prop · H903215 · 2022-04-05 00:00:00 — Där finns också bestämmelser om gäldenärens skyldigheter och om exekutiva åtgärder under en företags- I 3 kap. finns regler om sådana avtal som gäldenären ingått före beslutet om företagsrekonstruktion. Kapitlet innehåller bl.a. bestäm- 2021/22:215 melser om gäldenärens rätt till fullföljd, motpartens rätt till besked och gäldenärens rätt att säga upp varaktiga avtal. Därefter följer i 4 kap. bestämmelser om planförhandling under en företagsrekonstruktion. Där finns bl.a. regler om att gäldenären, och i vissa fall rekonstruktören, kan begära förhandling om en rekonstruktionsplan i syfte att få en rekonstruk- tionsplan antagen och fastställd. Planförhandling ersätter ackordsförhand- ling enligt lag. I 5 kap. regleras återvinning och kvittning under företagsrekonstruktionen, i 6 kap. rekonstruktionens upphörande, i 7 kap. tillsyn och i 8 kap. straff och skadestånd. I 9 kap. finns avslutningsvis lagens övriga bestämmelser som reglerar tillämplig processlag vid hand- läggningen av ärenden om företagsrekonstruktion, överklagande av beslut enligt lagen, ersättning, kostnader, tillsynsavgift och registrering av före- tagsrekonstruktioner. Ett antal av bestämmelserna lag överförs med i huvudsak endast redaktionella eller språkliga ändringar till den nya lagen. För dessa är förarbetena till den lagen av fortsatt betydelse och kan tjäna som väg- ledning för tillämpningen av den nya lagen (se prop. 1995/96:5). I bilaga 8 och 9 finns jämförelsetabeller som beskriver vilka artiklar i direktivet som motsvaras av bestämmelser i den nya lagen och vilka bestämmelser i den nya lagen som motsvaras av bestämmelser lag. 1 § Denna lag gäller för näringsidkare med ekonomiska svårigheter som, efter beslut av domstol, i ett särskilt förfarande kan rekonstruera sin verksamhet under ledning av en rekonstruktör (företagsrekonstruktion). I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. Den motsvarar 1 kap. 1 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 171 f.). 2.1.1och 4.1 i insolvensdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.1 och I paragrafen anges att rekonstruktionsförfarandet är tillgängligt för näringsidkare som har ekonomiska svårigheter. Det är en skillnad i för- hållande till motsvarande bestämmelse lag, som anger att en näringsidkare ska ha betalningssvårigheter för att få inleda företagsrekon- struktion. Tröskeln för att få inleda ett rekonstruktionsförfarande när det gäller gäldenärens ekonomiska svårigheter är lägre än enligt lag. Vilka närmare ekonomiska svårigheter som måste föreligga för att en företagsrekonstruktion ska få inledas utvecklas i författningskommentaren till 2 kap. 10 §. 2 § Lagen gäller inte för gäldenärer som är 1. kreditinstitut, 2. försäkringsföretag, 3. tjänstepensionsföretag, 4. värdepappersbolag, 5. clearingorganisationer, 6. värdepapperscentraler, eller 7. finansiella institut eller holdingföretag som är försatta i resolution enligt lagen (2015:1016) om resolution. Lagen gäller inte heller för sådana gäldenärer där staten, en kommun, en region . 2021/22:215 eller ett kommunalförbund har ett bestämmande inflytande i verksamheten. I paragrafen undantas vissa näringsidkare från rekonstruktionsförfarandet. Den motsvarar 1 kap. 3 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 174 f.). Paragrafen genomför artikel 1.2 och 1.3 i insolvensdirektivet. Övervägan- dena finns i avsnitt 6.1. Till skillnad års lag görs inget undantag för församlingar och kyrkliga samfälligheter. Om en församling eller kyrklig samfällighet bedriver näringsverksamhet kan den alltså beviljas företagsrekonstruktion förutsatt att övriga villkor är uppfyllda. Vidare ersätts undantaget lag för bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker och kreditmark- nadsföretag med ett undantag för kreditinstitut. Någon ändring i sak är inte avsedd. Vad som avses med kreditinstitut framgår av 1 kap. 5 § 10 lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 3 § Innehållet i lagen är uppdelat enligt följande. 1 kap. – Inledande bestämmelser 2 kap. – Företagsrekonstruktion i allmänhet 3 kap. – Avtal som ingåtts före beslutet om företagsrekonstruktion 4 kap. – Planförhandling under företagsrekonstruktionen 5 kap. – Återvinning och kvittning under företagsrekonstruktionen 6 kap. – Företagsrekonstruktionens upphörande 7 kap. – Tillsyn över rekonstruktörer 8 kap. – Straff och skadestånd 9 kap. – Övriga bestämmelser Paragrafen, som utformas enligt Lagrådets förslag, innehåller en inne- hållsförteckning till lagen. Den saknar motsvarighet lag. Över- vägandena finns i avsnitt 4.2.2. 4 § Bestämmelser i lagen (2015:860) om internationella säkerhetsrätter i lösa saker som avviker från denna lag gäller framför bestämmelserna i denna lag. I paragrafen, som utformas med beaktande av Lagrådets förslag, ges före- träde till avvikande bestämmelser i lagen om internationella säker- hetsrätter i lösa saker. Den motsvarar 1 kap. 4 § lag (se prop. 2015/16:12 s. 85 f.). Paragrafen genomför artikel 31.3 i insolvensdirek- tivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 2 kap. Företagsrekonstruktion i allmänhet Ansökan om företagsrekonstruktion 1 § En ansökan om företagsrekonstruktion får göras av gäldenären eller av en Ansökan görs skriftligen till tingsrätten. Sökanden ska ange och styrka de omständigheter som gör rätten behörig, om de inte är kända. I 3 och 4 §§ lagen (2017:473) med kompletterande bestämmelser till 2015 års insolvensförordning finns ytterligare bestämmelser om ansökans innehåll. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansökan om företagsrekonstruk- tion. Den motsvarar 2 kap. 1 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 175 f. och prop. 2020/21:148 s. 120). Paragrafen genomför artikel 4.7 och 4.8 i insolvensdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Av första stycket framgår att en ansökan om företagsrekonstruktion liksom ska ges in till tingsrätten. I 2 § finns det en upplysning om att regeringen kan bestämma vilka tingsrätter som är behöriga att hand- lägga ärenden om företagsrekonstruktion. Vilken tingsrätt som är behörig bestäms alltså i förordning. 2 § Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilka tingsrätter som får pröva en ansökan om företagsrekonstruktion. I paragrafen finns en upplysning om att regeringen i förordning kan bestämma vilka tingsrätter som är behöriga att handlägga ärenden om före- tagsrekonstruktion. Den saknar motsvarighet lag. Övervägan- dena finns i avsnitt 14.3.2. 3 § En ansökan om företagsrekonstruktion ska vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. Om ansökan ges in elektroniskt, ska den skrivas under med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Paragrafen anger att en ansökan om företagsrekonstruktion ska vara under- tecknad och vilka krav som ställs på undertecknandet. Den motsvarar 2 kap. 1 a § lag (se prop. 1995/96:5 s. 175 f. och prop. 2020/21:148 s. 120 f.). Paragrafen genomför artikel 28 i insolvensdirek- tivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.4 och 14.4. 4 § En ansökan av gäldenären ska innehålla 1.en kortfattad redogörelse för gäldenärens ekonomi och orsakerna till de ekonomiska svårigheterna, 3.en redogörelse för hur gäldenären avser att verksamheten ska bedrivas i fortsättningen och hur verksamhetens livskraft ska säkerställas, 4.ett förslag till rekonstruktör och de uppgifter som behövs för att rätten ska kunna bedöma hans eller hennes lämplighet för uppdraget, och 5.uppgift om vilka borgenärer som har kontaktats före ansökan och deras inställning till förslaget till rekonstruktör. I paragrafen anges vilka uppgifter en ansökan från gäldenären ska inne- Den motsvarar 2 kap. 3 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 176 f.). Paragrafen genomför delvis artikel 26 i insolvensdirektivet. dena finns i avsnitt 6.4 och 14.2.1. Lagrådets synpunkter behandlas i Enligt första punkten ska gäldenären lämna uppgifter om företagets ekonomiska situation, vilket motsvarar vad som gäller enligt lag. Därutöver ska ansökan innehålla en redogörelse för vad som ligger bakom de ekonomiska svårigheterna. Redogörelsen är av stor betydelse för att rätten ska kunna bedöma om det s.k. livskraftstestet enligt 10 § 2 är upp- fyllt. Vilka närmare ekonomiska förutsättningar som måste vara uppfyllda för att en företagsrekonstruktion ska få inledas utvecklas i författnings- kommentaren till den paragrafen. Enligt andra punkten ska ansökan innehålla en borgenärsförteckning. Detta motsvarar vad som gäller enligt lag. Enligt tredje punkten ska gäldenären redogöra för hur verksamheten ska bedrivas framöver, vilket motsvarar vad som gäller enligt lag. Gäldenären ska därutöver redogöra för hur verksamhetens livskraft ska säkerställas. Det handlar om vilka åtgärder som är nödvändiga för att få verksamheten på fötter igen. Även denna redogörelse är av stor betydelse för rättens möjlighet att bedöma om livskraftstestet är uppfyllt och därmed om det finns förutsättningar att meddela ett beslut om företagsrekon- struktion. Enligt fjärde punkten ska ansökan innehålla ett förslag till rekonstruktör och nödvändiga uppgifter om hans eller hennes lämplighet för uppdraget. Detta motsvarar vad som gäller enligt lag. Enligt femte punkten ska ansökan innehålla uppgift om vilka borgenärer som har kontaktats före ansökan och deras inställning till förslaget till rekonstruktör. En rekonstruktör måste ha borgenärernas förtroende för att kunna förordnas (se 15 §). Uppgift om borgenärernas inställning till rekon- struktören är därför av stor betydelse för rättens möjligheter att bedöma om det kravet är uppfyllt. Gäldenären bör därför redan innan ansökan görs ha tagit kontakt med sina viktigaste borgenärer och förankrat valet av rekonstruktör. Om ansökan saknar uppgift om i vart fall de viktigaste borgenärernas inställning till den föreslagna rekonstruktören är det svårt för rätten att bedöma personens lämplighet för uppdraget. I ett sådant fall bör rätten normalt förelägga gäldenären att komplettera sin ansökan. Vilka borgenärer som bör ha kontaktats före ansökan får avgöras i varje enskilt fall. kan en förhandskontakt med borgenärerna försvåra företagsrekonstruktionen. Det kan t.ex. finnas risk för att en borgenär häver ett viktigt avtal eller ansöker om att gäldenären ska försättas i konkurs när borgenären inser att gäldenären har ekonomiska problem. I undantagsfall kan det därför vara godtagbart att gäldenärens ansökan saknar uppgift om borgenärernas inställning till den föreslagne rekon- struktören. Gäldenären måste emellertid lämna en rimlig förklaring till varför det inte har varit lämpligt med en förhandskontakt och göra antag- ligt att den föreslagne rekonstruktören kommer att ha borgenärernas för- troende. Om rätten godtar gäldenärens uppgifter behöver gäldenären inte föreläggas att komplettera sin ansökan. Om företagsrekonstruktion beslutas och det senare visar sig att rekonstruktören inte har borgenärernas förtroende kan såväl tillsynsmyndigheten som en enskild borgenär begära att rekonstruktören ska entledigas (se 17 §). Ytterligare bestämmelser om vad en ansökan om företagsrekonstruktion ska innehålla finns i lagen (1996:242) om domstolsärenden (se 9 kap. 1 § i denna lag). Det handlar t.ex. om kontaktuppgifter till gäldenären. 5 § En ansökan av en borgenär ska innehålla 1.uppgift om borgenärens fordran på gäldenären, 2.upplysningar om gäldenärens ekonomiska svårigheter, 2021/22:215 3. ett förslag till rekonstruktör och de uppgifter som behövs för att rätten ska kunna bedöma hans eller hennes lämplighet för uppdraget, och 4.uppgift om vilka andra borgenärer som har kontaktats före ansökan och deras inställning till förslaget till rekonstruktör. I paragrafen anges vilka uppgifter en ansökan från en borgenär ska inne- hålla. Den motsvarar 2 kap. 4 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 178). Paragrafen genomför delvis artikel 26 i insolvensdirektivet. Övervägan- dena finns i avsnitt 6.4 och 14.2.1. Enligt första punkten ska ansökan innehålla uppgift om borgenärens fordran på gäldenären. Detta motsvarar vad som gäller enligt lag. Av andra punkten framgår att borgenären ska lämna upplysningar om gäldenärens ekonomiska svårigheter. Vilka närmare ekonomiska förut- sättningar som måste vara uppfyllda för att en företagsrekonstruktion ska få inledas utvecklas närmare i författningskommentaren till 10 §. Enligt tredje och fjärde punkterna ska borgenären lämna ett förslag till rekonstruktör och de uppgifter som behövs för att rätten ska kunna bedöma hans eller hennes lämplighet för uppdraget samt uppgifter om vilka andra borgenärer som kontaktats före ansökan och deras inställning till förslaget till rekonstruktör. Detta motsvarar vad som gäller för gäldenärens ansökan (se författningskommentaren till 4 §). Ytterligare bestämmelser om vad en ansökan om företagsrekonstruktion ska innehålla finns i lagen (1996:242) om domstolsärenden (se 9 kap. 1 § i denna lag). Det handlar t.ex. om kontaktuppgifter till såväl gäldenären som borgenären. 6 § Om en ansökan inte uppfyller kraven i 1 och 3–5 §§ ska sökanden föreläggas att avhjälpa bristen. För det fall sökanden inte följer föreläggandet ska ansökan avvisas. Paragrafen, som utformas i huvudsak enligt Lagrådets förslag, anger att rätten ska förelägga sökanden att avhjälpa vissa brister i en ansökan om företagsrekonstruktion och att ansökan ska avvisas om sökanden inte följer föreläggandet. Den motsvarar 2 kap. 5 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 179). Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Prövning av ansökan om företagsrekonstruktion 7 § Om gäldenärens ansökan inte avvisas, ska rätten genast pröva den. Paragrafen innehåller en anvisning för rätten att genast besluta i frågan om företagsrekonstruktion. Den motsvarar 2 kap. 7 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 181). Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 8 § Om en borgenärs ansökan inte avvisas, ska rätten från det att ansökan gjordes hålla ett sammanträde för prövning av ansökan. särskilda skäl, får sammanträdet hållas senare, dock senast . Till sammanträdet ska den borgenär som ansökt om företagsrekonstruktion och Gäldenären ska i kallelsen föreläggas att senast vid samman- trädet yttra sig över ansökan. Kallelsen ska innehålla en upplysning om innehållet i 9 §. Borgenären och gäldenären ska delges kallelsen. Delgivning med gäldenären får inte ske enligt 34–38 och 48 §§ delgivningslagen (2010:1932). Paragrafen anger att en borgenärs ansökan om företagsrekonstruktion ska prövas vid ett sammanträde. Paragrafen reglerar också de närmare förut- sättningarna för sammanträdet. Den motsvarar 2 kap. 8 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 181). Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 9 § En borgenärs ansökan förfaller om 1.gäldenären skriftligen bestrider ansökan, 2.gäldenären eller borgenären uteblir från det sammanträde som avses i 8 §, 3.gäldenären försätts i konkurs. Paragrafen reglerar när en ansökan från en borgenär förfaller. Den mot- svarar 2 kap. 9 § andra stycket lag (se prop. 1995/96:5 s. 182 f.). Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 10 § Företagsrekonstruktion får beslutas endast om 1.det kan antas att gäldenären inte kan betala sina förfallna skulder eller att en sådan oförmåga inträder eller att gäldenären i något annat avseende har ekonomiska svårigheter som innebär en risk för insolvens, och 2.det finns grundad anledning att anta att verksamhetens livskraft kan säkras genom rekonstruktionen. Av paragrafen framgår under vilka förutsättningar ett beslut om företags- rekonstruktion får meddelas. Den motsvarar 2 kap. 6 § första och andra styckena lag (se prop. 1995/96:5 s. 180 f.). Paragrafen genomför artikel 4.1 och 4.3 i insolvensdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.1 och 6.3.3 där också Lagrådets synpunkter behandlas. Enligt första punkten är en förutsättning för att ett beslut om företags- rekonstruktion ska meddelas att gäldenären inte kan betala sina förfallna skulder (illikviditet) eller att sådan oförmåga inträder (risk för illikviditet). Det motsvaras av vad som gäller enligt lag. Vad som anges om illikviditetsbegreppet i förarbetena till den lagen är därför relevant även fortsättningsvis (se prop. 1995/96:5 s. 180 f. och bet. 1995/96:LU11 s. 14). Till skillnad från vad som gäller enligt lag ska företagsrekon- struktion också kunna beslutas om gäldenären i något annat avseende har ekonomiska svårigheter som innebär risk för insolvens (se 1 kap. 2 § andra stycket konkurslagen [1987:672] om insolvensbegreppet). Det innebär att tröskeln för att beviljas företagsrekonstruktion i det här avseendet är lägre jämfört med lag. Även ett företag som inte har illikviditets- problem eller en risk för sådana problem kan beviljas företagsrekon- struktion. Det kan t.ex. handla om ett i grunden livskraftigt företag som för tillfället har tillgång till likvida medel men som gör stora ekonomiska förluster och som på riskerar att behöva avveckla sin verk- samhet. I likhet med en insolvensbedömning enligt konkurslagen inne- fattar bedömningen av gäldenärens ekonomiska svårigheter en prognos över hur gäldenärens ekonomiska situation kommer att utveckla sig . Att det till skillnad från konkurslagen räcker att det föreligger risk för insolvens innebär dock att kravet på säkerhet i prognosbedömning- en är lägre jämfört med den lagen. Enligt andra punkten får företagsrekonstruktion endast beviljas om det finns grundad anledning att anta att verksamhetens livskraft kan säkras genom rekonstruktionen, det s.k. livskraftstestet. vida livskrafstestet är uppfyllt tar sikte på dels förutsättningarna att få till stånd en lyckad företagsrekonstruktion, dels möjligheten för gäldenären att överleva efter rekonstruktionen. Om det står klart att gäldenären kommer att gå i konkurs alldeles oavsett om företagsrekonstruktion beviljas eller inte så är livskraftstestet inte Livskraftstestet är heller inte uppfyllt enbart av det skälet att möjligheten till att en företagsrekonstruktion leder till att verksamheten kan rekonstrueras inte framstår som utesluten. Det ska finnas konkreta omständigheter som talar för att en rekonstruktion i det enskilda fallet har förutsättningar att lyckas. I detta ligger att gäldenären måste ha avsikt och förmåga att fullfölja en företagsrekonstruktion. förutsätter en skulduppgörelse med borgenärerna för att bli lyckosam är ett riktmärke att gäldenären har förmåga att betala åtminstone av fordringarnas belopp (jfr ackordsgränsen i 3 kap. 2 § lag). Om gäldenärens betalningsförmåga är mer begränsad ställs särskilda krav på sökanden att förklara varför rekonstruktionen ändå har förutsättningar Det är sökanden som ska visa att det finns grundad anledning att anta att livskraften kan säkras genom rekonstruktionen. Detta gäller oavsett om det är gäldenärsföretaget eller en borgenär som har gjort ansökan. borgenär normalt inte har tillgång till detaljerad information om gälde- närens ekonomi kommer det dock i många fall i praktiken att krävas att gäldenären bidrar med relevant information även när ansökan görs av en Som framgår av 12 § får en sådan ansökan endast beviljas om gäldenären medger det. Det krävs att sökanden presenterar omständigheter som talar för att verksamhetens livskraft kan säkras och en rimlig idé om hur rekonstruk- tionen ska kunna lyckas. Företagsrekonstruktion ska inte beslutas när det finns skäl att anta att det finns andra syften med ansökan än att rekon- struera gäldenärens verksamhet. Ett beslut om företagsrekonstruktion ska t.ex. inte meddelas om gäldenären endast eftersträvar ett tillfälligt verk- ställighetsförbud i syfte att fördröja en förestående exekutiv auktion eller har något annat otillbörligt syfte med sin ansökan. ska inte heller beviljas om en rekonstruktion inte framstår som meningsfull eftersom det kan förutses att gäldenärens verksamhet ändå kommer att Det förhållandet att gäldenären främst är i behov av det tillfälliga betalningsanstånd som gäller under en företagsrekonstruktion innebär dock inte i sig att livskraftstestet inte kan vara uppfyllt. t.ex. vara möjligt att besluta om företagsrekonstruktion för en gäldenär som drabbats av en brand eller ett inbrott och som enbart är i behov av ett betalningsanstånd, om detta är tillräckligt för att gäldenären ska komma på Rätten ska pröva frågan om livskraftstestet är uppfyllt redan i samband med beslutet om företagsrekonstruktion. Frågan får dock också betydelse vid det borgenärssammanträde där borgenärerna ska ges tillfälle att uttala sig om företagsrekonstruktionen bör fortsätta (se 18 §). Ofta är det först i samband med detta sammanträde som en borgenär kan invända att det Prop. 2021/22:215 saknas förutsättningar för att rekonstruera gäldenärens verksamhet. rätten vid borgenärssammanträdet, utifrån den information som då finns tillgänglig, skulle göra bedömningen att syftet med rekonstruktionen inte kan antas bli uppnått kan det bli aktuellt att besluta att rekonstruktionen ska upphöra (se 6 kap. 1 § första stycket 4). 11 § Företagsrekonstruktion får inte beslutas om gäldenärens bokföring har sådana brister eller fel att rörelsens förlopp, ekonomiska resultat eller ställning i huvudsak inte går att bedöma. I paragrafen ställs krav på att gäldenären har ordnad bokföring för att ett beslut om företagsrekonstruktion ska meddelas. Den saknar motsvarighet lag. Paragrafen genomför artikel 4.2 i insolvensdirektivet. Över- vägandena finns i avsnitt 6.3.2 där också Lagrådets synpunkter behandlas. Bristfällig bokföring kan enligt paragrafen medföra att ett beslut om företagsrekonstruktion inte får meddelas. För att gäldenären ska nekas till- gång till rekonstruktionsförfarandet på denna grund krävs det dock att bristerna eller felen är så stora att rörelsens förlopp, ekonomiska resultat eller ställning i huvudsak inte går att bedöma med ledning av bokföringen (jfr bestämmelserna om bokföringsbrott i 11 kap. 5 § ). En ansökan om företagsrekonstruktion ska avslås på grund av bristfällig bokföring om bokföringen innehåller oriktiga uppgifter, t.ex. om tillgångar och skulder som inte existerar, eller om räkenskapsmaterial saknas. Enstaka felaktigheter eller brister i bokföringen utgör däremot inte hinder mot ett beslut om företagsrekonstruktion. Det förhållandet att gäldenären eller någon av gäldenärens företrädare har dömts för ekonomisk brottslighet innebär inte att företagsrekonstruk- tion aldrig kan beviljas. Avgörande är om rörelsens ekonomiska situation går att bedöma. Att gäldenären eller dess företrädare är dömda för allvarlig brottslighet är dock omständigheter som kan inverka på bedömningen av det egentliga syftet med en ansökan om företagsrekonstruktion och där- med om det s.k. livskraftstestet är uppfyllt (se författningskommentaren till 10 §). Det ankommer inte på rätten att vidta några särskilda utredningsinsatser eller att göra någon mer ingående granskning av bokföringen för att bedöma om villkoret om ordnad bokföring är uppfyllt. Det är i stället upp till sökanden att visa att bokföringen är i sin ordning. Det kan t.ex. ske genom ett intyg från en revisor eller redovisningskonsult om att bok- föringen inte är behäftad med allvarliga brister. Ett annat sätt är att ge in en aktuell årsredovisning som godkänts av en revisor. Om gäldenären inte kan presentera ett tillräckligt underlag och rätten därför inte kan göra en bedömning av frågan ska företagsrekonstruktion inte beviljas. Eftersom en borgenär normalt inte har tillgång till information om gäldenärens bok- föring kommer det i praktiken alltid att krävas att gäldenären bidrar med relevant information även när ansökan görs av en borgenär. Som framgår av 12 § får en sådan ansökan endast beviljas om gäldenären medger ansökan. Om det efter att företagsrekonstruktion har beslutats framkommer att gäldenärens bokföring har allvarliga brister kan det utgöra ett skäl för 2021/22:215 rätten att besluta om att rekonstruktionen ska upphöra (se 6 kap. 1 § första stycket 5).