prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Utan att det påverkar våra uttalanden ovan vill fästa uppmärksamhet på sidan 34 i årsredovisningen (tabell 6.4), där redovisar utestående garantier till de volymmässigt 15 största länderna. Där framgår att utestående garantier till uppgår till per 2021- 12- 31. EKN avlämnade sin årsredovisning till regeringen . Till följd av invasion av beslutade EKN att stoppa all garantigivning till bland annat . EKN beslutade även att nedgradera till landriskklass 7, den högsta landriskklassen. Händelserna som har inträffat efter det att avlämnade sin årsredovisning till regeringen innebär en osäkerhet i värderingen av utestående garantier till . RiR 2020:30 Effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet har granskat hur statliga myndigheter utvärderar effekter av näringspolitiken. Regeringen har i skrivelsen om effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet (skr. 2020/21:178) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses att vidtas med anledning av granskningsrapporten. Regeringen har genomfört en översyn av ägaranvisning och de uppdragsmål som förutsätter att genomför årliga utvärderingar i förhållande till en jämförelsegrupp. Staten har som aktieägare inför bolagsstämman föreslagit att ägaranvisning ska ändras så att bolaget inte längre utvärderas mot jämförelsegrupper (N2021/01444 (delvis)). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:NU26, rskr. 2020/21:382). RiR 2021:10 Hållbart företagande – regeringens styrning av de statligt ägda bolagen har granskat om regeringens styrning mot hållbart företagande i de statligt ägda bolagen har lett till att ambitionerna som regeringen uttrycker i statens ägarpolicy uppnåtts. Regeringen har i skrivelsen om hållbart företagande och styrning av de statligt ägda bolagen (skr. 2021/22:31) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:NU4, rskr. 2021/22:132). 2.6.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar hälften av statens bidrag till kommuner och landsting. Resterande bidrag från staten till kommunerna redovisas under andra utgiftsområden (se bilaga 5). Tabell 2.120 UO 25 Anslag Tillfälligt stöd till enskilda Stöd med anledning av Stöd till kommunsektorn för -0,1 Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 minskade utgifterna med (3,). Permanent tillskott till kommuner och regioner Medel från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning fördelas enligt systemet för kommunalekonomisk utjämning. Systemet finansieras i huvudsak med statliga medel, men också med avgifter från vissa kommuner och regioner. Utjämningssystemet regleras i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Systemets syfte är att ge kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna för anslaget uppgick till , vilket är högre än 2020. Totalt uppgick bidragen till kommunerna till , vilket är en ökning med (22,). Bidragen till regionerna uppgick till , en ökning med (24,). Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning anvisades mer än 2020. Anslaget ökades med i ett generellt tillskott . Av dessa fick kommunerna och regionerna fick . För att kompensera kommuner och regioner för det intäktsbortfall som förhöjt grundavdrag för pensionärer medför anvisades anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning 2021. Kommunerna fick och regionerna . Förändringar i anslagsstrukturen inom utgiftsområdet innebär att det är svårt att göra jämförelser . Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen uppfördes i statens budget 2017. Stegvis har stödet överförts till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. I flera ändringsbudgetar anvisades anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden totalt , varav var temporära för att mildra effekterna av spridningen av covid-19. ingår de permanenta statsbidragen som finansierades med anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden i stället med anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader används för att jämna ut kostnaderna mellan kommuner för verksamhet de utför enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). Utgifterna för anslaget uppgick till , vilket är högre än 2020. Bidragen och avgifterna i utjämningssystemet är beräknade så att de sammanlagda avgifterna och bidragen uppgår till samma belopp. Jämfört med 2020 blev utgifterna för utgiftsområdet (3,) lägre. Det beror framför allt på att det tillfälliga tillskottet som kommuner och regioner fick för att mildra de negativa konsekvenserna av spridningen av sjukdomen covid-19 minskades 2021. Tabell 2.121 UO 25 Beställningsbemyndiganden Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . har inga åtaganden ingåtts. Orsaken till att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner inte nyttjades 2021 är att inrättandet försenades av det inom Kammarkollegiet särskilda beslutsorganet Delegation för ekonomi i balans. Beslut om stöd hann därför inte tas . 2.6.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar främst räntor på statsskulden, men också provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. I utgiftsområdet ingår även ett särskilt anslag för oförutsedda utgifter. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket för staten. Regeringen får enligt 3 kap. 9 § budgetlagen besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Tabell 2.122 UO 26 Anslag -90,8 -39,1 -886,0 Utfallet för utgiftsområdet blev -, vilket är (886,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna blev (106,) lägre än 2020. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. De påverkas också av tekniska faktorer till följd av Riksgälds- kontorets upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden belastas enligt utgiftsmässiga principer. Därmed påverkas anslaget av realiserade valutakursdifferenser, men inte orealiserade. Redovisningen är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamhet. Anslaget påverkas inte av myndighetens nettoutlåning eftersom anslaget netto- redovisas. Högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Ränteutgifterna blev lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev -, vilket är lägre än anvisat i statens budget. Det beror till stor del på det låga ränteläget. Utgifterna blev lägre än beräknat för räntor på lån i svenska kronor och inkomsterna från överkurser vid emission blev högre. Dessutom blev valutakurs- förlusterna lägre än beräknat. Genomsnittskursen för kronan blev starkare mot både euro och dollar jämfört med vad som beräknades i statens budget. Vidare ändrade redovisningsprincip för valutakonton, vilket medförde en valutakursvinst på . Tabell 2.123 Räntor på statsskulden –2021, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta1 Över- (-)/underkurser (+) vid emission Räntor på in- och utlåning1 Valutakursförluster (+)/valuta- kursvinster (-) Kursförluster (+)/kursvinster (-) Anm.: Summorna i tabellen innehåller mindre skillnader på grund av underliggande avrundningar till hela hundratal miljoner i fördelningen av budget på olika komponenter. 1Räntor på lån till och på lån till andra länder (2021) är bruttoredovisade, till skillnad från i statens budget och i årsredovisning. I statens budget beräknades räntor på lån i svenska kronor att uppgå till Utfallet blev , vilket är lägre än beräknat. Inkomster av överkurser vid emission beräknades uppgå till i statens budget. Utfallet för inkomster av överkurser blev , dvs. högre än beräknat. När emitterar en obligation med en kupongränta som är högre än marknadsräntan uppstår en överkurs, vilket innebär att får den diskonterade mellanskillnaden mellan marknads- räntan och kupongräntan av köparen. När emitterar obligationer med överkurs betraktas det som en ränteinkomst. I statens budget beräknades valutakursförlusterna, netto komma att uppgå till Utfallet blev vilket är lägre än beräknat. Genomsnittskursen för kronan blev starkare mot både euro och dollar jämfört med vad som beräknades i statens budget (se tabell 2.124). Dessutom ändrade redovisningsprincip för valutakonton. Ändringen gav upphov till en valutakursvinst på som redovisades mot anslaget. I statens budget beräknades kursförlusterna uppgå till , netto. Utfallet blev en nettoförlust på , vilket är högre än beräknat belopp. Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Tabell 2.124 visar att genomsnittsräntorna för femåriga statsobligationer och sexmånaders statsskuldväxlar blev högre 2021 än vad som antogs i statens budget. Kronkursen mot euro, dollar och KIX-index blev starkare än beräknat. Tabell 2.124 Räntor och valutakurser –2021 årsgenomsnitt -0,06 -0,36 -0,29 -0,13 -0,04 Ränta 6 mån % -0,70 -0,68 -0,42 -0,15 -0,25 -0,18 Växelkurs SEK per euro Växelkurs SEK per USD 1 Växelkurs, kronindex KIX. provisionsutgifter blev lägre än beräknat Utgifterna för anslaget 1:3 provisionsutgifter blev , vilket är (39,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att anvisade medel var beräknade med en säkerhetsmarginal. Vid beräkningen togs hänsyn till att provisionsutgifterna kan variera betydligt mellan åren och att det finns en risk att utgifterna kan avvika mer uppåt än nedåt. Lägre utgifter för statsskuldsräntor jämfört med Utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (107,) lägre än 2020. Det beror främst på att en gammal obligation med hög kupongränta förföll 2020 samt att ett stort antal realobligationer förföll. Vid förfall av realobligationer betalar Riksgälden ut inflationskompensation till investerarna för den inflation som varit sedan utgivandet. Något motsvarande förfall ägde inte rum . Dessutom var kursförlusterna i samband med återköp av obligationer lägre jämfört med föregående år. Utgifterna för anslaget 1:3 provisionsutgifter blev (30,) lägre än 2020. Det beror i huvudsak på lägre utgifter för försäljningsprovisioner då Riksgälden bara sålde en 50-årig obligation via syndikering, dvs. att anlitar en grupp av banker som genomför försäljningen. såldes två obligationer via syndikering (en grön obligation och en 25-årig statsobligation). Den okonsoliderade statsskulden minskade med (5,) till , medan budgetöverskottet uppgick till Att skuldminskningen var mindre än storleken på budgetöverskottet beror bl.a. på att det finns transaktioner som påverkar värdet av statsskulden men inte saldot i statens budget, exempelvis värdering av skuld i utländsk valuta till aktuella valutakurser. 2.6.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen för EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera. Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområdet. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av tullintäkter, momsskattebas och medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), utfallet av EU-budgeten och ändringsbudgetar på unionsnivå. Tabell 2.125 UO 27 Anslag Avgiften till EU blev högre än beräknat Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och blev därmed (16,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare , eftersom EU fattat beslut om flera ändringsbudgetar , främst på grund av den fortsatta spridningen av sjukdomen covid-19 som medfört ekonomiska konsekvenser för EU. Det högre utfallet beror på att den del av avgiften som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI) blev högre än vad som beräknades i statens budget. Av dessa beror på att EU gjorde en justering av tidigare års inbetalda avgifter som inte fanns med i den ursprungliga budgeten. Det anvisade beloppet i statens budget utgår främst från EU:s förslag till årsbudget som tas fram , men ändringsbudgetarna har inneburit en höjning av de samlade utgifterna i EU:s budget som framför allt påverkat den del av avgiften som baseras på BNI. De BNI-baserade medlen som EU tar ut är en restpost i EU:s budget så att det totala uttaget som EU gör täcker EU-budgetens finansieringsbehov med hänsyn till de andra avgiftsdelarna. EU justerar därför BNI-avgiften vid behov för att EU:s budget ska vara i balans. Att BNI-avgiften blev högre än beräknat beror också på att regeringen hade räknat med en genomsnittlig rabatt på ca i den nya budgetramen som omfattar perioden –2027. Den faktiska rabatten på BNI-avgiften blev lägre och uppgick till . Dessutom användes av anslagskrediten . Utfallet för den nya avgiften baserad på icke materialåtervunnen plast blev lägre än beräknat i den ursprungliga budgeten. Jämfört med statens budget blev utfallet för avgiftsdelen som baseras på inkomster från tullar högre, då de faktiska inkomsterna från tullar blev högre än beräknat. Däremot blev utfallet för den mervärdesskattebaserade avgiftsdelen lägre, då mervärdesskattebasen blev lägre än beräknat. Sammantaget innebär det att skillnaden mot statens budget för de avgiftsdelar baserade på tullar och mervärdesskatt blev högre. Avgiften till EU ökade med drygt 5 miljarder Jämfört med ökade avgiften till EU med (10,). Det beror framför allt på att den mervärdesskattebaserade avgiftsdelen blev högre än föregående år. Det högre utfallet beror också på att betalat i avgift baserad på icke materialåtervunnen plast. Denna avgiftsdel är ny , vilket påverkar jämförelsen mellan åren. består därför EU:s egna medel, dvs. medlemsstaternas avgifter till EU, av fyra delar. Dessa är baserade på BNI, icke-materialåtervunnen plast, tullar och mervärdesskatt. Den BNI-baserade avgiften blev , vilket är (0,) högre än föregående år. Den BNI-baserade avgiftsdelen ligger i nivå med föregående år och avgiftsnivån har påverkats av att EU fattat beslut om flera ändringsbudgetar. EU gjorde en justering av tidigare års inbetalda avgifter som innebar att vi fick betala , vilket är lägre än motsvarande justering som uppgick till drygt trädde Europeiska unionens råds beslut om en ny avgift baserad på icke- materialåtervunnen plast i kraft. Uttagssatsen för avgiften är per kilogram icke materialåtervunnen plast. Vikten av plastförpackningsavfall som inte materialåtervinns beräknas som skillnaden mellan vikten av det plastförpacknings- material som genereras i och vikten av det plastförpackningsavfall som materialåtervinns . Den nya avgiften uppgick till . Avgiftsdelen som baseras på inkomster från tullar uppgick till , vilket är (4,) högre än . Det beror på att inkomsterna från tullar blev högre då import ökat jämfört med , bl.a. med anledning av brexit där handel från nu räknas som handel från tredjeland och att covid-19-pandemin har lett till att e-handeln ökat i . Tullavgiften blev högre trots att får behålla av tullinkomsterna för att täcka de administrativa kostnaderna i den nya budgetramen som omfattar perioden –2027. Motsvarande behållning var i den tidigare budgetramen –2020. Den mervärdesskattebaserade avgiftsdelen uppgick till , vilket är (115,) högre än föregående år. Det beror framför allt på att EU:s uttagssats för mervärdesskattebaserade avgift fastställts till i den nya budgetramen som omfattar perioden –2027. I den tidigare budgetramen för perioden –2020 var uttagssatsen reducerad till för . EU har dessutom i den nya budgetramen som omfattar perioden –2027 höjt taket för egna medel till . Detta för att täcka EU:s betalningar och åtaganden. I den nya budgetramen har EU inrättat ett nytt återhämtningsinstrument, Next Generation EU, för att finansiera reformer och investeringar i syfte att stödja medlemsstaterna som påverkats negativt med anledning av covid-19. Faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) är den största delen inom EU:s återhämtningsinstrument. Med anledning av EU:s återhämtningsinstrument har Europeiska unionens råd dessutom beslutat om att höja taket för egna medel tillfälligt med , till dess att skulderna är återbetalda men som längst t.o.m. . Det höjda taket syftar till att skapa ett garantiutrymme för EU:s betalningar och åtaganden för den skuld som EU lånar upp inom ramen för återhämtningsinstrumentet. har även föreslagit att införa nya avgifter, bl.a. EU:s handel med utsläppsrätter, för att generera högre inkomster till EU för att snabbare betala tillbaka de lån som finansierar åtgärderna inom ramen för återhämtningsinstrumentet. EU-avgiftens storlek kan av olika skäl variera och styrs till stor del av EU:s likviditetsbehov. Nettoflödet till EU ökade med Nettoflödet till EU, dvs. skillnaden mellan vad betalar i EU-avgift och bidragen som får från EU (se inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU), blev . Det är en ökning med jämfört med . Det beror till största delen på högre mervärdesskattebaserad avgiftsdel jämfört med . Tabell 2.126 Förändring av anslagsbehållningar 2017–2021 (UO 1–27 exkl. UO 26) Anvisat i statens budget (UO 1–27 exkl. UO 26) (UO 1–27 exkl. UO 26) anslagsbehållningar (UO 26) anslagsbehållningar (UO 1 - 27) Anm.: Tekniska justeringar medför att ingående överföringsbelopp inte alltid stämmer med utgående överföringsbelopp. Ramanslag kan både sparas och överskridas Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslag kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget beräknas därför även förändringar av anslagsbehållningar. Denna budgetpost är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Förändring av anslagsbehållningar. I budgeten har posten varit negativ eftersom regeringen beräknat att anslagsbehållningarna ska öka. Regeringen beräknade posten till -i budgeten . Det innebär en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. I stället minskade anslagsbehållningarna med . Posten utgör ett netto av anslagsbehållningar från föregående budgetår, sparade medel från aktuellt budgetår och utnyttjande av anslagskrediter. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår däremot förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Anslagsbehållningarna blev väldigt höga både 2021 och 2020 på grund av att flera åtgärder med anledning av spridningen av covid-19 inte har utnyttjats i den omfattning som budgeterades. Det medförde även stora variationer i Förändring av anslagsbehållningar. Vid budgeteringen beräknades anslagsbehållningarna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. öka med . Anslagsbehållningen för utgiftsområdet minskade i stället med , från vid till vid utgången av året. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket. Anslagsbehållningarna under utgiftstaket minskade med Anslagsbehållningarna, exklusive utgiftsområde 26, minskade från vid ingången av året till vid utgången av året. De minskade alltså med , vilket kan jämföras med den ökning på som beräknades i budgeten. Det är en skillnad på . Indragningarna ökade med nästan Indragningar av anslagsmedel, exklusive Statsskuldsräntor m.m. uppgick till Det är en ökning med jämfört med . I tabell 2.127 redovisas de anslag (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.), som uppvisade utgående anslagsbehållningar och utnyttjade anslagskrediter över under något av åren 2017–2021. Tabell 2.127 Specifikation av anslagsbehållningar och anslagskrediter Bidrag till folkhälsa och sjukvård Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning för höga sjuklönekostnader Ersättning för insatser för vissa Bidrag till arbetslöshetsersättning och Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för Etableringsersättning till vissa nyanlända Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för Åtgärder för landsbygdens miljö och Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Kapitalinsatser i statligt ägda företag Stöd till enskilda näringsidkare Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa Avgiften till Europeiska unionen Anslagsbehållningarna inom utgiftsområdet Näringsliv uppgick till Inom utgiftsområde 24 Näringsliv uppgår anslagsbehållningarna till totalt Anslagsbehållningen för anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete uppgick till . Anslaget 1:24 Omställningsstöd fick en anslagsbehållning på . Den högsta utnyttjade anslagskrediten 2021 har anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. inom utgiftsområde 10. Anslagskrediten uppgick till . För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas posten nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. nettoutlåning utgörs av den totala förändringen av in- och utlåningen till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. Övrig tillfällig förvaltning av premiepensionsmedel i RGK , handel med fondandelar inom PPS Myndigheters räntekonton (se separat tabell) CSN, servicekonto för räntebetalningar Myndigheters investeringslån till anläggningstillgångar Stabilitetsfonden (se separat tabell) Resolutionsreserven (se separat tabell) , samhällsinvesteringar väg och järnväg , lån för investeringar i fastigheter , beredskapslager och förskottsbetalningar , rörelsekapital ny finansiell styrmodell Övriga statliga bolag m.m. 1Endast vissa delposter är specificerade. Utfallet för nettoutlåningen uppgick till -, vilket är lägre än beräkningen i statens budget och lägre än föregående år. I tabell 2.128 specificeras nettoutlåningens största poster. Inbetalningarna av premiepensionsavgifter till blev och utbetalningarna av premiepensionsmedel blev . Premiepensionsmedlens samlade effekt på nettoutlåningen, inklusive den övriga tillfälliga förvaltningens, blev en minskning med 2021. blev den samlade effekten en minskad nettoutlåning med . I samband med att personer byter fonder i premiepensionssystemet uppstår en tidsförskjutning mellan köp och försäljning av fondandelar inom premiepensions- systemet. har ett konto i för handel med fondandelar, vilket ökade nettoutlåningen med 2021. minskade nettoutlåningen i stället med med anledning av detta. Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton ökade med 22 miljarder Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton och vissa särskilda räntebelagda konton ökade 2021 med , vilket minskade nettoutlåningen. I budgeten beräknades de sammanlagda behållningarna vara oförändrade. I tabell 2.129 redovisas de största förändringarna. Nettobehållningarna på myndigheternas räntekonton är . Att myndigheternas nettobehållningar på räntekonto i ökar kan bero på många olika saker och är ofta svåra att analysera och specificera i detalj. Om ett anslag som redovisas i det räntebärande flödet har ett anslagssparande innebär det ofta att räntekontobehållningen ökar. Eftersom förvaltningsutgifter redovisas på kostnadsmässig grund påverkar även förändringar av fordringar och skulder räntekontobehållningarna.