prop · H903276 · 2022-07-19 00:00:00 — Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga . Förslagen föranleder följande yttrande. Förslaget till lag om samordningsnummer Lagrådsremissen innehåller förslag som syftar till att stärka systemet med samordningsnummer, som är en identitetsbeteckning för den som aldrig har varit folkbokförd i . Bl.a. föreslås att regler om samordningsnummer ska tas in i en ny lag och att ska ta över ansvaret för identitetskontroll vid tilldelning av samordningsnummer. Vidare föreslås att samordningsnummer ska tilldelas i tre nivåer beroende på vilken identitetskontroll som har föregått tilldelningen; styrkt identitet, sannolik identitet respektive osäker identitet. Den högsta nivån, dvs. styrkt identitet, benämns i allmänmotiveringen ”det säkraste numret”. Lagrådet skulle emellertid föredra uttrycket ”den högsta nivån”. Nivåerna ska antecknas i folkbokföringsdatabas. antecknas i databasen namn, födelsetid, födelseort och medborgarskap och intill varje uppgift som anser vara styrkt antecknas ett ”Ja”. Om verket anser att underlaget inte uppfyller kraven för ”styrkt” antecknas ett ”Nej”. När sedan lämnar ut uppgifter sker det oftast genom det s.k. Om en myndighet har valt att få uppgifter om en person med samordningsnummer markerar verket styrkta uppgifter med ett ”J” och andra med ett ”N”. Det anges däremot inte någon helhetsbedömning av ”nivån på identiteten”. Genom förslaget i lagråds-remissen med de tre nivåerna får man en helhetsbedömning avseende nivån, men däremot får man inte veta i vilken utsträckning som de olika delarna av identiteten är styrkta. För en myndighet kan det emellertid vara viktigt att veta t.ex. om åldern eller medborgarskapet är styrkt, och myndigheten har då liten nytta av att få besked om den helhetsbedömning som har gjorts avseende identiteten. Att en sådan mer detaljerad information som ges ges även är därför viktigt. Ett annat problem med den föreslagna nya lagen är att ordet identitet inte definieras. Av motiven kan man förstå att med identitet avses i lagen namn, födelsetid och medborgarskap. Att så är fallet är inte självklart. Till de tre nämnda delarna av identiteten läggs också den nivå på identiteten som ska registreras. Det medför t.ex. att den bestämmelse i 2 kap. 7 § om ändring av en uppgift om någons identitet innefattar också nivån. Om en person som har tilldelats ett samordningsnummer och har nivån ”osäker” i stället vill få antecknat att identiteten är ”styrkt” är detta följaktligen en begäran om att få ”en uppgift om identitet[en] ändrad". Eftersom det på intet sätt är givet vad som ingår i begreppet identitet – tvärtom framstår det som märkligt att en uppgift om nivån på identitetskontrollen är en uppgift om identiteten – vore det bra om detta begrepp definierades i inledningen av lagen, eventuellt med ett tillägg i 2 kap. 7 § om ”uppgift om nivån på identiteten”. Lagrådet har ett antal synpunkter på utformningen av de enskilda paragraferna. Synpunkterna uttrycks i det följande kortfattat och bör läsas ihop med lagrådsremissens lagförslag. 2 kap. 1 § I bestämmelsen i första stycket 1 bör det tydliggöras att regeringen bestämmer såväl vilka myndigheter som vilka organ som får begära samordningsnummer. Detta kan ske t.ex. genom att punkten 1 utformas så här: 1.begäran av en sådan myndighet eller ett sådant annat organ som regeringen bestämmer, Uttrycket återkommer i 2 kap. 5 och 6 §§. Punkten 2 bör uttryckas så att det framgår att det är den enskilde själv som kan ansöka om samordningsnummer. 2 kap. 2 § Första stycket är utformat så att det förutsätts att en person tilldelas ett samordningsnummer. Det skulle i stället kunna formuleras så att personlig inställelse utgör ett villkor, t.ex. enligt följande. En person ska, för att tilldelas ett samordningsnummer, inställa sig personligen för en identitetskontroll. 2021/22:276 Bilaga 8 2021/22:276 Bilaga 8 Rubriken före 2 kap. 5 § Rubriken över 5 och 6 §§ lyder ”Samordningsnummer till personer utan styrkt identitet”. För att betona de tre nivåerna vore det bättre att ha en rubrik före var och en av paragraferna, som kan lyda: ”Samordningsnummer till personer som gjort sin identitet sannolik” respektive ”Samordningsnummer till personer vars identitet är osäker”. 2 kap. 7 § Se vad som har anförts om definition av begreppet identitet under rubriken . 3 kap. 3 § I tredje stycket anges att om en persons samordningsnummer är vilande så ska en begäran eller ansökan om ett nytt samordnings-nummer anses som en ansökan om förnyelse enligt paragrafens första stycke. Det bör tydliggöras vad som gäller om personen vill ändra några uppgifter om sin identitet (jfr 2 kap. 7 §). Förslaget till lag om ändring i lagen om det statliga personadressregistret Andra meningen i första stycket skulle få en mer logisk uppbyggnad om den löd: SPAR får även innehålla uppgifter om personer som, efter att ha styrkt sin identitet eller gjort identiteten sannolik, har tilldelats samordningsnummer. Punkten 16 i första stycket bör inledas med ordet ”uppgifter” för att punkten ska fungera ihop med den inledande meningen. Förslaget till lag om ändring i lagen om ändring i lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet 2 kap. 3 § I paragrafens sista mening står ”I ärenden om tilldelning eller förnyelse av samordningsnummer får även anges om den enskildes identitet är styrkt, sannolik eller osäker”. Enligt förslaget till 2 kap. 7 § lagen om samordningsnummer kan en uppgift om den enskildes identitet ändras och enligt författnings- kommentaren kan bl.a. nivån på identiteten ändras till ”styrkt”. Innebär inte det att också sådana ärenden ska läggas till här i sista meningen? Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsråden , ordförande, , , Ernkrans, , , , Regeringen beslutar proposition Stärkt system för samordningsnummer