintyg på vårdenhetsnivå. Vid genomförandet av uppdraget har haft dialoger med och hälso- och sjukvården och den gemensamma bilden är att uppföljningar kan ge nytta inom samverkansarbetet. föreslår att en gemensam analys genomförs av samtliga aktörer med utgångspunkt i de frågeställningar som har identifierats. Regeringen bedömer att det behövs ökad kunskap om risken för osakliga skillnader i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män. Systematisk uppföljning av läkarintyg innebär exempelvis uppföljning av läkares sjukskrivningspraxis på olika vårdenheter avseende skillnader mellan kvinnor och män. Detta bidrar till samverkan mellan och hälso- och sjukvården samt kompletterar regionernas kvalitetsuppföljning. Regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder för att åstadkomma en systematisk uppföljning av läkarintyg. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Regeringen har därefter i regleringsbreven lämnat fortsatta uppdrag till respektive att skapa förutsättningar för uppföljningar av läkarintyg. ska i samarbete med fortsätta med det påbörjade arbetet att skapa förutsättningar för systematiska uppföljningar av läkarintyg på vårdenhetsnivå. Uppdraget ska genomföras i dialog med företrädare för hälso- och sjukvården. och ska lämna en gemensam redovisning av uppdraget . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /20, bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 32). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa (bet. 2019/20:SoU5 s. 21 f.). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 avsnitt 5.3 s. 81) redovisade regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och angav följande. Regeringen har gett och ett uppdrag att tillsammans med ett tjugotal berörda myndigheter inkomma med underlag inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171). I arbetet ska bl.a. hbtq-personer särskilt lyftas. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har också gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och i uppdrag att genomföra en kartläggning av ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa (S2021/01354). Uppdraget ska slutredovisas . ansåg dock att tillkännagivandet inte kunde anses slut- behandlat genom de redovisade åtgärderna (bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123). Regeringen avser att återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om informationsplikten för hivpositiva*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en översyn av smittskyddslagen (bet. 2019/20:SoU5 s. 26 f.). Ärendet bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 4 och 6. Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor Motioner från allmänna motionstiden /20, bet. 2019/20:SoU7 redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 33). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om utvärdering av narkotikapolitiken m.m.*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om dels en nollvison när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en utvärdering av narkotikapolitiken (bet. 2019/20:SoU7 s. 22 f.). I propositionen En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 (prop. 2020/21:132) föreslog regeringen en nollvision om att ingen ska dö till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning. I propositionen hänvisade regeringen till det aktuella tillkännagivandet och angav följande. Enligt utskottet behöver en nollvision och en nolltolerans mot narkotikarelaterade dödsfall. I första hand ska fokus ligga på att förebygga så att människor väljer att inte använda narkotika. Vidare bör individen och dennes rätt att få det stöd och den behandling han eller hon behöver för sin beroendesjukdom uppmärksammas. I denna proposition fastställer regeringen att ett mål om en nollvision avseende dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar ska inkluderas 2021/22:75 Social- departementet Regeringen bedömer att ett mål om en nollvision avseende dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar kommer att skapa ett tydligare fokus och kraftsamling kring arbetet i samhället för att minska dessa dödsfall. Målet om en nollvision kan också bidra till att förebygga användningen av narkotika, minska utvecklingen av skadligt bruk, missbruk eller beroende av narkotika samt öka tillgången till vård och stöd av god kvalitet för personer i missbruk eller beroende. Regeringen anser att detta mål svarar mot den del av tillkännagivandet som berör en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall. framförde i propositionen att tillkännagivandet i denna del därmed skulle anses slutbehandlat (prop. s. 65). I propositionen angavs vidare följande. tillkännagivandet vidare riktat en uppmaning till regeringen att utvärdera den nuvarande narkotikapolitiken. Det är mening att en fortsatt restriktiv narkotikapolitik måste kombineras med en god missbruks- och beroendevård som innehåller insatser för skademinimering, som exempelvis minskad spridning av blodsmittor. Utskottet anser därför att den nuvarande narkotikapolitiken bör utvärderas i syfte att säkerställa att den är förenlig med kraven på evidensbaserad vård, beprövad erfarenhet Regeringen angav i propositionen att denna del av tillkännagivandet alltjämt bereds i och inte är slutbehandlad (prop. s. 65 f.). avslog regeringens proposition och lämnade ett tillkännagivande om en ny ANDTS-strategi (bet. 2020/21:SoU25, rskr. 2020/21:375). Se vidare rskr. 2020/21:375 punkt 2. Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag som rör den svenska narkotikapolitiken. tillkännagivandet ska beaktas inom ramen för utredningen. Ersättning till särskilt sårbara grupper i arbetsför ålder Utskottsinitiativ, bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 37). Skrivelsen är slutbehandlad. Om ersättning till särskilt sårbara grupper i arbetsför ålder*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ersättning till särskilt sårbara grupper i arbetsför ålder (bet. 2019/20:SoU521s. 5 f.). Regeringen beslutade propositionen Extra ändrings- budget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:187). I propositionen föreslogs ändrade ramar för utgiftsområden och anvisades ändrade anslag som en del av de åtgärder som regeringen vidtagit i enlighet med tillkännagivandet. Regeringen beslutade ändring av förordningen (2020:244) om viss tillfällig föräldrapenning med anledning av sjukdomen covid-19 så att förälder till ett allvarligt sjukt barn kan få tillfällig Vidare beslutade regeringen en ny förordning (2020:582) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19. angivna riskgrupper som, helt eller delvis, avstår från för-värvsarbete för att undvika att smittas av viruset som orsakar sjukdomen covid-19 ska ha rätt till förebyggande sjukpenning. Rätt till smittbärarpenning har vissa anhöriga till personer i riskgrupp. Förordningen trädde i kraft har rätten till ersättning förlängts vid ett flertal I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. s. 32) redovisade regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och angav bland annat följande. förordningen (2020:582) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19. vissa angivna riskgrupper som, helt eller delvis, avstår från förvärvsarbete för att undvika att smittas av viruset som orsakar sjukdomen covid-19 gavs rätt till förebyggande sjukpenning. Rätt till smittbärarpenning gavs till vissa närstående med anhöriga i riskgrupp. Förordningen trädde i kraft den Den ersattes sedan av förordningen (2021:60) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19, som trädde i kraft . Regeringen ansåg att tillkännagivandet var tillgodosett genom de Punkten är slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /20, bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 42). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 18 om digitalisering i vården*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om digitalisering i vården (bet. 2019/20:SoU11 s. 75 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag som rör personuppgiftshantering inom och mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård (S 2019:01, dir. 2019:37). Utredningen om sammanhållen information inom vård och omsorg delbetänkandet Informationsöverföring inom vård och omsorg (SOU 2021:4), som berör delar av tillkännagivandet. I betänkandet föreslås en ny lag om sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation och De båda betänkandena har remissbehandlats. Regeringen har beslutat om lagrådsremissen Sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation som behandlar delbetänkandets lagförslag avseende sammanhållen vård- och omsorgsdokumentation och flera sekretessbestämmelser. avser att återkomma till angående tillkännagivandet i samband med att en proposition överlämnas till med anledning av Punkten är inte slutbehandlad. Vistelsekommuners ansvar för socialtjänstinsatser Utskottsinitiativ, bet. 2021/22:75 redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 47). Social-Skrivelsen är inte slutbehandlad. Om vistelsekommuners ansvar för socialtjänstinsatser*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om vistelsekommuners ansvar för socialtjänstinsatser (bet. 2019/20:SoU24 s. 5 f.). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 135–136) angavs följande. har tillkännagett för regeringen att den skyndsamt ska bereda ett lagförslag som innebär en tidsbegränsad möjlighet för en vistelsekommun att neka hemtjänst för personer med en annan bosättningskommun och återkomma till . Den lagändring som anfört är komplicerad och förutsätter en grundlig juridisk analys. Givet att lagändringen skulle vara tillfällig och gälla bedömer regeringen att detta inte är möjligt att hinna genomföra. Frågan om behovet av ändringar i socialtjänstlagen har varit aktuell men de signaler regeringen har fått tyder på att kommunerna själva har lyckats lösa detta genom dialog. Regeringen avser inte att gå till mötes i denna fråga. Regeringen ansåg i och med detta att tillkännagivandet var slutbehandlat. hade inte någon invändning mot regeringens bedömning vid behandlingen av budgetpropositionen . I sitt yttrande över skrivelse 75 anför socialutskottet att utskottet inte delar regeringens bedömning att tillkännagivandet om vistelsekommuners ansvar för socialtjänstinsatser ska bedömas som slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21 s. 105). Punkten står därför åter som öppen. Utskottet noterar i yttrandet att regeringen har angett tidsbrist som det huvudsakliga skälet till att det inte var möjligt att hinna utreda och genomföra den tillfälliga lagändring som efterfrågade. Utskottet konstaterar att det har gått riktade tillkännagivandet mot regeringen. Utskottet framhåller vidare att covid-19-pandemin fortfarande pågår, att smittspridningen är hög i stora delar av landet samt att den extraordinära situation, och dess följdeffekter på vård och omsorg, som utskottet anförde som motivering till tillkännagivandet fortfarande råder. Utskottet anser att regeringen borde ha fortsatt att bereda tillkännagivandet, även när den ansåg att det inte var möjligt att hinna tillgodose tillkännagivandet . Vid en sådan behandling hade regeringen kunnat arbeta för att förbereda en tillfällig. lagändring , vilket hade varit till hjälp för många kommuner . har på uppdrag av regeringen kartlagt hur utbrottet av covid-19 påverkade tillämpningen av ansvarsbestämmelserna i 2 a kap. socialtjänstlagen (2001:453) vad gäller enskildas rätt till hemtjänstinsatser från vistelsekommun vid tillfällig semestervistelse och s.k. delårsboende. Regeringen avser att återkomma till och därmed slutbehandla tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /20, bet. 2019/20:SoU9 redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 49). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 22 om expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad först*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en expertgrupp för att vidareutveckla metoden Bostad (bet. 2019/20:SoU9 s. 39 f.). ett uppdrag till där myndigheten bland annat ska analysera och ge förslag på åtgärder för att stödja kommunernas införande av, den i de nationella riktlinjerna för missbruk och beroende, föreslagna insatsen Bostad först, i syfte att öka antalet inskrivna och öka följsamheten. redovisade sitt uppdrag i rapporten Förebygga och motverka hemlöshet. Myndigheten föreslår bl.a. att ett flerårigt riktat statsbidrag till kommunerna för att utöka eller starta Bostad först-verksamheter och att regeringen utser en lämplig myndighet som får nationellt ansvar för metodstöd, utbildning och uppföljning av Bostad Regeringen avser bereda förslagen inom ramen för arbetet med den nationella hemlöshetsstrategin 2022–2026 som aviserades i budget- Punkten är inte slutbehandlad. Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform 2020/21:164, bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 58). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om primärvårdens grunduppdrag*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om primärvårdens grunduppdrag 2020/21:SoU2 s. 14). Utskottet framför i betänkandet att hälsofrämjande insatser bör inkluderas i primärvårdens grunduppdrag. Enligt utskottet bör även rehabilitering ingå i primärvårdens grund- Avslutningsvis anser utskottet att primärvården bör få ansvar för uppsökande arbete, bl.a. för dem som inte själva söker sig till hälso- och Enligt tillkännagivandet bör regeringen återkomma till med förslag i enlighet med vad utskottet anfört. Regeringen överväger fortsatt vilka eventuella åtgärder som bör vidtas med anledning av tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. Huvudmannaskap för personlig assistans redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 61). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Om huvudmannaskap för personlig assistans*: har till- kännagett för regeringen det som utskottet anför om huvudmannaskap för personlig assistans (bet. 2020/21:SoU10 s. 5 f.). 2022 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9 avsnitt 7.3 s. 151 f.) gjorde regeringen 2021/22:75 Social- departementet bedömningen att det mot bakgrund av frågans komplexitet inte är möjligt att presentera ett lagförslag som tillkännagett för regeringen. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag som rör statligt huvudmannaskap för personlig assistans (dir. 2021:76). Utredaren har bland annat i uppdrag att lämna förslag på hur kommunala beslut om personlig assistans kan överföras och anpassas till socialförsäkrings- balkens regelverk för statlig assistansersättning. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma i frågan. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper Utskottsinitiativ, bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (S 62). Skrivelsen är slutbehandlad. Om avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om avgiftsfritt pneumokockvaccin för vissa grupper (bet.