prop · H903156 · 2022-03-22 00:00:00 — Enligt bolaget är det viktigt att utgångspunkten när storleken på ett tilläggsbelopp ska fastställas ska vara att barnets behov av stöd kan tillgodoses i praktiken. Regeringen konstaterar att kommuner gör olika bedömningar när det gäller tilläggsbelopp. Förslaget att regeringen ska få en möjlighet att subdelegera föreskriftsrätten avseende tilläggsbelopp syftar till att tillämpningen ska bli mer likvärdig. Det kan innebära att vissa kommuner även fortsättningsvis kommer att ha samma kostnader som , medan andra kommuner kanske får högre eller lägre kostnader utan att det för den skull handlar om ett ökat kommunalt åtagande. 10.3Konsekvenser för enskilda huvudmän Förslagen om fristående resursskolor En utgångspunkt för regleringen av skolväsendet är bl.a. att den i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensam för alla skol- och verksamhetsformer och alla huvudmän. Lika villkor ska gälla så långt som möjligt oavsett huvudman. De förslag som rör fristående resursskolor (avsnitt 6.2) innebär att den befintliga regleringen i skollagen kompletteras och tydliggörs. Det anges redan i skollagen att fristående skolor får begränsa sin utbildning till elever i behov av särskilt stöd inom förskoleklassen, , grundsärskolan och gymnasieskolan. Förslaget innebär att benämningen resursskola införs för fristående resursskolor inom alla dessa skolformer som benämningen införs för kommunala resursskolor på grundskolenivå som får en ny reglering. Det innebär att såväl de fristående som de kommunala resursskolorna synliggörs i skollagen. Det förtydligas också att huvudmännen för de fristående resursskolorna ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som en resursskola erbjuder, i likhet med vad som föreslås för de kommunala resursskolorna. Detta är ett förtydligande av lagtexten med anledning av HFD:s praxis (HFD 2020 ref. 22). Det förtydligas även hur bestämmelserna om särskilt stöd i 3 kap. skollagen förhåller sig till såväl fristående som kommunala resursskolor. Genom dessa förtydliganden framgår det att en resursskolas verksamhet med generella anpassningar för alla elever där i sig utgör en form av särskilt stöd. Det klargörs att elever vid en resursskola ska ges särskilt stöd, vilket också är grunden för placeringen, och därmed ha ett åtgärdsprogram om särskilt stöd. SPSM och , som har yttrat sig över ett utkast till lagrådsremiss (se avsnitt 3), framhåller vikten av att alla elever vid en resursskola fortsatt har ett åtgärdsprogram och att elevernas stödbehov och resursskolans insatser är dokumenterade. Det klargörs också att rektorn vid utarbetandet av åtgärdsprogrammet kan utgå från den utredning som redan har gjorts 2021/22:156 inför mottagandet, varför förslaget inte bedöms kunna medföra annat än marginella kostnader. Det är huvudmannen som bestämmer inriktningen på det särskilda stöd som erbjuds på resursskolan och om en sökande elev bedöms ha behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder. Det bedöms vara positivt för de enskilda huvudmännen med ett tydligare regelverk på området. Eventuella konsekvenser för fristående resursskolor av de förslag som avser kommunala resursskolor Förslaget till ny reglering för kommunala resursskolor inom och grundsärskolan har ingen direkt påverkan på fristående skolor. Om fler kommuner i förlängningen väljer att inrätta egna resursskolor skulle det kunna ha en påverkan på de fristående resursskolorna. Om elever och vårdnadshavare väljer kommunala i stället för fristående resursskolor kan det leda till en minskad efterfrågan på fristående resursskolor. Efterfrågan kan dock även bero på hur kvaliteteten i de olika resursskolorna upplevs. Regleringen av kommunala resursskolor skulle också kunna uppfattas som en tydligare legitimering av resursskolor i allmänhet, vilket kan öka efterfrågan på platser vid resursskolor hos såväl kommunala som enskilda huvudmän. resursskolor anser att utredningens analys av konsekvenserna för företag är bristfällig. Om en placering i en resursskola ska vara en tillfällig lösning kan det enligt nätverket innebära en ökad mängd ansökningar till fristående resursskolor då elevens vårdnadshavare ser resursskolan som en varaktig lösning. Det finns enligt nätverket också en risk för att vårdnadshavare vars barns ska placeras om från en resursskola till en reguljär grundskola i stället söker sig till en fristående skola. anser att utredningen inte tillräckligt har utrett och belyst konsekvenserna av att det blir olika regleringar för kommunala och fristående resursskolor, vilket kan leda till otydlighet och missuppfattningar för vårdnadshavare, skolor och huvudmän. Som framgår av utredningen är det svårt att bedöma om förslaget i förlängningen kan påverka fristående resursskolor på det sättet att efterfrågan minskar eller ökar. Det finns dock inget som hindrar kommuner från att inrätta resursskolor och flera kommuner har redan egna resursskolor. Den sammantagna bilden är enligt utredningen att efterfrågan på resursskolor överstiger tillgången. Förslaget för de kommunala resursskolornas del innebär bl.a. att en placering ska grundas på elevens behov av särskilt stöd vid resursskolan och följas upp. Till skillnad från utredningens förslag föreslås i denna proposition att det tydliggörs i skollagen att även en vårdnadshavare har rätt att ansöka om plats vid en resursskola. Det föreslås vidare att en elev ska ha rätt att gå kvar vid den kommunala resursskolan så länge stödbehovet kvarstår och att vårdnadshavaren ska ha rätt att överklaga ett beslut om att placeringen ska avslutas. Även i övrigt föreslås regleringen av kommunala och fristående skolor harmonieras så långt möjligt. Förslaget bedöms mot denna bakgrund inte leda till att kommuner börjar genomföra kortsiktiga placeringar som avbryts , vilket skulle leda till en ökad efterfrågan på fristående resursskolor. Förslaget om tilläggsbelopp för särskilt stöd Förslaget att regeringen ska få subdelegera sin föreskriftsrätt om tilläggs- belopp till den myndighet som regeringen bestämmer, möjliggör tydligare föreskrifter som skapar bättre förutsättningar för en mer likvärdig tillämp- Detta kan underlätta situationen för enskild verksamhet som har barn och elever med omfattande behov av särskilt stöd. och en mer likvärdig tillämpning innebär att det blir mer förutsägbart när tilläggsbelopp ska lämnas av hemkommunerna. underlätta för de enskilda huvudmännen som också kan effektivisera sin handläggning med ansökningar om tilläggsbelopp. avsnitt 7 delar regeringen riksförbunds uppfattning att en myndighet bör ges i uppdrag att följa upp och utvärdera reformen utifrån dess syfte. Regeringen bedömer att det är lämpligt att ge ett sådant uppdrag efter att föreskrifterna har trätt i kraft för att kunna överblicka systematiska effekter. Konsekvenser ur ett barnrätts- och Förslagen om resursskolor innebär en tydligare reglering med utgångs- punkt i elevernas stödbehov ska följa FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonven- tionen), som är svensk lag , och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. tionens grundprinciper ska varje barn ha samma rättigheter till utbildning och utveckling (artiklarna 2, 6, 28 och 29) och vid alla åtgärder som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa (artikel 3). Konventionsstaterna ska tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet och barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad (artikel 12). Detta slås också fast i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (artikel 7). gäller elever med funktionsnedsättning innebär dessa konventioner och den s.k. Salamancadeklarationen (se avsnitt 5.4) sammantaget att de ska ges ändamålsenliga och individanpassade stödåtgärder i utbildningen, goda möjligheter till individuell utveckling och delaktighet i samhället. Utgångspunkten i de internationella överenskommelserna är att alla elever ska undervisas tillsammans oavsett inbördes skillnader och förut- sättningar, men att det kan finnas vissa situationer då elever kan behöva få stöd i en annan lärmiljö. Sådana beslut måste ha vad som bedöms vara barnets bästa som utgångspunkt och det måste stå klart att det behövs för att möta barnets individuella behov i varje enskilt fall. När det gäller förslaget till reglering av kommunala resursskolor saknar en mer utförlig konsekvensanalys utifrån ett elevperspek- tiv och avstyrker därför utredningens lagförslag. för stor vikt läggs vid kommunens behov av handlingsfrihet i förhållande till överväganden om vad som är elevens bästa och hur elevernas rätts- säkerhet kan tillgodoses. befarar också att förslaget kan komma att medföra att resursskolor inrättas i större utsträckning och att målgrup- 2021/22:156 pen i praktiken tycks vara mer begränsad, varför en eventuell utvidgning av den kommunala resursskolans målgrupp behöver belysas fram- förallt ur ett jämställdhets-, barnrätts- och funktionshinderperspektiv. saknar vidare ett resonemang om riskerna med att andra incita- ment än elevens bästa kan ligga bakom inrättandet av resursskolor. remissinstanser pekar på de olika regleringarna för kommunala och fri- stående resursskolor och anser att olikheterna riskerar att leda till otydlighet för bl.a. vårdnadshavare samt att elevperspektivet resursskolor ser risker med att kom- munen får möjlighet att rycka upp eleverna från deras skolsammanhang i resursskolan, då elever med t.ex. autism generellt har svårt för föränd- ringar och är i behov av struktur, kontinuitet och förutsägbarhet. har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagråds- remiss (se avsnitt 3) och anger att eftersom rätten att gå kvar vid resurs- skolan är ett nytt förslag skulle önska en mer utförlig konse- kvensanalys av förslaget ur ett elevperspektiv. myndigheten (SPSM), som också har beretts tillfälle att yttra sig över utkastet till lagrådsremiss, anger bl.a. att den föreslagna regleringen av kommunala resursskolor riskerar att leda till en utveckling som går emot principen om ett sammanhållet och inkluderande skolsystem och intentio- nerna i funktionsrättskonventionen. Enligt SPSM finns det dock situa- tioner när en särlösning kan utgöra det bästa alternativet för att en elev ska uppnå målen i skolan och det är elevens individuella behov som ska vara styrande för en eventuell placering i en resursskola (se närmare avsnitt Syftet med den föreslagna regleringen av kommunala resursskolor är att Kommunala resursskolor finns och det är klarlagt i rättspraxis att kommuner får inrätta resursskolor för elever i behov av särskilt stöd i likhet med fristående skolor. Flera av de elever som går på resursskolor har olika funktionsnedsättningar, såsom språk- störning eller autismspektrumtillstånd. För vissa elever kan en placering vid en resursskola, som vanligen präglas av en anpassad lärmiljö med små elevgrupper och hög personaltäthet, ge dem möjlighet att nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. I denna proposition föreslås att det tydliggörs i lagtexten dels att det avgörande för en placering vid en resursskola är elevens behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder, dels kommunens ansvar för denna bedömning. En sådan placering ska således inte ske utifrån t.ex. omgivningens önskemål om att av andra skäl placera elever i ett annat Det föreslås också en lagreglerad urvalsregel som inte har funnits tidigare där det anges att de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder ska prioriteras. antagningssystemet till kommunala resursskolor blir mer förutsägbart och att tillåtna urvalsgrunder inte längre behöver klargöras genom rättspraxis. Däremot får lagligheten av en kommuns placeringsbeslut överklagas i enlighet med bestämmelserna om laglighetsprövning i kommunallagen. Kommunerna måste vid placering också ta hänsyn till barnets bästa enligt 1 kap. 10 § skollagen. Barnets inställning ska så långt det är möjligt klar- Barn ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller henne. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Vidare klargörs i lagtexten att en placering vid en resursskola bygger på frivillighet och förutsätter medverkan av Prop. 2021/22:156 elevens vårdnadshavare. Antingen genom att vårdnadshavarna själva an- söker om placeringen eller att de medger att elevens rektor gör det. Till skillnad från utredningens förslag innebär regeringens förslag också att det tydliggörs att vårdnadshavarna alltid har rätt att ansöka om en sådan placering, oavsett vilken kommun de bor i. Vidare innebär regeringens förslag, till skillnad från utredningens, att kommunerna även framöver i fråga om sina resursskolor måste beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna. När en elev har fått plats på en resursskola ska placeringen enligt förslaget följas upp och utvärderas. Det innebär att det ska säkerställas att placeringen fortgår i enlighet med elevens behov och bästa och att inlåsningseffekter kan undvikas. För vissa elever kan det vara till gagn för deras utveckling att på resursskolan återgå till en ordinarie skola. För andra elever är det till gagn för deras utveckling att få fortsätta på resursskolan. Till skillnad från utredningens förslag innebär regeringens förslag att det i skollagen anges att en elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven har behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder samt att en kommuns beslut om avslutad placering ska få överklagas till . På så sätt säkerställs individuella bedömningar och att placeringar inte avslutas godtyckligt. Elever med stora stödbehov ska känna trygghet i en varaktig placering. Med dessa förtydliganden och ändringar i förhållande till utredningens lagförslag stärks elevperspektivet och rättssäkerheten. Regleringen innebär en ökad likvärdighet över landet oavsett var eleven bor. Ändringarna innebär även att skillnaderna mellan kommunala och fristående resursskolor blir mindre, t.ex. när det gäller vårdnadshavarnas möjligheter att ansöka om plats och deras trygghet i fråga om placeringen. Som angetts ovan innebär inte heller förslaget till reglering inom och grundsärskolan att kommunerna inte får driva resursskolor inom andra skolformer. Det är också viktigt att framhålla att förslaget inte innebär någon förändring av elevers ovillkorliga rätt till särskilt stöd i de ordinarie skolorna. Rätten till särskilt stöd får inte villkoras av en placering i en resursskola. Mot denna bakgrund bedöms förslaget om kommunala resursskolor sammantaget vara positivt för de elever som berörs. De förslag som avser fristående resursskolor (avsnitt 6.2) innebär framför allt förtydliganden i den befintliga regleringen, såsom att den enskilde huvudmannen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder och hur resursskolans verksamhet förhåller sig till regelverket om särskilt stöd i 3 kap. skollagen. Förslaget bedöms inte innebära några förändringar för eleverna även om det kan underlätta att regelverket är tydligt. Förslaget om tilläggsbelopp bedöms kunna medföra positiva konsekvenser för barn och elever Förslaget om en justering i det befintliga bemyndigandet i skollagen för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om tilläggsbelopp för barn och elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd (29 kap. 26 §), så att regeringen kan delegera sin föreskriftsrätt till den myndighet som regeringen bestämmer, kan bidra till ett mer likvärdigt och rättssäkert 2021/22:156 system över landet, som utgår från barnens och elevernas behov. Bland denna grupp elever ryms även många elever med funktionsnedsättningar. Mot denna bakgrund bedöms förslaget kunna medföra positiva konsekvenser ur såväl ett barnrättssom funktionshindersperspektiv. 10.5Konsekvenser för jämställdhet, integration och segregation Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Ett delmål är jämställd utbildning som innebär att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. De förslag som avser kommunala resursskolor innebär inte någon förändring när det gäller kommunernas möjligheter eller skyldigheter att inrätta kommunala resursskolor och kan därför inte förväntas ha några direkta effekter för jämställdheten. Om förslaget i förlängningen bidrar till fler kommunala resursskolor på grundskolenivå är det möjligt att fler pojkar än flickor kommer att erbjudas plats i sådana skolor då fler pojkar än flickor får särskilt stöd i skolan. /21 omfattades av eleverna i av ett åtgärdsprogram. Åtgärdsprogram var vanligare bland pojkar än bland flickor, jämfört . Pojkar är enligt utredningen överrepresenterade i resursskolor. Detta kan påverka både de flickor och pojkar som går där. En övervägande andel pojkar kan innebära risker för att genusmässiga normer befästs. Om inte huvudmannen arbetar aktivt för att motverka negativa konsekvenser kan det prägla utbildningen och få konsekvenser för elevernas kunskapsresultat. Om en resursskola ger eleverna en bättre skolgång än vad de annars hade haft kan det innebära att fler pojkar än flickor gynnas av det. Förslaget om tilläggsbelopp kan medföra en ökad likvärdighet vid tillämpningen när det gäller vilka elever som har sådana stödbehov som berättigar till tilläggsbelopp. Då fler pojkar än flickor får särskilt stöd i skolan och går på resursskolor kan det innebära att fler pojkar än flickor gynnas av en tydligare reglering. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. En god utbildning minskar risken för utanförskap och förbättrar möjligheterna till integration. Målet för regeringens politik mot segregation är minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. Lagförslagen i denna proposition syftar till att förbättra likvärdigheten och rättssäkerheten för alla barn och elever som berörs, oavsett bakgrund. Som framgår av avsnitt 6.1.1 är eleverna i resursskolor ofta elever med stora stödbehov till följd av neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, autism, språkstörning eller svår psykisk ohälsa. Sådana stödbehov kan förekomma hos elever oavsett socioekonomisk bakgrund, om eleven är utrikes född eller har utländsk bakgrund. Förslagen bedöms därför vara positiva för eleverna, men inte ha något samband med det integrationspolitiska målet eller regeringens mål för att minska och motverka segregationen. Konsekvenser i förhållande till Förslagen om resursskolor innebär att regelverket i EU:s dataskyddsförordning aktualiseras. Förslagen överensstämmer med de skyldigheter som följer av , se en närmare analys i avsnitt 8. Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Barns och elevers utveckling mot målen 7 § Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen enligt 5 §, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skynd- Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Vid skolenheter där utbildningen är begränsad till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskolor) gäller i stället för första–tredje styckena att varje elev vid resursskolan ska ges särskilt stöd. Det särskilda stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. Paragrafen reglerar i vilka situationer en elevs behov av särskilt stöd ska anmälas till rektorn och utredas samt när och hur särskilt stöd ska ges. I tredje stycket flyttas den andra meningen, som innebär att det särskilda stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet om det inte är uppenbart obehövligt, till ett nytt femte stycke med en språklig I fjärde stycket, som är nytt, anges vad som gäller i fråga om särskilt stöd vid kommunala eller fristående skolenheter där utbildningen är begränsad till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskolor). resursskolor avses inte bara sådana resursskolor som uttryckligen nämns i skollagen (se 9 kap. 17 §, 10 kap. 31 a och 35 §§, 11 kap. 30 a och 34 §§ och 15 kap. 33 §) utan även resursskolor som en kommun eventuellt in- rättar i skolformerna förskoleklass, gymnasieskola och gymnasiesärskola (jfr 6 § om tillämpningsområdet för bestämmelserna om särskilt stöd och HFD 2017 ref. 50). En resursskola är således helt inriktad mot elever i behov av särskilt stöd och präglas vanligen av en anpassad lärmiljö, med 2021/22:156 små elevgrupper och hög personaltäthet, som utgör ett särskilt stöd för eleverna vid resursskolan. En elev kan därutöver behöva ytterligare särskilt stöd som är individuellt utformat för eleven. I de bestämmelser om placering vid kommunala resursskolor med grundskola eller grundsärskola och mottagande vid fristående resursskolor med förskoleklass, grundskola, grundsärskola eller gymnasieskola som finns i lagens kapitel om respektive skolform (se t.ex. 10 kap. 31 a och 35 §§ för kommunala och fristående resursskolor med grundskola) framgår att huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder, se kommentaren till de bestämmelserna. Kommunen eller den enskilda huvudmannen ansvarar således för de utredningar som behövs för att avgöra om en elev hör till resursskolans målgrupp. Förbudet mot tester och prov för antagning till en grundskoleenhet (10 kap. 9 §) utgör inte något hinder mot utredningar som görs för att fastställa om en elev tillhör målgruppen för en utbildning som riktar sig till elever i behov av särskilt stöd (se prop. 2009/10:165 s. 731). När en elev börjar vid en resursskola har det således redan utretts att eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder. Till följd av detta förtydligas i fjärde stycket att i stället för bestämmelserna i första–tredje styckena om bland annat utredning, gäller att varje elev vid en resursskola ska ges särskilt stöd. Det innebär att rektorn inte behöver utreda elevens behov av särskilt stöd utan vid upprättande av det åtgärdsprogram, som enligt 9 § ska upprättas för en elev som ska ges särskilt stöd, kan utgå från den utredning som gjordes vid placeringen eller mottagandet av eleven vid resursskolan. För vissa elever kan den generella anpassning som resursskolans miljö innebär vara tillräcklig. För andra elever kan stödåtgärder därutöver behövas. Av 9 § första stycket framgår att eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när åtgärdsprogrammet utarbetas. Av programmet ska behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses framgå.