prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Även om löptiden på en övergripande nivå styrs genom riktlinjer, fastställs fortfarande styrintervall för respektive skuldslag i finans- och riskpolicy. De senaste årens utveckling mot en mer övergripande styrning av löptiden har medfört att haft god flexibilitet att snabbt anpassa de separata styrintervallerna och upplåningen för respektive skuldslag. Utveckling av marknadsräntor och svenska kronan De räntor som i genomsnitt lånade till i nominella statsobligationer var , jämfört med -0,2020. Ökningen beror både på att marknadsräntorna steg och att emitterade obligationer med längre löptid jämfört med året innan. Den tioåriga statsobligationsräntan i stod på Skillnaden mellan den tyska och svenska räntan minskade till . För realobligationer minskade den genomsnittliga räntan i auktionerna från -1,2020 till -1,2021. Motsvarande ränta för statsskuldsväxlar var -0,2020 jämfört med -0,2021. Räntan på den nya 50-åriga statsobligationen var . Den svenska kronan handlades till 9,04 mot dollarn , jämfört med 8,23 . Mot euron försvagades kronan från 10,05 till 10,23. Andelarna nominell skuld, real skuld respektive valutaskuld beräknas baserat på nominella belopp, inklusive upplupen inflationskompensation och till aktuell växelkurs. Andelarna enligt riktlinjerna som beskrivs ovan överensstämmer inte med andelarna i tabell 4.2 då riktlinjernas andelar beräknas på den okonsoliderade skulden inklusive fordringar i vidareutlåning och inklusive förvaltningstillgångar. Tabell 4.2 Statsskuldens utveckling och sammansättning Nominella lån i svenska kronor varav nominella lån i svenska kronor, varav statliga myndigheters innehav Reala lån i svenska kronor varav reala lån i svenska kronor, varav statliga myndigheters innehav Nominella lån i utländsk valuta Den konsoliderade statsskulden minskade med jämfört med . De nominella lånen i svenska kronor var 2021, vilket var en minskning med jämfört med . Den reala lånestocken uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Valutaskulden uppgick till i sluter av året, vilket var en minskning med jämfört med . Valutaskulden består dels av lån i utländsk valuta, dels av derivat. valutaskuld genom derivat uppstår genom att myndigheten ingår avtal om att byta åtaganden i kronor mot åtaganden i utländsk valuta. har tagit upp lån i utländsk valuta för att finansiera vidareutlåning till . slutade att låna i utländsk valuta för räkning till följd av att beslutade att själv finansiera valutareserven. Vidareutlåningen till i utländsk valuta minskade därmed och uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med (se not 29 Utlåning). Nominella lån i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Valutaderivat i svenska kronor Nominella lån i svenska kronor Den nominella skulden i svenska kronor var lägre vid utgången av 2021 jämfört med . De nominella statsobligationerna ökade med jämfört med . Utlåningen i gröna obligationer var 20 miljarder, vilket var oförändrat jämfört med . Den utestående stocken av statsskuldväxlar var vid utgången av 2021, vilket var 66 miljarder lägre jämfört med . Likviditetsförvaltningsinstrumenten minskade med jämfört med . I nominella lån i svenska kronor ingick tidigare även privatmarknadslån. Upplåningen på privatmarknaden avslutades . Att låna upp på privatmarknaden i stället för på kapital- och penningmarknaderna ökade kostnaderna för statsskulden med . För femårsperioden –uppgick merkostnaden till totalt . tar positioner för att minska statens kostnader och risker baserat på bedömningar om den framtida ränte- och växelkursutvecklingen. Positioner tas med hjälp av derivat i utländsk valuta som gör att skuldens löptid och fördelning mellan valutor justeras. kan ta valuta- och räntepositioner, men räntepositioner får endast tas i utländsk valuta. En vinst i positionerna minskar statens räntekostnader med samma belopp. När bedömer att marknadspriset markant avviker från en långsiktigt motiverad nivå, kan myndigheten ta större positioner. Sådana positioner tar dock sällan, då normalt tar relativt små positioner. Enligt regeringens riktlinjer ska fastställa interna riktlinjer för den löpande positionstagningen. visade den löpande positionstagningen en vinst på , vilket kan jämföras med en vinst på föregående år. Resultatet för totala positionstagning varierar mellan åren och utvärderas därför i femårsperioder. –2021 var det genomsnittliga resultatet -, inklusive den externa förvaltning som är avvecklad. beslutade att ta en position för en starkare krona i syfte att sänka kostnaden för statsskulden. Vid utgången av 2021 omfattade positionen och det orealiserade resultatet uppgick till . Det slutliga, realiserade resultatet kan beräknas först när positionen är avslutad. Utgifterna på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. på statens budget uppgick till -1,2021 jämfört med 2020. Utfallet har varit negativt för ett helt budgetår. Det beror främst på överkurser som uppstår vid emissioner av statspapper och en ändrad redovisningsprincip för valutakursförändringar. Beloppen i statens budget redovisas enligt utgiftsmässiga principer och är nettot av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Den utgiftsmässiga redovisningen är dock bristfällig när det gäller att beskriva statsskuldens kostnader. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning, där samtliga kostnader och intäkter hänförliga tas med, ger därför en bättre bild av hur räntekostnaderna utvecklas över tiden. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter eliminering av räntor till eller från statliga myndigheter. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. I tabell 4.4 visas statsskuldens kostnader, vilket är en sammanfattning och specificering av uppgifterna i resultaträkningen (se not 12 till resultaträkningen). Räntekostnader på lån i svenska kronor Räntekostnader på lån i utländsk valuta -1,9 -31,4 -0,8 -26,3 Över- /underkurs vid emission m.m. -13,2 -11,3 -10,8 -11,2 -12,6 -6,1 -5,0 -14,2 -14,5 -14,9 -10,4 -8,1 Nettokostnader efter intäkter, -20,4 -15,4 Orealiserade valutakursförändringar hänförbara till -5,0 -1,4 -9,5 Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket var en ökning med jämfört med . Den främsta orsaken till att nettokostnaden för statsskulden ökade 2021 var att kursen på den svenska kronan försämrades i jämförelse med många valutor, vilket resulterade i orealiserade valutakursförändringar som ökade kostnaderna jämfört med . Realiserade valutakursförändringar påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra valutor när ett lån senast ska betalas, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser, eftersom i förvaltningen av valutaskulden använder olika derivatinstrument. Utfallet för de realiserade valutakursförändringarna blev en valutakursförlust på 2021, vilket var en minskning med jämfört med . Nettokostnaden för realiserade kursförändringar var 2021, vilket var en minskning med jämfört med . Kursförändringar uppstår när köper tillbaka obligationer och marknadsräntan avviker från kupongräntan. Valutakursförändringen är uppdelad på en orealiserad valutakursvinst på hänförbara till skuldskötselinstrument och vidareutlåning samt en orealiserad valutakursförlust på för övrig statsskuldsförvaltning. De totala orealiserade valutakursförändringarna ökade nettokostnaden för statsskulden med 2021, vilket var en försämring med jämfört med . Över- och underkurser vid emission av statspapper m.m. bidrog till att sänka statsskuldens kostnader med 2021. Skillnaden mellan statsskuldens nettokostnader inklusive skuldskötselåtgärder och utfallet på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden var . Skillnaden förklaras av att olika principer används för utgiftsmässig redovisning mot anslag och den kostnadsmässiga redovisningen i resultaträkningen. Det är endast realiserade utgifter som redovisas mot anslaget, medan orealiserade räntor och orealiserade valutakursdifferenser ingår i resultaträkningens nettokostnad. var motsvarande skillnad . var dock nettokostnaden högre än utfallet på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden, medan det omvända gällde . 5Redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalningsåtagande, vilket leder till en finansiell risk för staten. Generella regler för hanteringen av statliga lån och garantier finns i budgetlagen (2011:203). Förordningen (2011:211) om utlåning och garantier innehåller mer detaljerade bestämmelser om garantigivning och utlåning med kreditrisk. Regeringen får enligt budgetlagen besluta om utlåning samt ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer. Regelverket föreskriver bland annat att en avgift ska tas ut som motsvarar statens förväntade kostnad för åtagandet, om inte beslutar annat. Förväntade kostnader för lån och garantier består av de förväntade förluster och administrativa kostnader som är förknippade med åtagandet. Förväntad förlust är ett statistiskt mått för de kreditförluster som beräknas kunna uppstå på grund av att garantigäldenären eller låntagaren med en viss sannolikhet inte kommer att fullgöra sitt åtagande. Avgifterna placeras på ett räntebärande konto i . Garanti- och utlåningsverksamheten förväntas därmed vara självfinansierad på lång sikt. Dessa principer för utlåning och garantigivning kallas för den statliga garanti- och utlåningsmodellen. Exempel på stora garantiåtaganden som omfattas av garantimodellen är exportkreditgarantier och kreditgarantier för infrastrukturprojekt. har dock möjlighet att besluta om att undanta specifika garantier från garantimodellen. Det finns därför garantier som regleras i särskilda lagar eller på annan grund har andra villkor än de som stipuleras i budgetlagen. Avgifter för sådana garantier är vanligen angivna direkt i lag och kan fastställas på andra grunder än att de ska täcka de förväntade kostnaderna. Insättningsgarantin och investerarskyddet är exempel på garantier som hanteras i särskild ordning. Riksdag och regering har fortsatt beslutat om en rad åtgärder för att motverka de negativa ekonomiska effekter som spridningen av covid-19 medfört på samhällsekonomin. fick i uppdrag att ställa ut en låneram om högst Dessutom fick ytterligare uppdrag gällande garantiprogrammet till företag, Företagsakuten. Riksdag och regering har också gett i uppdrag till att bevilja statliga kreditgarantier för gröna investeringar för att på så sätt bidra till att miljö- och klimatpolitiska mål uppnås. Även har möjlighet att ställa ut garantier för att finansiera klimatomställning. En mer utförlig beskrivning över hur garantier och utlåning redovisas finns i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Statens garantiportfölj ökade med och uppgick till , jämfört med 2020. Näst efter insättningsgarantin (per ) utgjordes de största åtagandena av kreditgarantier () och garantier om tillförsel av kapital (). Pensionsgarantier uppgick till drygt I det ovanstående beloppet för statens garantiportfölj ingår inte investerarskyddet, eftersom åtagandet inte kan beloppsbestämmas. Utöver redan utfärdade garantier finns det utfästelser om nya garantier på . De redovisade utfästelserna omfattar endast bundna utfästelser och består i huvudsak av exportkreditgarantier. I tabell 5.1 visas en sammanställning av de garantier och utfästelser som regeringen och myndigheterna ställt ut. Garantierna motsvarar de garantiförbindelser som redovisas i not till balansräkningen. Tabell 5.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser 16, 22, Garantier om tillförsel av 2, 7, 22 för stöd till företag 2, 16, 1Åtagandet för insättningsgarantin avser garanterade insättningar per . 2För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 3Beloppen avser såväl exportkreditgarantier som investeringsgarantier. I beloppet ingår EKN:s tillfälliga lösning med rörelsekreditgarantier till stora företag om . 4I garantiåtagandet för fristående garantier ingår inte längre åtagandet avseende EIB:s utlåning inom ramen för IV Bis. och , vilket också avser jämförelsetalet. Detta åtagande om redovisas under internationella åtaganden. 5Det finns två kapitaltäckningsgarantier, gällande och , vilka redovisas av . 6Trafikverket redovisar garantikapitalet för Eurofima. 7Åtagandet för pensionsgarantier avser . Garantierna hanteras av fyra myndigheter: , (), samt (Sida). Garantikapital till internationella finansiella institutioner, Europeiska investeringsbankens (EIB:s) garantifond för stöd till företag samt Europeiska unionens sysselsättningsfond SURE (Support to mitigate Unemployment Risks in an Emergency) hanteras av , men redovisas av . Garantikapitalet till Eurofima samt två kapitaltäckningsgarantier redovisas av . Statens garantiåtaganden visas i diagram 5.1. Diagram 5.1 Garantiåtaganden –2021 I tabell 5.2 finns en sammanställning av beslutade garantiramar respektive utfärdade garantier samt i förekommande fall bundna utfästelser per myndighet. Skillnaderna i totalbelopp mellan tabell 5.1 och 5.2 förklaras av att kapitaltäckningsgarantier ingår i tabell 5.1, men inte i tabell 5.2. För garantigivning finns ramar för enskilda projekt samt ramar till olika program. kan också, inom ramen för sitt uppdrag som resolutionsmyndighet, vid behov ställa ut garantier avseende tillgångar och förpliktelser för ett institut i resolution enligt lagen (2015:1016) om resolution. Om en allvarlig störning skulle uppstå i det finansiella systemet kan i enlighet med lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut motverka en sådan genom att ge stöd i form av garantier. Därutöver redovisar åtaganden i form av garantikapital gentemot internationella finansiella institutioner, Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till företag och Europeiska unionens sysselsättningsfond SURE. har beslutat om en ram på för EKN:s garantigivning avseende exportkreditgarantier. Det finns dessutom en särskild ram på för EKN:s investeringsgarantier. Den totala ramen för Sidas garantiåtaganden avseende u-kreditgarantier och fristående garantier uppgick till jämfört med 2020. ram gällande utställande av kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder uppgick till 2021. Garantiramar och utfärdade garantier Garantier till insättare i utländska instituts filialer i Garantier till kreditinstitut, Garantier till företag i 2,16, Fonden för den mindre investeringsbanken (EIB) utvecklingsbank (CEB) investeringsbanken (NIB) garantifond för stöd till långivning inom ramen för IV Bis och Cotonou- Kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder 7 Anm.: Skillnaderna i totalbelopp mellan tabellerna 5.1 och 5.2 förklaras främst av att kapitaltäckningsgarantier ingår i tabell 5.1 men inte i tabell 5.2. 1Åtagandet för insättningsgarantin avser garanterade insättningar per . 2Garantin innebär endast en möjlighet att skydda dessa filialer och den är en följd av finanskrisen. 3För investerarskyddet kan storleken på statens åtagande inte anges. 4Riksgäldskontoret får enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut ställa ut garantier för kreditinstitut om högst . 5Riksgäldskontoret får enligt lagen (2015:1016) om resolution ställa ut garantier för finansiering av vissa tillgångar, förpliktelser och lån om högst 6I EKN:s åtagande ingår den temporära rörelsekreditgarantin för stora företag om . 7 Avser såväl garantier för färdigställda fastigheter som för fastigheter . I följande avsnitt presenteras de olika garantityperna. Som tidigare nämnts hanteras de flesta garantier inom garantimodellen. Flera av de beloppsmässigt största garantierna, exempelvis insättningsgarantin, hanteras dock utanför garantimodellen. Syftet med insättningsgarantin är att bidra till stabilitet i det finansiella systemet genom ett starkt konsumentskydd för allmänhetens insättningar. Garantin infördes i och baseras på ett EU-direktiv. Motsvarande garanti finns i övriga EU-länder och även i ett flertal länder utanför EU. Garantin träder i kraft när ett institut går i konkurs eller efter beslut av . Garantin gäller också om staten hanterar ett institut genom resolution. höjde per ersättningsbeloppet för den svenska insättningsgarantin från till per insättare och institut. Beloppet i svenska kronor justeras om avvikelsen för att motsvara är för stor, vilket fastställts i enlighet med EU-direktiv. Ett högre ersättningsbelopp (maximalt ) kan fås för insättningar som har gjorts och som är kopplade till vissa specifika händelser, till exempel försäljning av bostad. Regeringen har också möjlighet att ställa ut garantier för att insättare i ett utländskt instituts filial i ska få ersättning motsvarande vad som skulle ha betalats ut i institutets hemland. Detta kan bli aktuellt om det finns risk att garantiåtagandet inte kan uppfyllas inom det utländska systemet och att det bedöms medföra störningar i det svenska finansiella systemet. De garanterade insättningarna uppgick till och avsåg garanterade insättningar per , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. De institut som omfattas av insättningsgarantin betalar en årlig avgift till staten med hänsyn till risk. Inga händelser inträffade som utlöste insättningsgarantin. Då garantin regleras i särskild ordning utanför garantimodellen, finns det ingen värdering av statens förväntade kostnad för insättningsgarantin. Vid köp, försäljning eller deponering av värdepapper via ett värdepappersinstitut är institutet skyldigt att hålla kundens värdepapper skilda från sina egna. I det fall institutet inte kan lämna ut kundens egendom vid en konkurs, t.ex. därför att det efter konkursen inte går att klargöra vad som är kundens respektive institutets tillgångar, har kunden rätt till ersättning. Ett ersättningsfall förutsätter därmed en konkurs i kombination med grovt slarv eller brottslig handling hos institutet. Ersättningsbeloppet täcker förlorade tillgångar upp till ett värde av per kund och institut. För investerarskyddet betalar de institut som omfattas av skyddet en årlig administrativ avgift. Vid ersättningsfall tar staten ut avgifter från de kvarvarande instituten, som täcker de fulla kostnaderna för skadefallet. Det innebär att staten i princip inte bär någon kreditrisk till följd av investerarskyddet. Inga ersättningsfall inträffade . Den vanligaste formen av enskilda garantiåtaganden är kreditgarantier. Dessa innebär att staten tar på sig hela eller delar av kreditrisken vid bankers upplåning eller för finansiering av exportaffärer, infrastruktur, bostäder m.m., men överlåter själva kreditgivningen till andra långivare. EKN har i uppdrag att främja svensk export genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Det har varit mycket hög efterfrågan på exportkreditgarantier och garantivolymen uppgick till hela inklusive den tillfälliga rörelsekreditgarantin för stora företag. De krisåtgärder EKN införde för att dämpa effekterna av covid-19, en tillfällig rörelsekreditgaranti för stora företag, upphörde . Utestående belopp för rörelsekreditgarantin var . EKN utfärdade nya bundna utfästelser för och garantier för . Utfästelserna minskade med jämfört med medan garantigivningen minskade med . Engagemangen i form av exportgarantier, inklusive den tillfälliga rörelsekreditgarantin till stora företag, och tillhörande bundna utfästelser uppgick till fördelade på 146 länder. Motsvarande engagemang för investeringsgarantierna var . En stor del av EKN:s exponering är koncentrerad till ett fåtal länder, där utgör den största koncentrationen. Av det totala engagemanget hänförs till affärer till de fem största länderna. Efterfrågan på garantier till höginkomstländer inom () var fortsatt hög och förklaras framför allt av stora infrastruktursatsningar. Utställda garantier uppgick till , vilket är en minskning jämfört med året innan. Vidare har garantigivningen till ökat kraftigt till . Utbetalningarna för infriade åtaganden uppgick till , vilket ska jämföras med året innan. Årets utbetalningar berodde på utbetalningar avseende affär i , , och . EKN har redovisat mot inkomsttitel vilket avsåg ej förväntansriktiga garantiavgifter. En u-kreditgaranti är en exportkredit som staten garanterar och subventionerar genom Sida. Garantierna ställdes, fram till och med , ut till projekt som Sida bedömt kommer att få betydande utvecklingseffekter i berörda länder och som inte kan bära kostnaderna för en normal finansiering på kommersiella villkor. Sidas totala engagemang av u-kreditgarantier uppgick till . Inga nya utfästelser för u-kreditgarantier utfärdas. Sida ska i stället kombinera utvecklingslån med garantier i enlighet med förordningen (2018:2098) om garantier för utvecklingssamarbete. Sida har bemyndigats att besluta om finansiering med utvecklingslån och garantier (lånebistånd). Sida ställer ut fristående garantier för risker i samband med transaktioner på marknaden. Vid utgången av uppgick Sidas engagemang för fristående garantier till totalt . Engagemanget bestod av utfärdade garantier om samt bundna utfästelser om . Finansieringen av sker genom att Konsortiet emitterar obligationer på kreditmarknaden. Svenska staten genom och danska staten genom garanterar solidariskt denna upplåning, som uppgick till jämfört med året innan. Den granskning som inleddes av Europeiska kommissionen (Kommissionen) 2014, gällande om det svenska garantiåtagandet till Konsortiet är förenligt med eller inte, är ännu inte beslutad. gav regeringen i uppdrag till att genomföra ett garantiprogram till förmån för flygföretag om högst mot bakgrund av pandemins påverkan på flygbranschen. Garantiprogrammet omfattade flygföretag som hade ett svenskt tillstånd att bedriva kommersiell luftfart och som hade sin huvudsakliga verksamhet eller säte i . beviljade en kreditgaranti till förmån för om . Garantiprogrammet stängde per årsskiftet 2020 för nytecknande. Bostadskreditgarantier beviljas för såväl lån som för lån till färdigställda fastigheter. Garantier lämnas till kreditinstitut som har ramavtal med . Den totala garantistocken omfattade 128 garantier och uppgick till , vilket är betydligt högre jämfört med föregående år. Det är främst kreditgarantier under byggtid som ställts ut. De internationella åtagandena ökade från till då ytterligare en kreditgaranti om ställdes ut till förmån för forskningsanläggningen (ESS) för initial drift och färdigställande. ingick 2016 ett garantiåtagande om för ESS gällande tre olika låneramar, där respektive låneram finansieras av Nordiska investeringsbanken (NIB), AB () samt Europeiska investeringsbanken (EIB). Garantiåtagandet gällande EIB:s utlåning inom ramen för IV bis och Cotonou- avtalet på ingår under internationella åtaganden i stället för som tidigare redovisas under Sidas fristående garantier. Till följd av pandemins negativa effekter på svensk ekonomi beslutade regeringen att uppdra till att genomföra ett statligt garantiprogram för företag om för utlåning till i första hand små och medelstora företag. Möjligheten att bevilja lån under garantiprogrammet förlängdes och stängde för nyteckning , från att ursprungligen ha gällt fram till . sänktes garantiramen till . Vidare beslutade regeringen om en möjlighet att förlänga maximal löptid från till på redan beviljade lån. Utestående lånebelopp uppgick till , varav var garanterat. Garantier om tillförsel av kapital Garantier kan ställas ut där staten åtar sig att under vissa omständigheter tillskjuta kapital till ett företag. En sådan garanti är en relation mellan två parter: företaget och staten som utfärdare av garantin. Garantin skyddar i praktiken tredje part, det vill säga företagets långivare, kunder och andra intressenter.