prop · H903159 · 2022-03-22 00:00:00 — De regionala planeringsunderlagen bör rikta sig till kommuner, regioner och enskilda huvudmän som behöver fatta beslut om vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa utbildningar. De bör även kunna användas av en enskild som underlag inför en eventuell ansökan om godkännande att starta en ny utbildning och av Skolinspektionen när myndigheten prövar ansökningar om sådana godkännanden. och andra remissinstanser anser att planerings- underlag bör vara ett stöd och inte ska användas för att styra huvud- männens dimensionering. Regeringen vill i detta sammanhang betona att det fortsatt är huvudmännen som beslutar om vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa. Avsikten är att huvudmännens bedömning av ungdomarnas och vuxnas efterfrågan och arbetsmarknadens behov ska underlättas genom att staten tar fram relevanta uppgifter och presenterar dessa i form av regionala planeringsunderlag. I liket med Region anser regeringen att det är viktigt att planeringsunderlagen målgruppsanpassas för utbildningssystemets aktörer. En kommun eller enskild huvudman kan också använda andra informationskällor. Det kan när det gäller den lokala eller regionala arbetsmarknaden vara t.ex. kontakter med regionen om länets kompetensbehov eller egna under- sökningar. anser att planeringsunderlag bl.a. bör omfatta samtliga sektorer på arbetsmarknaden. vill peka på att elevernas behov och efterfrågan av utbildning kan innefatta en lång rad svårmätbara mjuka värden, så som individens trygghet, studiemotivation och omgiv- Prop. 2021/22:159 ning. anser att planeringsunderlagen behöver inne- hålla detaljerade uppgifter kring arbetsbristindex, antalet utbildnings- platser lokalt, regionalt och nationellt, av branschen prioriterade utbild- ningar etc. och med en fördel även information om Arbetsförmedlingens utbud av yrkesutbildning. I avsnitt 4 redogör regeringen för vilken information som kan vara relevant och vilka övervägande som kan behöva göras inför bl.a. beslut om utbud och vid etablering av primär samverkan. Det exakta innehållet och utformningen av de regionala planerings- underlagen behöver utvecklas av en ansvarig myndighet bl.a. med utgångspunkt i dessa överväganden. Enligt regeringens mening bör dock underlagen innehålla en tydlig bedömning av behovet av ändringar i utbildningsutbudet, dvs. om områden där den gymnasiala utbildningen för unga och vuxna behöver förstärkas, bibehållas eller är för omfattande utifrån bl.a. arbetsmarknadsbehovet samt ungas och vuxnas efterfrågan på utbildning. bör ta fram de regionala planeringsunderlagen för planering och dimensionering av gymnasial utbildning i samverkan med relevanta aktörer är förvaltningsmyndighet och statistikansvarig myndighet för skolväsendet och ska på nationell nivå bl.a. följa upp och utvärdera den gymnasiala utbildningen. Uppföljningen och utvärderingen ska öka kunskapen om hur utbildningarna och verksamheterna har utvecklats i förhållande till de nationella målen. Myndigheten ska även sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med uppföljning och utvärdering. Utifrån detta följer bl.a. upp kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier efter avslutad utbildning och ungdomars och vuxnas deltagande i olika utbildningar. Många av de uppgifter som kan behöva inkluderas i de regionala planeringsunderlagen hanteras därför av inom befintliga arbetsprocesser. Region ser en utmaning med att , som i första hand ska vara en myndighet med ansvar för skolfrågor, även ska omfattas av att bygga upp kompetens om arbetsmarknadens behov på lokal och regional nivå. Regeringen vill i sammanhanget betona att enligt sin instruktion ska bidra till och redovisa sitt arbete med att trygga den nationella kompetensförsörjningen och underlätta elevers etablering på arbetsmarknaden, se 9 § förordningen (2015:1047) med instruktion för . Som framgår av avsnitt 5.2 föreslår regeringen att regionerna bl.a. ska tillhandahålla bedömningar av länets kompetensbehov inom offentlig och privat sektor . Regeringen bedömer därför att regionernas kunskaper om länets kompetensbehov på så sätt kommer att kunna bidra till arbete med de regionala planeringsunderlagen. Med anledning av vad framför vill regeringen lyfta fram att den nämnda kunskapsöverföringen innebär att de olika aktörernas kompetens kan tas tillvara på bästa sätt utan risk för kostsamt dubbelarbete. Kunskapsskolan i är tveksam till förmåga att kunna förutse arbetsmarknadens framtida behov på nationell eller regional nivå i när arbetslivet förändras i en högre Regeringen delar Kunskapsskolans synpunkt om 2021/22:159 arbetsmarknadens utveckling. Arbetsmarknaden är inte statisk. Yrken försvinner och nya tillkommer. Exempelvis leder klimatomställningen och digitalisering till ändrade kompetenskrav. Som några av remissinstanserna påpekat kan därför nya och växande branscher behöva beaktas i bedömningen av framtida kompetensbehov. Även här kan regionerna genom det föreslagna uppdraget bidra. Dessutom ansvarar för de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning. Ledamöterna i de olika råden har nominerats av arbetsgivarorganisationer, arbetstagar- organisationer, branscher och myndigheter och kan därför bidra med kunskap om både nuvarande och framtida behov av kompetens. SKR ställer sig frågande till att en myndighet som inte har ett liknande uppdrag hinner bygga upp tillräcklig kompetens på så och utveckla en väl fungerande samverkan med andra myndigheter. Regeringen återkommer till förslaget om ikraftträdande i avsnitt 7 men vill här framhålla att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att föreslå och redovisa hur regionala planeringsunderlag kan utformas för att kunna stödja huvudmän inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och komvux i deras planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Myndigheten ska vid genomförande av uppdraget inhämta kunskaper och erfarenheter från relevanta aktörer på nationell och regional nivå. ska också redovisa behov av underlag och prognoser från berörda myndigheter och organisationer. Med utgångspunkt i det som anförs ovan bedömer regeringen att bör få i uppdrag att ta fram regionala planeringsunderlag som stöd för planering och dimensionering av gymnasial utbildning. 6Även yngre gymnasieelever ska ha rätt till stöd för dagliga resor Regeringens förslag: En elev som inte har uppnått åldern för rätt till studiehjälp i form av studiebidrag, men som i övrigt uppfyller villkoren för bidraget, ska ha rätt till stöd för vissa elevresor. Regeringens bedömning: EU:s dataskyddsförordning, lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning utgör tillräcklig dataskyddsreglering för den personuppgifts- behandling som kan komma att ske hos kommunerna med anledning av förslaget. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som kommenterat för- slaget är positiva eller tillstyrker förslaget. Det gäller bl.a. , kommun, Specialpedagogiska skolmyndigheten och kommun. Skälen för regeringens förslag och bedömning Villkoren för att få stöd för dagliga resor träffar inte alla gymnasieelever Kommunerna ansvarar för att bl.a. elever i gymnasieskolan får stöd för dagliga resor mellan bostaden och skolan. Detta regleras i lagen (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. bestämmelserna i lagen framgår att hemkommunen ska bekosta sådana elevresor för de elever som har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395), om avståndet mellan skolan och hemmet är minst sex kilo- Studiehjälp består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg och lämnas till studerande som studerar på heltid i bl.a. gymnasie- skolan, på folkhögskola eller i vuxenutbildning. form av studiebidrag lämnas till en elev tidigast från och med kvartalet efter det att eleven fyller . När det gäller studiehjälp i form av inackorderingstillägg och extra tillägg kan det lämnas till elever som är yngre (2 kap. 1–3 och 5 §§ studiestödslagen). Dessa tillägg är emellertid förknippade med flera andra villkor. För de allra flesta gymnasieungdomar infaller rätten till studiehjälp först efter det att eleven fyllt , dvs. från och med det att rätten till allmänt barnbidrag upphör (jfr 15 kap. 4 § socialförsäkringsbalken). ansvar för elevresor kan därmed innebära att elever som studerar i gymnasieskolan, men som ännu inte har åldern inne för att få studiehjälp i form av studiebidrag, inte heller har rätt till stöd för dagliga resor mellan skolan och hemmet, trots att de uppfyller övriga villkor för sådant stöd. Kommunernas skyldighet att lämna stöd för dagliga resor bör omfatta I förarbetena till lagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor anges att hemkommunernas ansvar, i likhet med det tidigare statsbidraget, bör omfatta elevers resor fram till och med det första kalen- derhalvåret det år de fyller och avse alla elever oavsett vilken skol- form de går i (propositionen Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen, prop. 1990/91:85, s. 176). Således framgår att det funnits en tydlig avsikt att sätta en övre åldersgräns för stödet. funnits en avsikt att sätta en nedre åldersgräns kan emellertid inte på något sätt urskiljas ur förarbetsuttalandena. Regeringen bedömer att det i vart fall inte finns skäl att ha en nedre åldersgräns för rätten till stöd för dagliga Lagen bör därför ändras så att det tydligt framgår att samma villkor gäller för alla elever i gymnasieskolan. I lagen bör anges att en elev som inte har uppnått åldern för rätt till studiehjälp i form av studiebidrag, men som i övrigt uppfyller villkoren för rätt till studiebidrag, ska jämställas med en elev som har rätt till studiehjälp när det gäller rätten till stöd för elevens dagliga resor mellan bostaden och skolan. Det behövs ingen ytterligare reglering på dataskyddsområdet med Förslaget som presenteras i detta avsnitt innebär att kommuner kommer att behandla personuppgifter i de ärenden om stöd för dagliga resor som Det är inte fråga om någon ny personuppgifts- behandling på området utan förslaget innebär endast ett förtydligande av 2021/22:159 kretsen av personer som har rätt till stödet. De uppgifter som behöver behandlas i ärendena är uppgifter om identitet, adresser till bostad och skola och uppgifter om vart utbetalning av ett eventuellt beviljat stöd ska Syftet med behandlingen är dels att kommunerna ska kunna bedöma om en elev som ansöker om stöd har rätt till det, dvs. om eleven går i en viss skolform och uppfyller lagens krav på ett visst avstånd mellan skolan och hemmet, dels att kommunerna ska kunna betala ut ett beviljat stöd. Det bör inte finnas något behov för kommuner att i dessa sammanhang behandla s.k. känsliga uppgifter eller uppgifter om lagöverträdelser. EU:s dataskyddsförordning (och rådets förordning [EU] 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG) är i alla delar bindande och direkt tillämplig i samtliga EU:s medlemsländer och utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. kompletteras i av bl.a. lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, här benämnd dataskydds- Behandling av personuppgifter som faller under EU:s dataskydds- förordnings tillämpningsområde får bara ske om det finns en tillämplig De rättsliga grunderna är i viss mån överlappande och omfattar bl.a. rättslig förpliktelse och utförande av uppgift av allmänt intresse och myndighetsutövning, se 6.1 EU:s dataskyddsförordning. Personuppgifter får behandlas om behandlingen är nödvändig för att den personuppgiftsansvarige ska kunna fullgöra en rättslig förpliktelse som följer av lag eller annan författning, se 2 kap. 1 § dataskyddslagen. uppgifter får också behandlas om behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse som följer av lag eller annan författning eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning enligt lag eller annan författning, se 2 kap. 2 § 2 dataskyddslagen. Regeringen bedömer att regleringen innefattar ett uppdrag till kom- munerna som utgör en rättslig förpliktelse. Av regleringen framgår även syftet med behandlingen, dvs. det är möjligt för såväl den personuppgifts- ansvarige som eleverna att förstå varför behandlingen av personuppgifter Regleringen innebär också att kommunerna genom sitt besluts- fattande kommer att behandla personuppgifter genom myndighets- utövning som reglerats i lag. Regleringen bedöms dessutom uppfylla mål av allmänt intresse då det handlar om ett uppdrag i lag till kommuner. Behandlingen är också nödvändig för att utföra uppdraget som framgår av Regleringen bedöms uppfylla mål av allmänt intresse och vara proportionellt mot de legitima mål som eftersträvas, dvs. ärenden och betala ut stöd enligt lagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor (jfr 6.3 dataskyddsförordningen). regeringens bedömning utgör både rättslig förpliktelse, myndighets- utövning och allmänt intresse rättslig grund för behandling av person- uppgifter vid kommunernas utförande av de nämnda uppgifterna. De uppgifter som kan komma att behandlas är av formell karaktär. Behandlingen innebär att beslut om stöd för dagliga resor kan fattas och betalas ut till de elever som uppfyller villkoren och det finns inte något mindre integritetskänsligt alternativ för att kunna göra en bedömning av om den enskilde uppfyller villkoren för att få stödet eller för att kunna göra utbetalningen av beviljat stöd. Det eventuella integritetsintrång som behandlingen av personuppgifter kan innebära får anses stå i rimlig Prop. 2021/22:159 proportion till den nytta som det ekonomiska stödet innebär för eleverna. Sammantaget görs bedömningen att den personuppgiftsbehandling som förslaget i detta avsnitt kan ge upphov till är förenlig med dataskydds- förordningen och dataskyddslagen samt att det inte finns något behov av ytterligare personuppgiftsreglering. Regeringens förslag: Lagen om ändring i skollagen ska träda i kraft . Den ska tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter när det gäller vuxenutbildning och efter när det gäller gymnasie- skolan. Det ska göras vissa följdändringar som föranleds av att ämnes- betyg införs i bl.a. vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning på gymnasial nivå . Ändringarna i lagen om regionalt utvecklingsansvar och i lagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor ska träda i kraft . Utredningens förslag (SOU 2020:33): Överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att ändringarna som utredningen benämner reformens första steg, som i huvudsak rör gymnasieskolan, ska träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas . För det som utredningen benämner reformens andra steg, som bl.a. gäller skyldighet att samverka inom vuxen- utbildning, föreslår utredningen att ändringarna ska träda i kraft den och tillämpas på utbildning som påbörjas efter utgången av Utredningen föreslår att skyldigheten att ingå primära samverkans- avtal för gymnasieskolan infaller först när ett tidigare samverkansavtal har upphört om det finns ett sådant, dock . För vuxenutbildning föreslås att skyldigheten infaller först när gällande samverkansavtal enligt statsbidragsförordningen för regionalt yrkesvux har upphört. Valideringsdelegationens förslag (SOU 2019:69): Överensstämmer inte med regeringens förslag. Delegationen föreslår att lagen träder i kraft . förslag (SOU 2013:52): Överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att lagen träder i kraft . Remissinstanserna (SOU 2020:33): En majoritet av de instanser som yttrat sig över förslaget är positiva eller har inget att invända, däribland , kommun, , Region , Elevkårer, Elevråd, , Svenska kommunal- arbetarförbundet och Teknikföretagen. anser att de före- slagna författningsändringarna i reformens första steg bör träda i kraft så snart som möjligt. Elevkårer och Elevråd anser att det är av vikt att ikraftträdandet får tid att förankras hos kommunerna så att de på ett tydligt sätt kan kommunicera hur detta kommer att påverka eleverna. ser det som nödvändigt att eventuell imple- mentering av nya bestämmelser inom komvux kan synkroniseras med samtliga kommuner. kommun anser att förändringarna för komvux måste genomföras tillsammans med förändringarna för gymnasieskolan i reformens första steg men gör bedömningen att tidplanen är för snäv för att genomföra det i det första steget. och , som skrivit ett gemensamt yttrande, tillstyrker förslaget om att samverkansavtal mellan kommuner ska träffas för gymnasial utbildning och föreslår att samverkansavtal ska om- fatta både gymnasial och gymnasial vuxenutbildning. Vidare föreslår de båda nämnderna att samverkansavtal avseende regional yrkesutbildning för vuxna ska träffas . kommun anser att det finns utmaningar att genomföra denna förändring inom den korta tidsperiod som föreslås. Statskontoret anför att regeringen bör överväga om tidplanen för ikraftträdande är rimlig givet den samlade mängden åtgärder. Kommuner och Regioner (SKR) anser att tidsplanen är alldeles för snäv. Myndigheter ska bygga upp ny kompetens och nya samverkansformer. Parallellt finns flera andra utred- ningar som föreslår reformer och förändrade styrmodeller. Några remissinstanser, bl.a. , , Idéburna skolors riksförbund och , avstyrker förslaget till ikraftträdande. anser att de principer som ska komma att gälla för godkännande av enskilda huvudmän är så omfattande och begränsande att de, om de alls ska genomföras, måste senareläggas . Idéburna skolors riksförbund och Waldorfskolefedera- tionen anser att utredningen inte klargjort enskilda huvudmäns möjlighet till nyetablering och innan detta klargjorts bör ändringarna inte träda i kraft. Remissinstanserna (SOU 2019:69 och SOU 2013:52): Ingen av remissinstanserna har kommenterat utredningarnas förslag. Skälen för regeringens förslag Bestämmelserna i skollagen ska träda i kraft men ska tillämpas i fråga om utbildning som påbörjas senare De föreslagna bestämmelserna i skollagen bör enligt regeringen träda i kraft . Det krävs dock tid för förberedelser. Förslagen innebär att kommunerna måste samverka genom avtal som ska omfatta planering, dimensionering och erbjudande av viss utbildning. Det förutsätter att kommunerna får god tid på sig till förberedelser för att utveckla samverkan och ta fram eller revidera samverkansavtal, vilket efterfrågas av bl.a. SKR. Även , som fick ett förberedande uppdrag, behöver tillräckligt med tid för att i samverkan med andra myndigheter, regioner och huvudmän fortsätta utarbeta de regionala planeringsunderlag som ska fungera som stöd för kommuner, regioner och enskilda i sin planering och för enskilda vid ansökan om att starta nya utbildningar. kommun anser att en samtidig förändring i gymnasieskolan och komvux är nödvändig för en välfungerande samverkan med branscherna och menar att förändringar i gymnasie- utbildningen har påverkan på vuxenutbildningen. Enligt Industrirådet är det nödvändigt att samverkansområden och samverkansavtal är gemen- samma för gymnasieskolan och gymnasial utbildning för vuxna för att få en effektiv resursanvändning av såväl maskiner, lokaler som lärare. Regeringen bedömer att ett ikraftträdande skulle skapa goda förutsättningar för samordning mellan gymnasieskolan och komvux. Mot denna bakgrund anser regeringen att ändringarna som föreslås i skollagen bör träda i kraft för såväl gymnasieskolan som för vuxenutbildning. De ändringar som föreslås i fråga om obligatorisk samverkan mellan kommuner gäller planering, dimensionering och erbjudande av utbildning. Detta är processer som sträcker sig över och förutsätter en viss framförhållning. Motsvarande gäller för enskilda huvudmän som utifrån sina godkännanden enligt förslagen ska planera och dimensionera utbildning med en delvis ny princip som grund. För nya godkännanden är processen mellan ansökan och start av utbildning . En ansökan om godkännande som enskild huvudman för en viss utbildning i gymnasieskolan ska ha kommit in till kalenderåret innan utbildningen ska starta, se 2 kap. 1 § gymnasieförordningen. Det finns därför anledning att ändringarna i skol- lagen tillämpas på utbildning som påbörjas efter ikraftträdandet. När det gäller vuxenutbildning bör bestämmelserna tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . När det gäller gymnasieskolan finns det skäl för att bestämmelserna i stället ska börja tillämpas vid ett läsårsskifte och regeringen föreslår att de ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Det innebär bl.a. att ett sådant primärt samverkansavtal som föreslås i denna proposition ska omfatta sådan utbildning som påbörjas efter de nämnda datumen. Det innebär också t.ex. att Skolinspektionen ska utgå från de nya bestämmelserna när de ska fatta beslut om godkännande för enskilda huvudmän som avser att starta gymnasieutbildning . Äldre bestämmelser gäller för utbildning som påbörjats före respektive Ovan konstateras att de föreslagna bestämmelserna om bl.a. samverkan mellan kommuner ska omfatta utbildning i gymnasieskolan som påbörjas efter . För utbildning som påbörjats före det datumet, dvs. för elever som ska påbörja sitt andra eller tredje år i gymnasieskolan, bör äldre bestämmelser fortsätta gälla. Motsvarande bör gälla för utbildning som påbörjats före i komvux. Detta innebär bl.a. att kommuner som redan samverkar med andra kommuner om erbjudande av utbildning kan fortsätta den samverkan tills berörda elever har fullföljt sin utbildning. Vissa följdändringar ska göras med anledning av att ämnesbetyg införs i gymnasial utbildning Regeringen föreslog att ämnesbetyg ska ersätta kursbetyg i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och i vuxenutbildning på 2021/22:159 gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå. Det inne- bär att utbildningen ska bedrivas i form av ämnen. Ett ämne ska bestå av en eller flera nivåer. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:36, bet. 2021/22:UbU7, rskr. 2021/22:156). Ändringarna ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . I denna proposition föreslås att flera bestämmelser om sammanhållna yrkesutbildningar införs i skollagen, bl.a. i 20 kap. 6 a § en bestämmelse som anger att i utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå kan kurser som är relevanta för ett yrkesområde kom- bineras till en sammanhållen yrkesutbildning. Som nämns ovan föreslås att de nya bestämmelserna ska tillämpas i fråga om utbildning . Det innebär att det mellan 2025 kommer att påbörjas sammanhållna yrkesutbildningar som består av en kombination av kurser. Efter , när utbildningen enligt vad har beslutat ska bedrivas i form av ämnen, bör samman- hållna yrkesutbildningar i stället bestå av en kombination av ämnen eller nivåer i ämnen. Sammanhållna yrkesutbildningar som är påbörjade innan ämnesbetyg införs bör emellertid avslutas enligt det kursutformade systemet. Regeringen föreslår därför att följdändringar ska göras som inne- bär dels att äldre bestämmelser gäller för sammanhållna yrkesutbildningar som påbörjats före , dels att ordet kurser i bestämmelsen om sammanhållen yrkesutbildning i den föreslagna 20 kap. 6 a § ska bytas ut till uttrycket ämnen eller nivåer i ämnen. Den förstnämnda ändringen bör träda i kraft och den sistnämnda . Övriga ändringar ska träda i kraft Bestämmelserna om regionernas ansvar för att fastställa mål och priorite- ringar för det regionala kompetensförsörjningsarbetet liksom att tillhanda- hålla bedömningar av länets kompetensbehov bör träda i kraft . Uppgifterna har regionerna till viss del utfört tidigare inom ramen för de strategier för länets utveckling som regionerna ska fastställa. Det bör därför vara möjligt med ett ikraftträdande snart.