prop · H903242 · 2022-05-17 00:00:00 — I 4 § i förordningen an- ges vidare att det i beslutet om uppgiftsinhämtande ska framgå bl.a. vad uppgifterna ska användas till. Det behövs ingen uttrycklig proportionalitetsbestämmelse i lagen En begäran om uppgiftslämnande måste vara proportionerlig och den upp- giftsskyldige bör inte betungas med en uppgiftsskyldighet som är kompli- cerad att fullgöra genom att kräva omfattande arbete eller kostnader, annat än när det är påkallat av ett tungt vägande allmänintresse. En avvägning måste alltså göras mellan å ena sidan myndighetens behov av att få del av uppgifterna och å andra sidan konsekvenserna för den uppgiftsskyldige. Det bör inte heller begäras in uppgifter som redan finns tillgängliga och kan hämtas in från andra myndigheter. Detta följer av den proportionali- tetsprincip som finns reglerad i 5 § förvaltningslagen (2017:900) och som även följer av rättspraxis (se t.ex. Högsta förvaltningsdomstolens avgöran- den RÅ 1996 ref. 44, RÅ 2001 ref. 72 och HFD 2017 ref. 5). Även förord- ningen om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från näringsid- kare och kommuner ger uttryck för att en proportionalitetsbedömning all- tid måste göras. Mot denna bakgrund delar regeringen, till skillnad mot , utredningens bedömning att det inte finns behov av någon uttrycklig proportionalitetsbestämmelse i den nya lagen (jfr prop. 2017/18:220 s. 195). Övriga frågor om uppgiftsskyldighetens räckvidd Enligt artikel 6 i har en misstänkt, som påtalar, rätt att slippa lämna uppgifter som är belastande för denne och kan leda till straff. Detta skydd gäller även för juridiska personer. Den nya lag- en saknar dock straffbestämmelser eller andra straffliknande bestämmelser och en begäran om att lämna uppgifter enligt den lagen ligger alltså utanför rätten att inte belasta sig själv. Skyddet mot s.k. självangivelse skulle en- dast bli aktuellt om ansvarig myndighet i ett visst enskilt ärende skulle ställa frågor, där konkreta svar skulle tvinga bolaget att erkänna straffbara överträdelser. Uppgifter i enskilda ärenden, såsom tillsynsärenden och lik- nande, ska emellertid som nämnts inhämtas med stöd av spellagen i stället (jfr prop. 2009/10:218 s. 19 och 20). Den nya uppgiftsskyldigheten ska avse sådana uppgifter om utveckling- en på spelmarknaden som den ansvariga myndigheten kan begära in från licens- och tillståndshavare. Utredningens uppdrag har inte varit att, som (medicinska fakulteten) efterfrågar, överväga en upp- giftsskyldighet för uppgifter om t.ex. vårdsökande och vårdförlopp. Denna fråga omfattas således inte av det aktuella lagstiftningsärendet. När det gäller frågeställningen från om hur skyldigheten för spelbolagen bl.a. ska administreras är detta en fråga för myndigheten uti- Prop. 2021/22:242 från de möjligheter som den nya lagen ger. När det gäller den av efterfrågade bedömningen av förslagets förenlighet med konstaterar regeringen att förslaget inte bedöms utgöra någon inskränkning av den fria rörligheten för varor enligt EUF-fördraget och att förslaget inte heller på något annat sätt står i strid med . En motsvarande uppgiftsskyldighet har ansetts möjlig att införa i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden. Förslaget medför införandet av 1–4 §§ i den nya lagen om skyldighet att lämna uppgifter om utvecklingen på spelmarknaden. Regeringens förslag: Den ansvariga myndigheten ska få förelägga en licens- eller tillståndshavare enligt spellagen att lämna de uppgifter om ett visst spel som myndigheten behöver för att följa utvecklingen på spelmarknaden. Ett föreläggande ska få förenas med vite. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om regelbundet återkommande uppgiftsskyldig- het. Betänkandets förslag överensstämmer i allt väsentligt med regering- ens. Det föreslagna bemyndigandet är dock annorlunda. I betänkandet föreslås även att ett föreläggande ska gälla . Betänkandets för- slag har också i övrigt en något annorlunda redaktionell utformning. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrar sig tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Det gäller bl.a. AB , Aktiebolaget och Galopp, , , och . Enligt är det viktigt att det närmare specificeras vilka uppgifter som licenshavare kan komma att avkrävas. Paf Consulting Abp (Paf) framhåller att en begär- an bör ske och att det bör vara tydligt vad som efterfrågas. Miljon- lotteriet anser att det är viktigt att begäran om uppgifter sker genom att samtliga aktörer avkrävs samma utlämnande av information så att den kan hanteras konkurrensneutralt. Enligt är det viktigt att definiera vilka uppgifter som ska lämnas och att de uppgifter som lämn- as kvalitetssäkras för att underlätta analysen av uppgifterna. Skälen för regeringens förslag Licens- eller tillståndshavare bör kunna föreläggas att lämna uppgifter För att uppgiftsskyldigheten enligt den nya lagen ska följas behöver den ansvariga myndigheten ges möjlighet att meddela förelägganden. För att ett föreläggande ska få avsedd verkan anser regeringen, i likhet med utred- ningen, att myndigheten ska ges möjlighet att förena sådana förelägganden med vite. I enlighet med allmänna regler i lagen (1985:206) om viten får 2021/22:242 myndigheten hos allmän förvaltningsdomstol ansöka om utdömande av beslutat vite. Utredningen har föreslagit att ett föreläggande om uppgiftsinlämnande ska gälla . Det skulle utgöra ett avsteg från vad som annars gäller enligt förvaltningslagen, där huvudregeln är att ett beslut som får överklagas inom får verkställas först när det vunnit laga kraft (35 §). Enligt regeringens bedömning har det inte framkommit tillräckliga skäl för ett sådant avsteg. Ett föreläggande enligt den nya lagen bör därför inte gälla . Behov av förtydliganden om uppgiftsinlämnandet Det är troligt att den ansvariga myndigheten kan komma att vilja ha vissa uppgifter på återkommande basis, exempelvis kvartalsvis. För att skapa ökad förutsebarhet och minska den administrativa bördan kan myndighet- en i sådana fall ha behov av att kunna utfärda föreskrifter om uppgiftsläm- nandet. Utredningen föreslår mot denna bakgrund att ett bemyndigande för myndigheten att meddela föreskrifter ska tas in i lagen. Enligt utredningen ska myndigheten med stöd av detta bemyndigande få meddela föreskrifter om vilka uppgifter eller handlingar som en licens- eller tillståndshavare ska lämna till myndigheten och om villkoren för inlämnandet. Regeringen instämmer i utredningens bedömning att ett bemyndigande bör införas, men bedömer att det ska ges en annan räckvidd än enligt utredningens för- slag. Liksom utredningen bedömer regeringen att föreskrifter om att lic- ens- och tillståndshavarna ska vara skyldiga att på eget initiativ lämna upp- gifter till myndigheten på återkommande basis, exempelvis kvartalsvis, innebär ett sådant väsentligt tillägg till uppgiftsskyldigheten som kräver stöd i lag. De övriga föreskrifter som skulle omfattas av det bemyndigande som utredningen föreslagit skulle dock vara av verkställighetskaraktär. Det saknas därför behov av bemyndigande i dessa delar. Mot den bakgrun- den bör ett bemyndigande med en möjlighet för regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att få meddela föreskrifter om regelbun- det återkommande uppgiftsskyldighet tas in i den nya lagen. , och Miljonlotteriet efterfrågar vissa förtydliganden om vilka uppgifter som ska lämnas ut och de närmare villkoren för detta. Uppgiftsskyldigheten enligt den nya lagen gäller såda- na uppgifter som den ansvariga myndigheten behöver för att kunna följa utvecklingen på spelmarknaden. Uppgifterna ska vidare avse ett visst spel. Av 2 § förordningen om statliga myndigheters inhämtande av uppgifter från näringsidkare och kommuner framgår att uppgiftslämnandet ska be- gränsas till den information som behövs med hänsyn till ändamålet. Det är en fråga för den ansvariga myndigheten att närmare tydliggöra vilka upp- gifter som ska ges in och villkoren för inlämnandet. När det gäller påpek- andet från Paf om att en begäran om uppgifter bör vara tydlig och ske följer det vidare av 2 § förordningen om statliga myndigheters in- hämtande av uppgifter från näringsidkare och kommuner att uppgiftslämn- andet ska underlättas så långt möjligt. Enligt 5 § i samma förordning ska fristen för att komma in med uppgifterna vara minst , om det inte finns särskilda skäl för någon annan tidsfrist eller en annan tidsfrist är före- skriven i lag eller förordning. Förslaget medför införandet av 5 och 7 §§ i den nya lagen om skyldighet att lämna uppgifter om utvecklingen på spelmarknaden. Regeringens förslag: Den ansvariga myndighetens beslut om förelägg- ande enligt den nya lagen ska få överklagas till allmän förvaltningsdom- stol. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Betänkandets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrar sig, däribland AB , Aktiebolaget och Galopp, , och , tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag Beslut om föreläggande bör kunna överklagas Den ansvariga myndighetens beslut om föreläggande enligt den nya lagen bör kunna överklagas i den utsträckning som följer av förvaltningslagens bestämmelser om överklagande. Det motsvarar vad som gäller vid beslut enligt spellagen (se prop. 2017/18:220 s. 214). Vid överklagande av förvaltningsrättens avgöranden enligt den nya lag- en bör prövningstillstånd krävas i kammarrätten. Förslaget medför införandet av 6 § i den nya lagen om skyldighet att lämna uppgifter om utvecklingen på spelmarknaden. Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon utökad sekretess- reglering till följd av den nya lagen. Betänkandets bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrar sig, bl.a. Aktiebolaget och Galopp, och tional, delar eller har inga invändningar mot bedömningen. påpekar att många av de licensierade aktörerna på den svenska marknaden är noterade bolag och att information som skickas in till myndigheten där- för måste hållas sekretessbelagd. Bland annat AB och förutsätter att uppgifter som kan utgöra affärshemlig- heter inte röjs. Skälen för regeringens bedömning: Det kan inte uteslutas att uppgifter som den ansvariga myndigheten kan komma att begära in i enlighet med uppgiftsskyldigheten i den nya lagen i vissa fall kan utgöra känsliga upp- gifter för de enskilda uppgiftslämnarna. Det kan exempelvis handla om ett 2021/22:242 företags affärs- och driftsförhållanden som kan skada företaget om de exempelvis kommer konkurrerande bolag till känna. Regeringen delar där- för, i likhet med bl.a. , och Sven- ska spel, utredningens bedömning att det är viktigt att det finns ett ända- målsenligt sekretesskydd för sådana uppgifter. Regeringen avser att ge Spelinspektionen i uppdrag att tills vidare an- svara för fullgörandet av uppgifterna enligt den nya lagen. Av 9 § offent- lighets- och sekretessförordningen (2009:641) och punkt 21 i bilagan till samma förordning framgår att sekretess enligt 30 kap. 23 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller i Spelinspektionens verksamhet som består i tillståndsgivning och tillsyn enligt spellagen samt utredning och planering, för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, upp- finningar eller forskningsresultat. Sådana uppgifter får inte lämnas ut om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgifterna röjs. Det är vid uppgiftsinhämtning med stöd av den nya lagen inte fråga om tillståndsgiv- ning eller tillsyn. Närmare till hands är att uppgiftsinhämtandet utgör en del i myndighetens verksamhet som består i utredning eller planering. I förarbetena till 30 kap. 23 § offentlighets- och sekretesslagen definier- as inte begreppet utredning. Däremot anges om planering att begreppet närmast är att uppfatta som en förtydligande utläggning av termen utred- ning. Avsikten är att markera att sådan utredning – bestående i t.ex. inford- rande av uppgifter från olika företag – som sker för att underlätta bl.a. för- svars- och krisplaneringen inom folkhushållningen faller inom paragrafens tillämpningsområde. Det klargörs vidare att uppgifter som inhämtats med stöd av förfogandelagen (1978:262) och ransoneringslagen (1978:268) därför kan sekretessbeläggas för att skydda enskildas ekonomiska förhåll- anden (prop. 1979/80:2 Del A s. 234). Mot bakgrund av dessa förarbetsut- talanden får det anses stå klart att uppgifter från en enskild som begärs ut inom ramen för uppgiftsskyldigheten i den nya lagen bör betraktas som del i utredning eller planering, särskilt som inhämtandet utgör ett nödvän- digt led i myndighetens instruktionsstadgade uppgift att följa och informe- ra om utvecklingen på spelmarknaden. Motsvarande bedömning har gjorts vad gäller sekretessbestämmelsen i 30 kap. 1 § offentlighets- och sekre- tesslagen för inhämtande av uppgifter med stöd av lag- en om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållan- den (prop. 2009/10:218 s. 9). Mot denna bakgrund delar regeringen utredningens bedömning att be- fintligt sekretesskydd är tillräckligt och att det inte är nödvändigt med någon utökad sekretessreglering till följd av den nya lagen. 9Möjlighet att meddela undantag från de tekniska kraven Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om undantag från kravet på att ett organ som ackrediterats för uppgiften ska bedöma en licenshavares spelsystem, affärssystem, rutiner, dragningsutrustning och fysiska lotter innan de används i spelverksamheten samt om vilket annat be- dömningsförfarande som i så fall ska gälla. Betänkandets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Det gäller bl.a. en Ltd, , , , , , , Pensionärernas riksor- ganisation, , SKPF Pensionärerna, , , , , , Svenska Tennisför- bundet, bingoarrangörers centralorganisation, , och . Statskontoret menar att de nuvarande tekniska kraven är dåligt anpassade till de allmännyttiga spelens förutsättningar. Folkspel ideell förening anser att nuvarande krav är uppenbart oproportionerliga och medför oskäligt höga kostnader i förhållande till spelens omsättning, farlighetsgrad och den tekniska utrustning som används. invänder inte mot förslaget och framför att en ökad flexibilitet i de tekniska kraven förefaller ha mindre betydelse för konkurrensen eftersom olika spel inte nödvändigt- vis är utbytbara ur ett konkurrensrättsligt perspektiv. Myndigheten fram- håller bl.a. vikten av att hänsyn tas till gränsdragningsproblem. delar uppfattningen att de tekniska krav- en har uppfattats som kostnadsdrivande och dåligt anpassade till spel för allmännyttiga ändamål. Paf Consulting Abp understryker att de tekniska kraven kan te sig oproportionerligt betungande och icke-ändamålsenliga även för övriga aktörer på spelmarknaden. Bolaget anser att tidsintervallet för giltigheten av de olika certifikaten är oproportionerligt kort och att certifieringskraven i stället bör knytas till licensansökan och situationer då verkliga förändringar görs. AB anser att det är av stor vikt att möjligheten att göra undantag från de tekniska kraven inte begränsas till endast vissa licenshavare. invänder inte mot förslaget, men anser att det finns skäl att precisera de bemyndiganden till regeringen som redan finns i spellagen. Aktiebolaget och Galopp (ATG) anser att eventuella undantag från spellagens regler bör införas med stor försiktighet. Enligt bolaget är det viktigt att lagens syften med ett starkt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen samt statlig kontroll upprätthålls. Skälen för regeringens förslag Tekniska krav enligt spellagen Den som tillhandahåller spel ska enligt 16 kap. 1 § spellagen se till att spel- system, affärssystem, dragningsutrustning, fysiska lotter och fysiska bingobrickor uppfyller sådana tekniska krav som har meddelats med stöd av lagen. Detsamma gäller krav för de rutiner som ska tillämpas för spel- och affärssystem, inklusive de uppgifter som finns i dessa system. Syftet med att spelföretag ska uppfylla vissa tekniska krav är att säkerställa ett starkt konsumentskydd och en hög säkerhet i spelet. Spelare ska kunna utgå från att de spel som tillhandahålls är säkra och att de inte kan manipu- leras (prop. 2017/18:220 s. 172). Av 16 kap. 3 § spellagen framgår vidare 2021/22:242 att en licenshavares spelsystem, affärssystem, rutiner, dragningsutrustning och fysiska lotter ska bedömas av ett organ som ackrediterats för uppgiften innan de används i spelverksamheten. Bestämmelser om de tekniska kraven och om hur bedömningen ska gör- as finns i Lotteriinspektionens föreskrifter och allmänna råd (LIFS 2018:8) om tekniska krav samt ackreditering av organ för den som ska kontrollera, prova och certifiera spelverksamhet. Enligt 1 kap. 1 § i föreskrifterna und- antas vissa verksamheter från tillämpningsområdet för föreskrifterna och de allmänna råden. Bland annat undantas s.k. lokalt poolspel och lokala lotterier som kommuner ansvarar för vad gäller registrering och tillsyn. Vidare undantas lotterier med licens för allmännyttigt spel som omsätter från samtliga krav i föreskrifterna utom de funktionskrav som avser slumptalsgeneratorer. En möjlighet att föreskriva undantag från kravet på att bedömningen ska göras av ett ackrediterat organ bör införas Ett riksdagsbundet mål för spelområdet är att allmännyttig ideell verksam- het ska ges goda förutsättningar för att erhålla finansiering genom intäkter från spel (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:KrU1, rskr. 2018/19:94). Stats- kontoret har med anledning av sitt uppdrag att följa upp och utvärdera om- regleringen av spelmarknaden lyft att en återkommande synpunkt från de allmännyttiga organisationerna är att de tekniska kraven är kostnadsdriv- ande och dåligt anpassade till de allmännyttiga spelens förutsättningar. En- ligt Statskontoret uppgår de initiala kostnaderna för en aktör att anpassa sig till de tekniska kraven och för att certifiera sig hos ett ackrediterat organ till och uppåt. Myndigheten har också pekat på att det ännu inte finns något ackrediterat organ som genomför certifieringsproc- essen på svenska, vilket innebär särskilda utmaningar för små aktörer med begränsade personella resurser (Statskontorets rapport 2020:08 s. 57). Regeringen instämmer, liksom ATG, i utredningens bedömning att ett starkt konsumentskydd och en hög säkerhet i spelen även fortsatt bör vara en förutsättning för licens. De olika verksamheter som omfattas av spellag- en medför emellertid skilda risker ur ett konsumentskydds- och säkerhets- perspektiv. Det finns inga bestämmelser i spellagen eller spelförordningen som hindrar att de materiella tekniska kraven anpassas till olika spelverk- samheter. Som framgår ovan har detta också till viss del gjorts i Spelin- spektionens föreskrifter och allmänna råd, eftersom vissa verksamheter i varierande utsträckning undantas från tillämpningsområdet. Vid Spelin- spektionen pågår även ett arbete med att se över de nuvarande tekniska kraven för att bättre anpassa dessa till olika spelverksamheter. Utrymmet är däremot snävare för Spelinspektionen att anpassa reglerna om hur upp- fyllelsen av de tekniska kraven ska bedömas och säkerställas. Så som be- stämmelsen i 16 kap. 3 § spellagen är formulerad ska licenshavarens upp- fyllelse av de tekniska kraven bedömas av ett ackrediterat organ. Spelin- spektionen har getts bemyndigande att meddela föreskrifter om denna be- dömning (21 kap. 14 § 2 spellagen och 16 kap. 9 § 2 spelförordningen). Det saknas dock förutsättningar för Spelinspektionen att meddela före- skrifter om undantag från kravet på att bedömningen ska göras av ett ackrediterat organ. Regeringen delar, i likhet med majoriteten av remissinstanserna, utred- Prop. 2021/22:242 ningens bedömning att det går att ifrågasätta om samma krav på bedöm- ningsförfarandet bör gälla för alla aktörer på den svenska spelmarknaden. Det är rimligt att det åtminstone finns en möjlighet att medge andra be- dömningsförfaranden när det bedöms vara lämpligt, t.ex. för att underlätta för mindre, allmännyttiga aktörer på spelmarknaden. I likhet med Konkur- rensverket ser regeringen inte att det finns några risker för att konkurrens- en påverkas av en sådan möjlighet. Det bör därför införas en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från kravet på att bedömningen ska göras av ett ackrediterat organ. I syfte att säkerställa ett högt konsumentskydd och en hög säkerhet i spelen bör dock, vid undantag från kravet på att bedömning- en ska göras av ett ackrediterat organ, regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva vilket annat bedömningsförfarande som i stället ska gälla. Det ligger inte inom ramen för detta lagstiftningsärende att, på det sätt som framför, föreslå ändringar gällande andra bemyndigan- den i spellagen. Förslaget medför att en ny paragraf, 21 kap. 14 a §, införs i spellagen. 10Licensers giltighet under prövningen av förnyad licens Regeringens förslag: En utgången licens enligt spellagen ska fortsätta att gälla om licenshavaren ansöker om förnyad licens. En förutsättning för fortsatt giltighet ska vara att ansökan inkommer senast före utgången av giltighetstiden för den licens som förlängningen avser. Licensen ska fortsätta att gälla längst till dess att spelmyndigheten be- slutar om den nya ansökan. Betänkandets förslag överensstämmer delvis med regeringens. I be- tänkandet föreslås att en ytterligare förutsättning för fortsatt giltighet ska vara att ansökan innehåller de uppgifter och handlingar i övrigt som be- hövs för myndighetens prövning. Förslaget har även en något annorlunda redaktionell utformning. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrar sig tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget att en utgången licens under vissa förutsättningar ska fortsätta att gälla under prövningen av en ansökan om förnyad licens. Det gäller bl.a. AB , Aktiebolaget och Galopp, , , , , , Paf Consulting Abp, , , SKPF Pensionärerna, , Spelinspektionen, Sven- ska , och Synskadades riks- förbund. Enligt kan förslaget bidra till en mer välfunger- 2021/22:242 ande marknad. Statskontoret konstaterar att Spelinspektionens arbetsbe- lastning var hög när många företag ansökte om licens i samband med om- regleringen av spelmarknaden och menar att trycket åter kan bli högt när licenserna ska förnyas. Förslaget kan enligt Statskontoret bidra till att min- ska konsekvenserna för såväl spelföretagen som Spelinspektionen. och är positiva, men understryk- er att Spelinspektionen inte bör kunna avslå en ansökan om det vid en dju- pare granskning uppstår behov av kompletteringar. anser att det uttryckligen bör framgå att kravet om att ansökan ska innehålla de upp- gifter och handlingar som behövs för myndighetens prövning inte fråntar Spelinspektionen skyldigheten att begära in nödvändiga kompletteringar. Skälen för regeringens förslag En utgången licens bör fortsätta gälla under prövningen av en ansökan Den nya spelregleringen bygger på ett licenssystem, där alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska ha en licens och aktörer utan licens ska Licens får endast ge till den som uppfyller spellagens krav på bl.a. lämplighet och spelansvar (se t.ex. 4 kap. 1 § spellagen). finns bestämmelser om formen för och innehållet i ett licensbeslut (4 kap. 7–9 §§ spellagen). Av dessa bestämmelser framgår att en licens ska avse och, om inte annat anges i lagen, får ges för högst (4 kap. 8 § spellagen). De flesta licenser som Spelinspektionen har meddelat i och med omreg- leringen av den svenska spelmarknaden gäller . Det innebär att en stor mängd licenser kommer att löpa ut . Vid en ansökan om för- nyad licens ska Spelinspektionen på nytt göra en fullständig prövning av förutsättningarna för licens. I spellagen finns det inte någon bestämmelse