prop · H903229 · 2022-04-19 00:00:00 — Men med den tydliga förklaring till den valda modellen som ges i remissen anser Lagrådet att lagstiftningstekniken får godtas. Det gäller särskilt som det är svårt att hitta någon bättre ordning; även förslaget i betänkandet är förenat med nackdelar. En fråga som i sammanhanget måste lyftas är emellertid om det är acceptabelt att lagstiftaren ger en bestämmelse, som inte ändras, en delvis ny innebörd genom nya motiv. Paragrafens andra stycke har ju exakt samma lydelse i remissförslaget som det har haft , med undantag för att en rent språklig ändring föreslås i prop. 2021/22:198. 2021/22:229 Bilaga 4 2021/22:229 Bilaga 4 regeln i andra stycket innebär utvecklades utförligt då den infördes (se prop. 2017/18:7 s. 59 ff.). avses stycket, såvitt gäller grundlagsskadeståndet, få en annan innebörd än det har haft. Det skulle kunna göras gällande att detta står i strid med principen om att lagstiftning inte får ske via motiv. I sammanhanget måste emellertid beaktas att det andra stycket genom de föreslagna ändringarna i första stycket hamnar i en ny rättslig kontext. När en bestämmelse på detta sätt bygger på andra bestämmelser – som ändras i sak – kan det inte gärna finnas något hinder mot att lagstiftaren genom förarbetsskrivningar utvecklar vad den innebär i sitt nya sammanhang. Lagrådet anser alltså att lagstiftningstekniken kan godtas. Lagrådet vill i sammanhanget också kommentera en skrivning i författningskommentaren som synes kunna leda till tillämpningssvårigheter. Där (s. 55 första stycket) sägs att inte varje fel av en myndighet eller domstol som har med en fri- och rättighet att göra utgör en överträdelse. Det är naturligtvis riktigt. Som exempel anges att ett felaktigt avgörande som ändras efter överklagande ofta inte anses utgöra en överträdelse av regeringsformen. Enligt Lagrådets mening kan det emellertid knappast vara riktigt att på detta sätt koppla frågan, om en överträdelse har skett, till huruvida beslutet kommit att ändras efter överklagande. Självfallet görs i samhället åtskilliga rättsliga bedömningar som berör fri- och rättigheter och som, trots att de ändras i högre instans, inte innefattar en överträdelse av regeringsformen eller . Att de inte utgör en överträdelse beror emellertid inte på att de ändras efter överklagande, utan på att den bedömning som har gjorts till sin karaktär är sådan att den inte kan anses innefatta en överträdelse av någons fri- och rättigheter. Det är t.ex. uppenbart att det måste finnas ett stort utrymme för olika bedömningar när det gäller frågan, huruvida ett visst beviskrav är uppfyllt eller ej. Att något skadestånd inte ska betalas när ett beslut ändras i högre instans kan emellertid också bero på att beslutet, på grund av att det inte har blivit bestående, inte har lett till någon relevant skada. Det kan även ha att göra med att den som drabbats av överträdelsen, genom överinstansens avgörande har blivit gottgjord på ett sådant sätt, att det inte är nödvändigt för staten eller kommunen att betala något skadestånd. Lagförslaget är tänkt att träda i kraft . Någon särskild övergångsreglering föreslås inte. Som det anges i remissen innebär allmänna skadeståndsrättsliga principer att nya skadeståndsregler ska tillämpas endast på skadefall som har inträffat efter ikraftträdandet. Förslaget i remissen innebär alltså att på situationer som har inträffat före blir det nu rådande rättstillståndet gällande. Det betyder att det i enlighet med Högsta domstolens praxis finns en principiell rätt till skadestånd och annan ersättning också vid överträdelser av regeringsformen, låt vara att det är oklart i relation till vilka bestämmelser i regeringsformen som denna rätt I remissen (s. 50) framhålls att kommittén har antagit att det även utan en övergångsbestämmelse finns utrymme för domstolarna att i det enskilda fallet döma ut skadestånd trots att rättighetsöverträdelsen helt eller delvis har ägt rum före ikraftträdandet. Enligt kommittén bör bedömningen ofta kunna ske på motsvarande sätt som om den påstådda överträdelsen hade Konklusionen i remissen är (s. 51) att det från rent rättslig utgångspunkt finns fog för uppfattningen att den föreslagna bestämmelsen innebär att det allmännas ansvar utvidgas i förhållande till gällande rätt. förklaras bl.a. med att det inte med säkerhet går att uttala sig om hur en domstol skulle bedöma ett skadeståndsanspråk som grundar sig på en över- trädelse av någon annan bestämmelse än 2 kap. 7 § regeringsformen, där det ju finns ett par prejudikat. Ändå blir slutsatsen att den nya bestämmelsen inte bör ges tillbakaverkande kraft. Motivet är närmast att det rör sig om få fall där en enskild efter införandet av bestämmelsen om grundlagsskadestånd kan få ersättning för en ideell skada som inte hade blivit ersatt. Men sägs att avsaknaden av retroaktivitet inte bör innebära någon begränsning av rätten till skadestånd för skadefall som har inträffat Med det sistnämnda avses dock förmodligen bara att den nya regleringen inte ska påverka den rätt till skadestånd som tidigare funnits med stöd av Högsta domstolens praxis. Argumentationen framstår inte som övertygande. Lagrådet har i denna fråga samma uppfattning som Attunda tingsrätt. Att överlämna till rättstillämpningen att avgöra vilka äldre överträdelser som – utan direkt lagstöd –är ersättningsgilla är opraktiskt och leder till en rättslig oklarhet. Det blir besvärligt för en domstol att i efterhand avgöra hur en tidigare, på prejudikat grundad ersättningsrätt, ska falla ut i ett enskilt fall. Ordningen kan också leda till att enskilda får svårt att bedöma vilka rättigheter de har, vilket kan föranleda bl.a. onödiga processkostnader. Men även rena rättviseaspekter talar för att lagstiftningen ges tillbakaverkande kraft. Det ska för övrigt hållas i minne att motparten i mål av detta slag inte är någon annan enskild, utan stat eller kommun. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Farmanbar, Karkiainen Regeringen beslutar proposition Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda