prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Det lägre resultatet beror på att värdeförändringen på marktillgångar var betydligt högre föregående år till följd av ändrade redovisningsprinciper . redovisade ett resultat på , vilket är bättre än föregående år. I årsredovisningen för staten omförs den del av resultatet som betraktas som utdelning till skatteintäkt i stället för resultat från andelar. omfördes till skatt. resultatandelar från till -0,och det totala egna kapitalet från till . Aktier i övertogs av . redovisade en resultatandel som var högre jämfört med . Förändringen beror främst på att resultatet 2020 påverkades av nedskrivning hänförlig till goodwill i samt en realisationsförlust från försäljningen av . SAS redovisade en resultatandel på -1,för perioden /2021. Resultatet blev högre jämfört med /2020. Not 12 Nettokostnad för statsskulden Finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden Ränteintäkter avseende upplåning i svenska kronor Ränteintäkter avseende upplåning i utländsk valuta Räntekostnader avseende upplåning i svenska kronor Räntekostnader avseende upplåning i utländsk valuta Realiserade valutakursförändringar (netto) Orealiserade valutakursförändringar (netto) Över-/underkurs vid emission (netto) Intäktsförda, preskriberade obligationer m.m. Realiserade kursförändringar (netto) Provisioner till banker m.fl. Nettokostnad för förvaltning av statsskulden redovisar finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. De innefattar även intäkter och kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden ökade med från föregående år trots att skulden har minskat. Den ökade kostnaden förklaras till stor del av orealiserade valutakursförluster då kronan försvagats mot andra valutor. har det låga ränteläget bidragit till att sänka kostnaden, när skulden successivt omsätts till lägre räntor. Påverkan från valutakursförändringar har försämrats med som ränteintäkterna har minskat med . Den största kostnadsminskningen avser realiserade kursförändringar, vilka minskade med . Realiserade kursförändringar uppstår när köper tillbaka obligationer och statsskuldsväxlar och beror på att marknadsräntan avviker från kupongräntan. Nettot av över- och underkurser vid emission har förbättrats med . Räntekostnaderna har minskat med . har gjort en rättning av ingående balanser (över- och underkurser) för ett antal realobligationer som varit felaktigt inlästa i affärssystemet. inneburit att resultaten för dessa obligationer inte blivit korrekt periodiserade över löptiden. Rättningen påverkar överkurser i svenska kronor med som finansiell intäkt och underkurser i svenska kronor som finansiell kostnad. har ändrat princip för hantering av valutakursförändringar på bankkonton. Ändringen från orealiserat till realiserat valutaresultat har gett upphov till en valutakursvinst på , vilket påverkar posten Realiserade valutakursförändringar positivt och orealiserade valutakursförändringar omvänt. Not 13 Övriga finansiella intäkter Orealiserade värdeförändringar finansiella instrument Havs- och vattenmyndigheten, , institutet, Kammarkollegiet m.fl. Övriga finansiella intäkter ökade med jämfört med främst på grund av orealiserade värdeförändringar i finansiella instrument och ränteintäkter hos Kärnavfallsfondens samt inlevererade överskott. levererade in ett överskott på 2021, vilket är en ökning med jämfört med . Kärnavfallsfondens finansiella intäkter omfattar orealiserade värdeförändringar hänförliga till utländska och svenska aktier samt ränteintäkter för nominella placeringar. Intäkterna har ökat med sammanlagt jämfört med föregående år. () finansiella intäkter ökade med . Ökningen förklaras främst av orealiserade kursvinster hänförbara till engagemang i utländsk valuta. Under posten Övriga finansiella kostnader redovisas ökningar av kursförluster på motsvarande belopp. finansiella intäkter är främst räntor i skattekontosystemet, vilka ökade med jämfört med föregående år. Centrala finansiella intäkter består av räntor på studielån och ränteintäkter på återkrav gällande hemutrustningslån m.m. Finansiella intäkter har minskat med jämfört med föregående år vilket förklaras av att räntan för studielån har sänkts från 2021. Finansiella intäkter hos () var föregående år men uppgår 2021 till endast . Beloppet avsåg i allt väsentligt en realisationsvinst om vid försäljning av andelarna i Fysikhuset Kommanditbolag. Not 14 Övriga finansiella kostnader Orealiserade värdeförändringar finansiella instrument Aktivering av finansiella kostnader Övriga finansiella kostnader ökade med jämfört med föregående år. finansiella kostnader ökade med jämfört med . Ökningen förklaras främst av orealiserade kursförluster vid omvärderingar av skulder och avsättningar i utländsk valuta. Under posten Övriga finansiella intäkter redovisas ökningar av kursvinster på motsvarande belopp. värdeförändringar på finansiella instrument ökade med netto jämfört med föregående år. De realiserade värdeförändringarna uppgick nu till , medan de orealiserade värdeförändringarna sjönk kraftigt. Kärnavfallsfondens finansiella kostnader har ökat med och består främst av räntekostnader på placeringar samt realisationsförluster. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter myndigheten tar upp som tillgång för att bygga anläggningen. Not 15 Balanserade utgifter för utveckling Årets utgifter, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ackumulerade avskrivningar vid utrangering/försäljning Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. I posten Balanserade utgifter för utveckling ingår främst egenutvecklade it-system och program. Totalt ökade tillgångarna för balanserade utgifter för utveckling med De största tillgångarna finns hos , , och . har balanserade utgifter för utveckling av it-system om Den största delen avser it-stöd för ärendehantering, självbetjäning och automatisering. förvaltar vissa it-system för räkning och vidareutvecklar dessa samt hanterar nyutveckling enligt uppdrag från . faktureras kostnaderna för de avskrivningar som avser dessa anläggningstillgångar. har balanserade utgifter för utveckling inklusive pågående ökat med jämfört med . Några stora projekt är Durtvå (polisens utredningsstöd), utveckling av Linuxplattformen och vidareutveckling av registerutdragstjänst. och har balanserade utgifter för utveckling av it-system om respektive . Av de totala investeringarna på står för , för och för . Not 16 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Årets utgifter, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ackumulerade avskrivningar vid utrangering eller försäljning Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Under posten Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta it-system och program. Posten ökade med jämfört med föregående år. Den största ökningen, , avser svenska kraftnäts investeringar i bland annat i systemlösningar som behövs i det framtida kraftsystemet och systemlösningar för att uppfylla de europeiska nätkoderna. svenska kraftnäts rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar uppgår till och består främst av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättigheter för optoförbindelser, licenser och balanserade utgifter för dataprogram. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har tillgångar på . Tillgångarna avser främst investeringar i det nationella radiokommunikationssystemet . Not 17 Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar förekommer i mycket liten utsträckning. finns inga förskott avseende immateriella anläggningstillgångar. Not 18 Statliga väganläggningar Överföringar från Pågående nyanläggningar redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Anskaffningskostnad för mark för väganläggningsändamål ingår i redovisat värde för väganläggningar. Komponentavskrivning tillämpas för samtliga väganläggningar och avskrivningstiden är . Värdet av väganläggningar som färdigställdes var (överfört från Pågående nyanläggningar). Bland färdigställda projekt ingår till exempel E22 Sätaröd-Vä motorväg där syftet var att öka trafiksäkerheten, minska trafikens påverkan på boendemiljöer samt minska restider, E20 –och . E45 delen – har också färdigställts vilket har medfört att kapaciteten på väg under maxtimmen i har ökat . Not 19 Statliga järnvägsanläggningar Överföringar från Pågående nyanläggningar Minskning av ackumulerade avskrivningar vid utrangering eller försäljning redovisar investeringar i järnvägsanläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår i redovisat värde. differentierade avskrivningstider, , på samtliga järnvägsanläggningar. Värdet av järnvägsanläggningar som färdigställdes var (överfört från Pågående nyanläggningar). Värdet av färdigställda järnvägsanläggningar var högre än . I objekt som färdigställts ingår bland annat ökad kapacitet –, triangelspår , dubbelspår Hemfosa–Tungelsta samt spår och växelbyte Flens övre–. Not 20 Byggnader, mark och annan fast egendom Årets utgifter, egen utveckling Överföringar från Pågående nyanläggningar Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ackumulerade avskrivningar vid utrangering/försäljning Minskning av ackumulerade uppskrivningar vid utrangering/försäljning Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Cirka 15 myndigheter förvaltar byggnader, mark och annan fast egendom för statens räkning. förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet samt ett antal kungsgårdar och vissa markområden. redovisar främst nationalparker och naturreservat. Många markområden är bokförda till ett värde som är långt under marknadsvärdet. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål samt ett antal byggnader klassade som statliga byggnadsminnen. förvaltar bland annat riksdagsbyggnaderna. Det bokförda värdet för statens byggnader, mark och annan fast egendom är vilket är en ökning med jämfört med . Det bokförda värdet för , mark och annan fast egendom minskade med till . Detta beror främst på att årets avskrivningar är större än årets aktiveringar. Av årets totala av- och nedskrivningar på står för och för . Det bokförda värdet på fastigheter ökade med till . Värdet av nyanskaffningar uppgick till inklusive direktavskrivna anläggningar. Det är främst tillträdd nybyggnation som ökat och omfattas till exempel av objekt på , i och i Revinge. bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom ökade med . Ökningen beror framför allt på ökat bokfört värde för teleutrustning. Not 21 Förbättringsutgifter på annans fastighet Årets utgifter, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ackumulerade avskrivningar vid utrangering/försäljning Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll i fall där utgifterna uppgått till väsentliga belopp. Totalt ökade det bokförda värdet på statens förbättringsutgifter på annans fastighet med 2021. ökning har varit störst hos som har ökat med Årets investeringsprojekt är kopplade till polisens fortsatta tillväxt och säkerhetshöjande åtgärder. Hos Kriminalvården var ökningen . Kriminalvården har haft omfattande investeringar i samband med kapacitetsökningen. Investeringar har gjorts bland annat i en ny serverhall, nya bostadsrum på häktet , ombyggnad av kök på anstalten Färingsö och ombyggnation på anstalten Östragård. Not 22 Maskiner, inventarier, installationer m.m. Årets utgifter, egen utveckling Överföringar från pågående nyanläggningar Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ackumulerade avskrivningar vid utrangering eller försäljning Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och transportmedel är exempel på tillgångar som myndigheterna redovisar under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Årets totala investeringar uppgår till . Årets investeringar för uppgår till . Ökningen av maskiner och inventarier består till stor del av nya passtationer samt inredning och utrustning av lokaler till följd av polisens fortsatta tillväxt. Innehavet för består bl.a. av övervakningsfartyg, vattenskotrar och flygplan och årets investeringar uppgår till . Årets anskaffningar omfattar bland annat anskaffning av ett elektrooptiskt system till flygplanen, livstidsförlängning av miljöskyddsfartyg och utsjöövervakningsfartyg. har även anskaffat nytt länssystem, nya fordon och kustlänsor. Svenska kraftnäts tillgångar består främst av kraftledningar, stationer, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoanläggningar och tele- och informationssystem. Årets investeringar uppgår till , medan postens ökning i övrigt beror på överföring från Pågående nyanläggningar med . Not 23 Pågående nyanläggningar Årets utgifter, egen utveckling Överföringar från Pågående nyanläggningar Anm.: Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Av det totala bokförda värdet på för Pågående nyanläggningar finns hos , hos och hos . Årets investeringar uppgår totalt till . investeringar uppgår till . Här ingår många mycket stora väg- och järnvägsprojekt såsom till exempel E4 Förbifart , Västsvenska väg- och järnvägspaketet, E4/E12 som omfattar en ringled runt , Tvärförbindelse , ökad kapacitet för järnväg på sträckan – , nytt dubbelspår för sträckan samt projektet som avser nytt signalsystem i hela . har färdigställt projekt på totalt som har överförts till färdig tillgång. För järnvägsanläggningar har bland annat ökad kapacitet för , triangelspår vid och dubbelspår Hemfosa–Tungelsta färdigställts. Färdigställda väganläggningar omfattar bland annat motorväg E22 Sätaröd-Vä, E20 och . har som pågående nyanläggningar och årets investeringar på avser främst investeringar inom program Station som omfattar ett stort antal stationsprojekt där stationsförnyelsen av Grundfors och Tovåsen är de enskilt största projekten. Investeringar har även gjorts i Program med markkabel vid – och tunnel. Därutöver har ett antal stora investeringar skett i Program Ledning med ny ledning och ledningsförnyelse –Midskog. Även projekt inom Program ingår i årets investeringar, exempelvis förbindelserna mellan Hurva–. Ingående ackumulerade anskaffningsvärden beredskapsinventarier Förändring IB på grund av omklassificering Utgående ackumulerade anskaffningsvärden beredskapsinventarier Ingående ackumulerade anskaffningsvärden beredskapsvaror i lager Förändring IB på grund av omklassificering Utgående ackumulerade anskaffningsvärden beredskapsvaror i lager Utgående ackumulerade anskaffningsvärden beredskapstillgångar Förändring IB på grund av omklassificering Årets avskrivningar eller nedskrivningar Utgående ackumulerade avskrivningar (avser beredskapsinventarier) Beredskapstillgångar består av tillgångar både för civil och militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap är t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap och som delar in sina beredskapstillgångar i beredskapsinventarier och beredskapsvaror. Statens totala beredskapsinventarier uppgår till och består av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition, reserv- och beklädnadsmateriel uppgår till . I posten ingår även tillgångar under uppbyggnad i . Sammanlagt är av det utgående värdet militära beredskapstillgångar inklusive tillgångar under uppbyggnad. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Anskaffningen innefattar bl.a. utveckling och anskaffning av JAS 39E och nya generationens ubåt samt anskaffning av ett nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd. Nyanskaffning av civila beredskapsinventarier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Anskaffningen består främst av anskaffning av investeringar relaterat till covid-19-vaccin. Beredskapsvarulagrets värde ökade med och beror bl.a. på ökad anskaffning av ammunition, reserv- och beklädnadsmateriel samt en fortsatt översyn av beredskapsvarulagrets prissättning. Not 25 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas förskott som lämnats vid anskaffning av materiella anläggningstillgångar. Posten hos består av förskott till både utländska och svenska leverantörer. Förskotten till svenska leverantörer uppgår till och förskotten till utländska leverantörer uppgår till . Förskotten till utländska leverantörer har ökat med . Förändringen avser nästan helt förskott för inköp av försvarsmateriel från försvarsmyndigheter i . förskott avser byggande av väg- och järnvägsanläggningar. Större förskott hos myndigheten finns i järnvägsprojekten , Varbergstunneln, , införande av ERTMS, – dubbelspårsutbyggnad och i samt vägprojekten och E4/E12 . Not 26 Andelar i hel- och delägda företag Summa andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Summa andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då senaste delårsbokslutet använts. Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande ökade med . AB:s andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av årets vinst på minskat med årets utdelning på . Engångseffekter som kompensation för nedläggning av tysk kärnkraft och avyttring av distributionsverksamhet i stärkte årets resultat med 12,5 respektive . Ökningen förklaras också av poster redovisade direkt mot eget kapital såsom resultat av kassaflödes- och valutasäkringar på , omräkningsdifferenser på , effekten av ägarförändringen i koncernföretaget på , negativ effekt avseende inkomstskatter på , negativ effekt av omvärdering av pensionsskulden på och övriga poster på . andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av nettot av årets vinst på och årets utdelning på samt av poster redovisade direkt mot eget kapital på . Andelsvärdet för ökade med , vilket beror på årets resultat på minskat med utdelning på . Andelsvärdet för ökade med . Förändringen förklaras dels av årets resultat på minskat med utdelning till staten på , dels av en positiv värdeförändring på marktillgångar som redovisats direkt mot eget kapital netto . ökade i värde med . Förändringen förklaras dels av årets resultat på , dels av poster redovisade direkt mot eget kapital såsom effekt av omvärdering av pensionsskuld på och övriga poster på -0,. I övriga poster ingår återbetalning av ovillkorat kapitaltillskott på inklusive räntan. ökade i värde med som en följd av årets resultat på minskat med årets utdelning på . Andelsvärde för ökade med . Ökningen förklaras dels av årets resultat på , dels av en post på som redovisades direkt mot eget kapital och bestod av avkastning på tillgångar i samt en omvärdering av pensionsskulden. ökade i värde med , vilket främst förklaras av årets resultat. Andelsvärde för ökade med till följd av ett kapitaltillskott på och årets resultat på . minskade i värde med . Minskningen förklaras främst av årets resultat på -1,samt en mindre post redovisad direkt mot eget kapital på som avser värdeförändringar. Aktier i övertogs av . redovisade ett eget kapital som uppgick till . I årsredovisningen för staten redovisas av dessa som upplupen skatteintäkt. Andelsvärdet för uppgår därmed till resterande . Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Nordiska Investeringsbanken (NIB) Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande ökade med jämfört med . Andelsvärdet i ökade med jämfört med föregående år. Förändringen förklaras till stor del av andelen av årets resultat som uppgår till samt av till staten betald utdelning som uppgår till Övriga poster som har redovisats direkt mot eget kapital uppgår till och består främst av positiva valutakursdifferenser, omvärdering av pensionsskulden och förändring av innehav utan bestämmande inflytande. Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till . Nordiska Investeringsbanken ökade med . Periodens resultatandel uppgick till och därtill har övriga poster på redovisats direkt mot eget kapital. Statens ägarandelar i SAS inkluderar hybridobligationer som redovisas under posten Andra långfristiga värdepappersinnehav. SAS eget kapital, exklusive hybrid- obligationer, var negativt i årsbokslutet /2021. Följaktligen anges statens andelar i SAS som noll. Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till Not 27 Andra långfristiga värdepappersinnehav Företagsobligationer, aktier, värdepappersfonder Investerings- och utvecklingsbanker, Kammarkollegiet och Sida Internationella återuppbyggnads- och , Asiatiska banken infrastrukturinvest, AIIB Internationella finansbolaget, IFC Interamerikanska investeringsbolaget,IIC Multilaterala investeringsgarantiorganet, MIGA Summa investerings- och utvecklingsbanker1 Andelar i aktie- och räntekonsortiet m.m. Summa Kammarkollegiet, övrigt , aktier, andelar och obligationer 1Regeringen tar fram skrivelsen Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt regionala utvecklings- och investeringsbanker. I skrivelsen redovisas inbetalt kapital för utvecklings- och investeringsbankerna: EIB, , , , IFC och MIGA. Inbetalt kapital beräknas i skrivelsen som andel av ägarkapitalet omräknat till aktuell valutakurs, vilket ger ett belopp som överstiger anskaffningsvärdet. Skillnaden består till stor del av internt överförda medel samt till en mindre del av valutakursförändringar. Det största innehavet av långfristiga värdepapper avser Kärnavfallsfondens innehav av företagsobligationer, aktier, värdepappersfonder och bostadsobligationer (säkerställda obligationer). Kärnavfallsfondens placeringsmodell innebär att förvaltningen är uppdelad i två portföljer. I den s.k. långsiktiga portföljen kan fonden placera i svenska och utländska företagsobligationer och aktier.