prop · H903171 · 2022-03-22 00:00:00 — Det bör emellertid handla om små merkostnader – uppgift om föreningens skuldsättning finns i senaste årsredovisningen och andelstalen ska anges redan enligt hittills- varande reglering, varför det i de allra flesta fall handlar om en enklare beräkning. Förslaget om att stadgebestämmelser som innebär en avvikelse från att varje medlem har en röst inte ska gälla stärker skyddet för bostadsrätts- havare och leder till sundare bostadsrättsföreningar. Genom att möjlighe- ten för en aktör att tillskansa sig ett oproportionerligt inflytande i en för- ening tas bort säkerställs att medlemmarna kan utöva sina demokratiska rättigheter i föreningen. Såvitt känt är det mycket ovanligt med sådana stadgevillkor som blir utan verkan. Konsekvenserna kan därmed beräk- nas bli begränsade för bostadsrättsmarknaden i stort. För några föreningar kan förslaget dock innebära att stadgarna behöver ändras. De förslag som berör bostadsrättshavarens rätt att förändra lägenheten, dvs. precisering av de tillståndspliktiga åtgärderna, möjligheten till pröv- ning i hyresnämnd och förverkande och avhjälpande på bostadsrättshavar- ens bekostnad vid otillåtna åtgärder, innebär en ökad tydlighet om vad som gäller, liksom enklare och billigare tvistlösning. Det gynnar såväl enskilda bostadsrättshavare som föreningen. Sammantaget bör förslagen innebära att olovligt utförda renoveringsåtgärder kommer att minska. En bostads- rättshavare som vidtar olovliga renoveringsåtgärder kan förlora sin lägen- het, vilket är en mycket ingripande sanktion för den enskilde. innebär det skärpta regelverket en trygghet för övriga bostadsrättshavare eftersom föreningen och byggnaden i högre utsträckning kan skyddas från skada och olägenheter. Hotet om förverkande kan framför allt förväntas ha en preventiv effekt och det är inte sannolikt att förverkande kommer ske annat än i undantagsfall. Förslaget om att ta bort möjligheten att i stadgar- na bestämma att styrelsens tillstånd inte behövs för att utföra en åtgärd kan innebära en administrativ börda för vissa föreningar eftersom de kan behö- va ändra sina stadgar. Konsekvenser för staten och kommunerna kommer att behöva ta fram en vägledning om hur de nya reglerna om bostadsrättsföreningars årsredovisning ska tillämpas. Kostnaderna för detta arbete kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. kommer att få en ytterligare arbetsuppgift genom förslaget att verket ska godkänna bostadsrättsföreningens val av intygsgivare. Utred- ningen uppskattar att det kommer att handla om 800–900 ärenden , även om antalet ärenden kommer att variera med konjunkturen i bygg- branschen. Den prövning ska göra i dessa ärenden är dock av relativt enkelt slag. Till det kommer att en del av det arbete som utförs vid prövningen av föreningens beslut kan ha positiva effekter för tillsyn i övrigt och i viss mån innebära arbetsbesparingar. Även det föränd- rade kompetensbehov som blir en följd av förslaget att den ekonomiska planen ska innehålla en teknisk underhållsplan kan innebära visst mer- arbete för . Förslagen i propositionen innebär således ett något ökat resursbehov hos . Vid en sammanvägd bedömning instäm- mer regeringen dock i utredarens slutsats att merkostnaden för detta ryms inom befintliga anslag. Det kan framhållas att även de komman- de förordningsändringarna kan orsaka merarbete hos . Behovet av resursförstärkning med anledning av detta får hanteras i den processen. Förslaget om att hyresnämnderna ska kunna ge tillstånd till en bostads- rättshavares renoveringsåtgärder innebär enligt utredningens bedömning merkostnader om ca för arbete i hyresnämnderna. kommer sannolikt antalet fastställelsemål i de allmänna dom- stolarna om tillåtligheten av sådana åtgärder successivt att försvinna. Vidare kan det antas att antalet mål om återställande minskar då färre bostadsrättshavare kan förväntas vidta åtgärder utan tillstånd. Utredningen uppskattar kostnadsbesparingarna hos de allmänna domstolarna till ca . beslut i tillståndsärenden gällande om- byggnation föreslås vara överklagbara till . Det kan därför förväntas att förslaget även leder till ett ökat antal ärenden och merkost- nader vid hovrätten. Därtill kommer att allmän domstol kan få ett ökat antal ärenden om förverkande. Det bör dock handla om ett mycket begränsat antal fall. Sammanfattningsvis är utredningens bedömning att merkost- naderna för domstolarna och hyresnämnderna sammantaget kan förväntas bli något större än besparingarna. Regeringen delar den bedömningen. Merkostnaderna kan emellertid inte förväntas bli större än att de kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Eftersom stadgeändringar ska anmälas till kan det förvän- tas att antalet anmälningsärenden hos ökar något. Bolags- verkets verksamhet är avgiftsfinansierad. Förslagen får betydelse för kommuner och regioner som är medlemmar i en eller flera bostadsrättsföreningar. Några särskilda konsekvenser för den kommunala sektorn kan dock inte förutses. Förslagen får inga konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män och strider inte mot de skyldigheter som följer av anslutning 2021/22:171 till Europeiska unionen. Det finns inte något behov av särskilda informa- tionsinsatser med anledning av förslagen. 15.1Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) Ekonomisk plan Planens innehåll 1 § Innan en bostadsrättsförening upplåter lägenheter med bostadsrätt, ska en ekonomisk plan upprättas av föreningens styrelse och registreras av . Paragrafen anger att en ekonomisk plan ska upprättas innan en bostads- rättsförening upplåter lägenheter med bostadsrätt. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen innebär att de hittillsvarande andra och tredje meningarna utgår. Motsvarande bestämmelser tas in i den nya 1 a §. 1 a § Den ekonomiska planen ska innehålla de upplysningar som är av betydelse för en bedömning av bostadsrättsföreningens verksamhet , däribland uppgifter om föreningens fastighet, kostnader och finansiering samt en ekonomisk prognos och en känslighetsanalys. Av planen ska det också framgå om förutsättningarna för registrering enligt 1 kap. 5 § är uppfyllda. I den ekonomiska planen ska det ingå en teknisk underhållsplan som visar fastighetens underhålls- och återinvesteringsbehov de kommande 50 åren. I paragrafen, som är ny, regleras innehållet i den ekonomiska planen. Övervägandena finns i avsnitt 6. Första stycket motsvarar de hittillsvarande andra och tredje meningarna i 1 §, men innehållet i planen beskrivs tydligare. Den ekonomiska planen ska innehålla upplysningar som är av betydelse för en bedömning av bostadsrättsföreningens verksamhet , däribland upp- gifter om föreningens fastighet, kostnader och finansiering samt en ekono- misk prognos och en känslighetsanalys. En mer detaljerad reglering finns i1–7 §§ bostadsrättsförordningen (1991:630). Av planen ska det liksom också framgå om förutsättningarna för registrering enligt 1 kap. 5 § är uppfyllda. Av andra stycket framgår att det i den ekonomiska planen ska ingå en teknisk underhållsplan som visar fastighetens underhålls- och återinvest- eringsbehov de kommande 50 åren. Den tekniska underhållsplanen tydlig- gör sambandet mellan föreningens långsiktiga hållbarhet och faktorer som direkt påverkar bostadsrättshavarnas personliga ekonomi, t.ex. i form av höjda årsavgifter. Underhållsplanen ska omfatta alla byggnader som finns på föreningens fastighet. I den tekniska underhållsplanen ska de viktigaste kommande åtgärderna Prop. 2021/22:171 anges, med en uppgift om när de beräknas vidtas och vad kostnaden för dem kan uppskattas till. Det är den enskilda byggnadens egenskaper som styr hur den tekniska underhållsplanen utformas. Det är naturligt att planen är mer detaljerad och specifik ju närmare en planerad åtgärd ligger. som ligger mot slutet av planen kan det vara tillräckligt att bara ta upp de mest omfattande och kostsamma åtgärderna. 3 § Intygsgivare ska utses av bostadsrättsföreningen bland dem som 1.regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har för- klarat behöriga att utfärda intyg, eller 2.i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) driver en i den staten etablerad verksamhet som omfattar utfärdandet av intyg av liknande slag som avses i 2 §. Det är inte tillåtet att utse någon till intygsgivare, om det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för hans eller hennes opartiskhet eller oberoende. En sådan omständighet kan vara tidigare samarbete med den andra intygsgivare som föreningen har utsett eller avser att utse. Den som är anställd hos ett företag, en organisation eller någon annan som har bildat bostadsrättsföreningen eller som har hjälpt till med för- eningsbildningen eller med att upprätta den ekonomiska planen får inte utses till intygsgivare. Detsamma gäller den som inte har en försäkring för den ersättningsskyldighet som han eller hon kan ådra sig i verksamheten. Paragrafen, som utformas i huvudsak enligt Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om intygsgivare. Övervägandena finns i avsnitt 7. I första stycket förtydligas att det är bostadsrättsföreningen som utser intygsgivarna. I andra stycket tydliggörs det att den prövning av jävsfrågan som bostadsrättsföreningen ska göra, förutom intygsgivarens opartiskhet, även omfattar hans eller hennes oberoende. Som exempel på en omständighet som kan rubba förtroendet för oberoendet anges tidigare samarbete med den andra intygsgivare som föreningen har utsett eller avser att utse. ska alltså göra en bedömning av om de två intygs- givarna som föreningen avser att utse är tillräckligt fristående från varandra. Om intygsgivarna uteslutande har arbetat tillsammans är utgångspunkten att ett fortsatt samarbete kan rubba förtroendet för dem. Detsamma kan också vara fallet vid t.ex. ett återkommande sam- arbete som då och då avbryts av samarbete med andra intygsgivare. Och även om den ena av intygsgivarna samarbetar med olika intygsgivare kan det vara aktuellt att inte utse honom eller henne, om den andra intygs- givaren uteslutande samarbetar med den förstnämnde. Vid bedömningen kan det beaktas att förekomsten av intygsgivare på orten är begränsad, vilket i ett enskilt fall kan motivera ett mer omfattande samarbete än annars. Syftet med regleringen är dock att intygsgivarna ska variera sina samarbeten i så hög utsträckning som möjligt. I vissa delar av landet kan det medföra att en intygsgivare i högre grad behöver samarbeta med intygsgivare från en annan ort än den där han eller hon själv är verk- sam. 2021/22:171 Det nya tredje stycket motsvarar delvis andra stycket andra meningen i paragrafens hittillsvarande lydelse. I andra meningen införs det ett nytt krav. För att få utses till intygsgivare krävs det att intygsgivaren har en försäkring för den ersättningsskyldighet som han eller hon kan ådra sig i verksamheten. Av 10 kap. 1 a § framgår att en intygsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina åligganden enligt 3 kap. 2 § eller 5 kap. 6 § ska ersätta bostadsrättsföreningen eller en bostadsrättshavare den skada som därigenom uppkommer. Det är denna potentiella ersätt- ningsskyldighet som enligt den förevarande bestämmelsen ska täckas av en ansvarsförsäkring. Det ligger på föreningen att se till att de intygsgivare som utses har en ansvarsförsäkring som uppfyller kraven i paragrafen och i de föreskrifter på lägre nivå som kan komma att meddelas. Detta ska också kontrolleras vid prövningen enligt den nya 3 a §. Kravet på ansvarsförsäkring gäller också vid utseende av intygsgivare för intygande av en kostnadskalkyl enligt 5 kap. 6 §. 3 a § De som bostadsrättsföreningen utser till intygsgivare ska godkännas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Ett godkän- nande ska inte lämnas om valet av intygsgivare strider mot 3 §. I paragrafen, som är ny och utformas enligt Lagrådets förslag, regleras den prövning som ska göras av bostadsrättsföreningens val av intygsgivare. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Paragrafen innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska godkänna föreningens val av intygsgivare. Ett godkän- nande ska inte lämnas om valet strider mot 3 §. Det ska alltså för var och en av intygsgivarna kontrolleras att de är behöriga att utfärda intyg enligt någon av punkterna i 3 § första stycket. Dessutom ska det göras en bedöm- ning av om intygsgivarna uppfyller kravet på opartiskhet och oberoende enligt 3 § andra stycket. Slutligen ska det kontrolleras att båda intygsgi- varna har en ansvarsförsäkring i enlighet med 3 § tredje stycket. Ett beslut att inte godkänna de intygsgivare som föreningen har utsett på grund av tidigare samarbete mellan dem omfattar båda intygsgivarna. Föreningen kan därför, men måste inte, byta ut båda intygsgivarna. Om föreningen vill det kan den alltså byta ut en av intygsgivarna och därefter begära en ny prövning. Hur ett beslut enligt paragrafen överklagas framgår av 11 kap. 5 §. Paragrafen gäller också vid utseende av intygsgivare för intygande av en kostnadskalkyl enligt 5 kap. 6 §. 4 kap. Upplåtelse av lägenheter med bostadsrätt När upplåtelse får ske 2 § Innan den slutliga kostnaden för föreningens hus har redovisats i en registrerad ekonomisk plan är det inte tillåtet att upplåta bostadslägenheter med bostadsrätt. En lägenhet får dock upplåtas om lämnar tillstånd till det. ska lämna tillstånd om 1. en ekonomisk plan har registrerats och 2. föreningen ställt betryggande säkerhet hos för åter- Prop. 2021/22:171 betalning av insatsen och, i förekommande fall, upplåtelseavgift till bostads- ska på begäran av föreningen återställa säkerheten sedan det har gått från det att den slutliga kostnaden har redovisats på en för- eningsstämma. Om en talan om ersättning har väckts före utgången av , får säkerheten dock inte återställas förrän målet är slutligt avgjort och föreningens betalningsskyldighet har fullgjorts. I paragrafen anges vissa förutsättningar för upplåtelse av bostadslägenhe- ter med bostadsrätt. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Ändringen i första stycket innebär att det är tillräckligt att redovisa den slutliga kostnaden för föreningens hus på en förenings- stämma för att undgå kravet på tillstånd från till upplåtelsen. Den slutliga kostnaden måste därmed redovisas i en registrerad ekonomisk plan innan det är tillåtet att upplåta bostadslägenheter med bostadsrätt utan tillstånd. 5 § Ett avtal som innebär att en lägenhet upplåts med bostadsrätt ska upp- rättas skriftligen och skrivas under av parterna, om inte något annat följer av lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostads- rättsföreningar. I upplåtelseavtalet ska följande anges: 2.den lägenhet med eventuell mark och andra utrymmen som upplåtelsen avser, och 3.de belopp som ska betalas som insats, årsavgift och, i förekommande fall, upplåtelseavgift. Om bostadsrättshavaren inte ska få tillträde till lägenheten när upplåtel- seavtalet ingås, ska det också anges från vilket datum som tillträde med- ges. I paragrafen regleras hur ett upplåtelseavtal ska utformas och vad det ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Ändringen i första stycket innebär att det införs ett krav på att upplåtelse- avtalet ska skrivas under av parterna. Undertecknandet får även göras med en avancerad elektronisk underskrift (se 1 kap. 9 §). Andra stycket får en ny utformning där innehållet i punkt 2 är delvis nytt. Genom tillägget tydliggörs det att mark och utrymmen utanför själva lägenheten som omfattas av upplåtelsen med bostadsrätt ska anges i upp- låtelseavtalet. Det kan exempelvis handla om ett förråd, en uteplats eller en parkeringsplats. Genom uppgifterna ska det stå klart för den som väljer att teckna ett upplåtelseavtal vad som omfattas av upplåtelsen med bostads- rätt. Om det är lämpligt kan detta åskådliggöras med en ritning eller skiss. Av det nya tredje stycket framgår det att upplåtelseavtalet också ska ange från vilket datum som bostadsrättshavaren medges tillträde till lägenheten, om tillträdet inte sker redan när upplåtelseavtalet ingås. Det datum som anges bildar utgångspunkt för bl.a. bostadsrättshavarens möjlighet att vidta åtgärder på grund av försenat tillträde (se 7 kap. 3 §). Kapitlet är nytt och ersätter det hittillsvarande kapitlet. Kapitlet har en annan struktur och ett modernare språk än det hittillsvarande kapitlet. Det innebär bl.a. att det nya kapitlet har fler paragrafer. Ett stort antal av para- graferna överensstämmer dock i sak med det hittillsvarande kapitlet. I de fallen är författningskommentaren utformad så att det anges vilken para- graf i det hittillsvarande kapitlet som den aktuella paragrafen motsvarar. Dessutom anges hänvisningen till lagförarbetena. I fråga om vissa paragrafer anges att de delvis motsvarar en paragraf i det hittillsvarande kapitlet. Det kan då vara fråga om att den nya paragra- fen omfattar mer, t.ex. innehåller sakliga nyheter, men också att något moment i den hittillsvarande paragrafen har fått en annan placering i det nya kapitlet. I de fall som en paragraf i det nya kapitlet saknar motsvarighet i det hittillsvarande kapitlet kommenteras de sakliga skillnaderna särskilt. Rätt att ingå förhandsavtal 1 § En bostadsrättsförening får ingå ett avtal om att upplåta en lägenhet med bostadsrätt åt en person som tecknar sig för lägenheten (förhandstecknaren). Ett sådant avtal kallas förhandsavtal. Ett förhandsavtal innebär att föreningen är skyldig att upplåta lägenheten med bostadsrätt åt förhandstecknaren. Förhandstecknaren är för sin del skyldig att förvärva lägenheten med bostadsrätt. Ett annat avtal än ett förhandsavtal vars syfte är framtida upplåtelse av en viss lägenhet med bostadsrätt är ogiltigt. I paragrafen anges innebörden av ett förhandsavtal. Paragrafen motsvarar delvis 1 § i det hittillsvarande 5 kap. (jfr prop. 1990/91:92 s. 181 och 182). Övervägandena finns i avsnitt 5.7. Tredje stycket saknar motsvarighet i den hittillsvarande regleringen. Be- stämmelsen innebär att andra avtal än förhandsavtal som har till syfte att det ska eller kan ske en upplåtelse av en viss lägenhet med bostadsrätt är ogiltiga, oavsett vilka som är avtalsparter. Exempel på avtal som är ogiltiga är bokningsavtal, reservationsavtal och optionsavtal om de syftar till en framtida upplåtelse av en viss lägenhet med bostadsrätt till en av avtalsparterna. Den lägenhet som omfattas av avtalet ska vara konkretiserad på något sätt, t.ex. genom att det anges vilken storlek eller vilket läge som lägen- heten ska ha. Det krävs inte att det handlar om en lägenhet som existerar när avtalet ingås. Ett avtal som inte avser en viss lägenhet är inte ogiltigt enligt paragrafen. Ett exempel på ett sådant avtal kan vara en s.k. köpgaranti till föreningen, dvs. en utfästelse av byggföretaget att förvärva de lägenheter i projektet som är osålda . Bestämmelsen omfattar inte heller en anmälan som inte har någon bindande verkan för någon av parter- na, eller ett avtal vars syfte är att det ska ske en överlåtelse av en bostadsrättslägenhet. 2 § En bostadsrättsförening som vill ingå ett förhandsavtal ska lämna förhandstecknaren ett bindande erbjudande i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för förhandstecknaren. Erbjudandet ska innehålla samtliga avtalsvillkor. Förhandstecknaren ska ges en betänketid om minst för att överväga erbjudandet. Paragrafen innehåller bestämmelser om bostadsrättsföreningens bindande erbjudande inför tecknande av ett förhandsavtal. Den saknar motsvarighet i det hittillsvarande 5 kap. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 5.2, där också Lagrådets synpunkter behandlas. I paragrafen uppställs vissa krav på hur ett erbjudande om tecknande av ett förhandsavtal ska utformas. Om bostadsrättsföreningen vill ingå ett förhandsavtal ska föreningen lämna ett bindande erbjudande till mot- parten. Detta motsvarar ett anbud enligt avtalsrättslig terminologi. Genom att motparten accepterar erbjudandet, ska alltså ett avtal uppkomma. Att ett anbud är bindande för anbudsgivaren följer av allmänna avtalsrättsliga regler, om inte annat anges i anbudet (löftesprincipen). Den förevarande bestämmelsen innebär att det inte är möjligt att lämna ett erbjudande som är oförbindande för bostadsrättsföreningen (jfr 9 § lagen [1915:218] om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, avtals- lagen). Bestämmelsen förbjuder däremot inte bostadsrättsföreningen att villkora förhandsavtalet av exempelvis att en viss teckningsgrad uppnås . Alltför långtgående villkor kan dock medföra att avtalet kan angripas med stöd av t.ex. 36 § avtalslagen. Erbjudandet ska tillhandahållas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för motparten. Med handling avses ett pappersdokument. Lagens krav är uppfyllt om informationen tillhanda- hålls förhandstecknaren i elektronisk form, t.ex. genom att bostadsrätts- föreningen skickar informationen med e-post. Också en webbplats där informationen lagras kan uppfylla kravet, förutsatt att informationen med säkerhet kan bevaras i ursprungligt skick och i det enskilda fallet är till- gänglig för förhandstecknaren så länge den är relevant. När det gäller uttryckets innebörd i övrigt hänvisas till förarbetena till lagen (2005:59) om distansavtal och avtal utanför affärslokaler och konsumentkreditlagen (2010:1846), se prop. 2004/05:13 s. 44 och 45 respektive prop. Erbjudandet ska innehålla samtliga avtalsvillkor som bostadsrättsför- eningen föreslår ska gälla för förhandsavtalet, både sådana som följer av 4 § och eventuella tillkommande villkor. Förhandstecknaren ska ges en betänketid om minst för att över- väga erbjudandet. Det innebär att föreningen ska ge förhandstecknaren ett tydligt besked om att han eller hon har på sig att svara från det att han eller hon tar emot erbjudandet. ska alltså utforma sitt erbjudande så att det, utifrån vad föreningen kan förut- sätta , inte ger motparten en kortare betänketid än . När betänketiden utformas ska föreningen ta i beaktande den tid som det, med normal tidsåtgång för det använda kommunikationsmedlet, tar för erbjudandet att nå motparten och för motpartens svar att nå för- eningen (jfr prop. 2015/16:197 s. 263). Inget hindrar att förhandstecknaren accepterar erbjudandet utan att använda hela betänketiden. Om han eller hon gör det ligger det i förening- ens intresse att säkra bevisning om att en tillräckligt lång betänketid ändå har erbjudits. Information som ska lämnas tillsammans med erbjudandet 3 § Tillsammans med och i samma form som ett erbjudande enligt 2 § ska bostadsrättsföreningen lämna klar och begriplig information om 1.föreningens namn, organisationsnummer, telefonnummer, adress och e-postadress, 2.byggföretagets namn, organisationsnummer, telefonnummer, adress och e-postadress, 3.de viktigaste efterföljande stegen i byggprojektet och i avtalsför- hållandet med förhandstecknaren till och med tillträdet till lägenheten, med uppgift om stegen beräknas inträffa, 4.föreningens ekonomi och de ekonomiska risker som föreningen är föremål för, 5.de privatekonomiska risker för förhandstecknaren som är förknippade med avtalet, 6.huruvida och under vilka förutsättningar som förhandstecknarens lägenhet eller andra delar av föreningens hus och mark kan komma att förändras innan lägenheten upplåts med bostadsrätt, jämfört med vad som är förutsatt av parterna när förhandsavtalet ingås, 7.huruvida och under vilka förutsättningar som de beräknade avgifterna enligt 4 § 5 kan komma att förändras innan lägenheten upplåts med bostadsrätt, 8.den rätt att få information om väsentliga avvikelser från vad som är avtalat som förhandstecknaren har enligt 11 §, 9.vilket direkt eller indirekt inflytande som byggföretaget eller andra utomstående har eller kommer att ha i föreningen, 10.huruvida och under vilka förutsättningar som föreningen har möjlig- het att rikta krav mot byggföretaget vid dröjsmål eller om fel upptäcks i föreningens hus, och