prop · H903191 · 2022-03-22 00:00:00 — 2015/16:128. 12Regeringen redogör i förarbetena till lagen hur olika typer av ekonomiska styrmedel har använts för att försöka stimulera det frivilliga mottagandet. Bland annat nämns hur starten för etableringstiden för personer på anläggningsboenden förändrats så att den påbörjas först när nyanlända är kommunmottagna. Detta förväntades innebära en minskad risk för kommuner att behöva betala ut ekonomiskt bistånd till nyanlända som inte längre har rätt till etableringsersättning. Ett annat exempel är den prestationsbaserade ersättning till kommunerna i förordningen 2010:1122 som trädde i kraft . Även införandet av möjligheten för kommuner att få ersättning för hyreskostnader som uppstår i väntan på att den nyanlända flyttar in i en bostad förväntades bidra till att stimulera det frivilliga mottagandet. 2015/16:54, s. 9–10. 2015/16:54, s. 9–10 och bet. 2015/16:AU4, s. 9. 14Samtliga riksdagspartier förutom röstade Ja till förslaget. Införandet av lagen var en av åtgärderna som ingick i den migrationspolitiska överenskommelse som slöts mellan den dåvarande regeringen (Socialdemokraterna och ), och , , och . Överenskommelsen slöts med anledning av flyktingsituationen 2015 och omfattade en rad åtgärder för ett hållbart mottagande och snabbare etablering. 2015/16:54, s. 11–12 och bet. 2015/16:AU4, s. 9. 16Den tidigare ansvarsfördelningen innebar bland annat att Arbetsförmedlingen ansvarade för att anvisa nyanlända som vistats på anläggningsboende och som hade rätt till en etableringsplan enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. ansvarade för att anvisa kvotflyktingar samt nyanlända som inte hade rätt till etableringsplan. Se 8 § förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning jämförd med den numera upphävda 6 och 7 §§ förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Den senare förordningen upphävdes i samband med att den nya förordningen började gälla . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? ett uppdrag om att teckna frivilliga överenskommelser med kommuner till att fatta beslut om fördelningen av anvisningar mellan kommuner inom respektive län.17 1.1 Motiv till granskning Det har inte gjorts någon samlad utvärdering av om reformen har levt upp till intentioner om ett snabbare och mer proportionerligt mottagande mellan kommuner. Det har inte utvärderats om nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet har förbättrats till följd av bosättningslagen införande. Inte heller har det utvärderats om och länsstyrelsernas arbete främjar intentionerna. Länsstyrelserna och har gjort löpande uppföljningar av hur kommunerna arbetar med bosättning av nyanlända som omfattas av anvisning och vilken typ av boende som erbjuds till målgruppen.18 Mot denna bakgrund har sett skäl att granska om intentionerna med reformen har uppnåtts. 1.2 Granskningens frågeställningar och avgränsningar Granskningen besvarar frågan om reformen av anvisningssystemet för vissa nyanländas bosättning levt upp till intentioner. För att besvara den övergripande frågan ställer vi följande delfrågor: 1.Har reformen påskyndat mottagandet i kommunerna? 2.Har reformen lett till ett jämnare19 mottagande mellan kommunerna? 3.Har reformen förbättrat nyanländas etableringen på arbetsmarknaden? 4.Arbetar myndigheterna på ett sätt som främjar intentionerna med reformen? 5.Har det uppstått några konsekvenser för kommunerna utöver intentionerna? 17Se 5 § förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning jämförd med den numera upphävda 4 § förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Den senare förordningen upphävdes i samband med att den nya förordningen började gälla . 18Se till exempel i , återrapportering av uppdrag 40 enligt regleringsbrevet , 2017; , Bostad sist? Om bosättningslagen och nyanländas boendesituation i , 2020; Länsstyrelserna, Mottagande och etablering av nyanlända 2018. Enkätundersökning riktad till samtliga kommuner, 2018; Länsstyrelserna, Lägesbilder från kommuner och regioner 2019. Mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn, 2019; , ”Öppna data – bostadsmarknadsenkät”, hämtad 19Med jämnare mottagande avser vi intentionen som propositionen som ligger till grund för lagen, och som ställt sig bakom, uttrycker som mer proportionerligt mottagande mellan kommuner. Av bosättningslagen framgår dessutom att fördelningen av anvisningar ska ta hänsyn till kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantagna mottagande av nyanlända och ensamkommande barn samt omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen. Se 7 § lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN utgångspunkt för delfråga 1–3 är att bedöma om intentioner har uppnåtts. Vår avsikt är inte att bedöma om nivån på förändringen anses vara tillräcklig. Av beslut och intentioner framgår inte heller någon uttalad önskan om nivån på den förväntade förändringen. Vad gäller delfråga 3 är intention att nyanländas etablering på arbetsmarknaden såväl som i samhällslivet ska förbättras. Inom ramen för granskningen har det endast varit möjligt att undersöka om införandet av bosättningslagen förbättrat nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Det är viktigt att understryka att detta endast är en aspekt av nyanländas etablering. Vad gäller delfråga 4 omfattar granskningen och länsstyrelserna. arbete har avgränsats till myndighetens arbete med att ta fram förslag på det totala antalet nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelningen mellan län. Granskningen omfattar även myndighetens arbete för att främja kommunernas planeringsförutsättningar att ta emot nyanlända samt arbetet med att bedöma och fatta beslut om anvisningskommun. Vi granskar däremot inte arbete med boenden för asylsökande. Vi granskar inte heller systemet för ersättning till kommuner för mottagandet av nyanlända eller ersättningen till kommuner för hyreskostnader som uppstår i väntan på att en nyanländ flyttar in i en bostad. Granskningen omfattar inte heller Arbetsförmedlingens uppdrag att bistå i utvecklingen av den fördelningsmodell som används för förslaget till länstal. När det gäller länsstyrelsernas arbete omfattar granskningen i huvudsak arbetet med att fatta beslut och vid behov revidera kommuntalen inom respektive län. I granskningen ingår även länsstyrelsernas arbete med att bistå i utvecklingen av den fördelningsmodell som används för förslaget till länstal. Länsstyrelserna har även i uppdrag att föra dialog med kommunerna i syfte att främja att kommunerna planerar för mottagandet och anmäler tillgängliga bostäder till Migrationsverket.20 Uppdraget är nära sammankopplat med länsstyrelsernas andra uppdrag inom integration och bostadsförsörjning. Vi bedömer att det därför är svårt att endast granska denna del av länsstyrelsernas arbete. Vi har inte heller funnit några indikationer på brister i arbetet. Vi har därför valt att inte granska uppdraget utan endast övergripande beskriva länsstyrelsernas samverkansarbete. Inte heller de statsbidrag som länsstyrelserna fördelar till kommuner ingår i granskningen.21 20Se 12 § förordningen om (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 21Se 37 § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? I granskningen ingår inte att bedöma vilken typ av boendelösningar som kommuner har valt att erbjuda till de nyanlända som omfattas av anvisning och som kommunerna är skyldiga att ta emot för bosättning.22 Införandet av bosättningslagen innebär en inskränkning i kommunernas självbestämmanderätt. Vi bedömer därför att det också är viktigt att genom delfråga 5 beskriva några av de konsekvenser som reformen haft i kommunerna, utöver intentionerna.23 Delfrågan baseras på intervjuer med fem kommuner. avsikt är inte att bedöma hur vanligt förekommande eller allvarliga de konsekvenser som framförs är eller om samma konsekvenser finns i fler kommuner än de vi intervjuat. Bedömningsgrunder är de kriterier som använder för att värdera sina iakttagelser. Nedan beskriver vi våra övergripande bedömningsgrunder. I varje kapitel finns mer utförliga bedömningsgrunder för respektive delfråga. Granskningens fokus är att bedöma om intentioner med bosättningslagen har uppnåtts samt om myndigheterna i sitt arbete främjat intentionerna. I vår bedömning utgår vi från bestämmelserna i bosättningslagen, arbetsmarknadsutskottets betänkande i samband med lagförslaget samt regeringens proposition som ligger till grund för bosättningslagen, som ställt sig bakom. När det gäller myndigheternas arbete utgår vi även från myndigheternas uppdrag såsom de uttrycks i förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (fortsättningsvis bosättningsförordningen), regleringsbrev och särskilda regeringsuppdrag. Syftet med lagförslaget, som ställde sig bakom, var att alla kommuner bör vara med och ta ansvar för mottagandet av nyanlända för att förbättra nyanländas etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet.24 Både arbetsmarknadsutskottet och regeringen uttalade i samband med lagförslaget att mottagandet av nyanlända var otillräckligt och ojämnt fördelat och noterade att bristen på anvisningsbara platser väntades öka på grund av den rådande 22Regeringen uttryckte i förarbetena till bosättningslagen en förhoppning om att kommunerna i så stor utsträckning som möjligt skulle erbjuda permanenta bostäder till dem som omfattas av anvisning. För att inte begränsa kommunernas flexibilitet att vid behov erbjuda boenden av mer tillfällig karaktär bedömde regeringen att det inte var lämpligt att i lagen reglera vilken typ av boende som ska tillhandahållas. Inte heller utskottet uttalade sig i frågan utan välkomnade lagförslaget. 2015/16:54, bet. 2015/16:AU4 och rskr. 2015/16:128. 23I propositionen som ligger till grund för lagen anförde flera remissinsatser att lagförslaget innebar ett alltför långtgående ingrepp i kommunernas grundlagsfästa självbestämmanderätt, att det inte är visat att allmänintresset väger över, och att man innan nya skyldigheter införs för kommunerna först bör försöka uppnå syftet med åtgärderna med andra förslag som inte inskränker kommunernas självstyre. 2015/16:54, s. 28. 2015/16:54, s. 1, bet. 2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN flyktingsituationen.25 Mot denna bakgrund välkomnade utskottet lagförslaget om ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända invandrare.26 Vidare uttryckte utskottet att den föreslagna lagen syftade till att förkorta väntetiderna i anläggningsboenden och göra det möjligt att ta emot fler nyanlända för bosättning i kommunerna. På så sätt kunde en mer proportionerlig fördelning av mottagandet komma till stånd och nyanländas etablering i samhälls- och arbetslivet effektiviseras.27 1.4 Metod och genomförande Nedan beskriver vi övergripande våra metoder. Vi ger en utförligare beskrivning i kommande kapitel för respektive delfråga samt i metodbilagor. Frågorna som rör om mottagandet av nyanlända har blivit snabbare och jämnare fördelat mellan kommuner samt om etableringen på arbetsmarknaden har förbättrats besvaras främst med hjälp av analyser av offentlig statistik och registerdata. Framför allt analyseras offentlig statistik och registerdata från (), , Arbetsförmedlingen samt . Granskningen av myndigheternas arbete samt vilka andra konsekvenser som bosättningslagen haft för kommuner har i huvudsak besvarats med intervjuer och dokumentstudier. Vi har gjort intervjuer med , länsstyrelser, Arbetsförmedlingen, Kommuner och Regioner (SKR) och ett urval kommuner. Även (och ) har intervjuats. Totalt har drygt 70 intervjuer genomförts. Intervjuerna har genomförts digitalt och i semistrukturerad form, och i vissa fall kompletterats skriftligt i efterhand. Vi har också gått igenom en rad skriftliga underlag. Det har varit propositioner, lagtexter, förordningar, regleringsbrev, särskilda regeringsuppdrag och myndighetsrapporter samt relevanta domar på området. Vi har även begärt in skriftliga underlag från myndigheterna. Det har varit beslutsunderlag, verksamhetsstatistik, prognoser, interna styrdokument samt mötesanteckningar. Vi har även gått igenom 460 anvisningsbeslut med tillhörande bosättningsunderlag. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av revisor (projektledare), revisor och revisionsdirektör . En referensperson har lämnat synpunkter på granskningsupplägg och 2015/16:54, s. 11–12 samt bet. 2015/16:AU4, s. 9, rskr. 2015/16:128. 2015/16:AU4, s. 9, rskr. 2015/16:128. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? på ett utkast till granskningsrapport: , fil.dr i nationalekonomi och forskare vid utvärdering (IFAU). Företrädare för (och ), samt länsstyrelserna har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. Även och har fått tillfälle att faktagranska och lämna synpunkter på vissa avsnitt av rapportutkastet. Kapitel 2 innehåller bakgrundsinformation om myndigheternas uppdrag kopplat till bosättning av nyanlända samt processen för en enskild anvisning. Kapitel 3 till och med kapitel 7 innehåller empiri och iakttagelser för respektive delfråga. I kapitel 8 ger vi våra slutsatser och besvarar den övergripande revisionsfrågan. Kapitlet avslutas med rekommendationer till regeringen och . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 2Myndigheternas arbete med bosättning av nyanlända I detta kapitel beskriver vi myndigheternas arbete med bosättning av nyanlända samt hur processen för en enskild anvisning går till. 2.1Nyanlända på anläggningsboende och kvotflyktingar kan få hjälp att ordna bostad efter anvisning De personer som i första hand omfattas av anvisning och därmed kan få hjälp att ordna en bostad är nyanlända som är registrerade och vistas i Migrationsverkets anläggningsboenden28 samt kvotflyktingar. I gruppen kvotflyktingar ryms även en grupp ensamkommande barn , så kallade ensamkommande kvotflyktingar.29 Förutom de nyanlända som kommunerna är skyldiga att ta emot efter anvisning finns också de nyanlända som på egen hand bosätter sig i kommunerna. Dessa personer ordnar alltså bostad på egen hand i valfri kommun. Det kan vara personer som redan ordnat eget boende i en kommun och som bor kvar där efter uppehållstillstånd. Andra har bott i anläggningsboenden som asylsökande men har efter uppehållstillstånd själva valt att bosätta sig i en kommun. Det kan också vara anhöriga (familjemedlemmar eller nära släktningar) till flyktingar, skyddsbehövande och personer som fått uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Vanligtvis bosätter sig anhöriga till nyanlända som tagits emot i en kommun efter anvisning, i samma kommun som anknytningspersonen. Det innebär att bosättningslagen i förlängningen även påverkar den grupp som inte omfattas av anvisningar. 2.2Ungefär av nyanlända har tagits emot i kommunerna efter anvisning –2020 har drygt 220 000 nyanlända tagits emot i landets kommuner.30 Av dessa fick , knappt 70 000 personer, hjälp med att bosätta sig i en kommun efter anvisning. De flesta nyanlända som tagits emot i 28Migrationsverket använder begreppet tillfällig bostad och tillfälliga bostäder. För att underlätta läsningen har vi valt att använda begreppet anläggningsboenden då det används i bosättningslagen och förarbetena till lagen samt bosättningsförordningen. 29Se 7 § lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning samt 11 § förordning (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 30Tidpunkten för när en nyanländ ska anses vara mottagen i en kommun regleras av 6 § förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. För dem som tagits emot efter anvisning avses datumet för det faktiska mottagandet i kommunen. För övriga avses datumet för folkbokföringen i kommunen. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? kommunerna, , ordnade boende på egen hand i en kommun. Utöver det har varit ensamkommande barn som anvisats till kommunen som asylsökande. Det totala antalet nyanlända som mottagits i kommuner såväl som andelen som tagits emot efter anvisning har varierat vilket visas i figur 1. Figur 1 Antal personer som kommunmottagits enligt ersättningsförordningen (2010:1122), uppdelat på nyanlända som har anvisats till kommunerna och nyanlända som har bosatt sig på egen hand samt ensamkommande barn (EKB) 2010–2020 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Nyanlända som bosatt sig på egen hand Anm.: I kategorin ”nyanlända som anvisats” ingår kvotflyktingar samt personer som vistats på anläggningsboenden och som efter anvisning av har bosatt sig i en kommun. I kategorin ”nyanlända som bosatt sig på egen hand” ingår personer som eller vid beslut om uppehållstillstånd ordnat eget boenden i kommunen, anhöriga till flyktingar, skyddsbehövande samt personer som fått uppehållstillstånd på synnerligen ömmande omständigheter. Kategorin ”EKB” avser ensamkommande barn som anvisades kommun som asylsökande. Källa: , bearbetat av . Antalet beviljade uppehållstillstånd för nyanlända var som högst 2016, och minskade därefter kraftigt. Eftersom kommunmottagandet sker med en viss fördröjning började det totala kommunmottagandet att minska ordentligt först . Kommunernas anvisningsmottagande var så högt efter bosättningslagens införande (2017–2018), jämfört innan (2014–2015). av de nyanlända som tagits emot i kommuner efter anvisning 2016–2018 har bott på anläggningsboenden . står kvotflyktingar för över hälften av det totala anvisningsmottagandet. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 2.3 Ansvarsfördelning vid bosättning av nyanlända Övergripande kan organiseringen av arbetet med bosättning av nyanlända delas in i följande moment: •ta fram förslag på det totala antalet nyanlända som ska omfattas av anvisningar och fördelningen mellan län (länstal). •fatta beslut om fördelning av anvisningar mellan län och kommuner inom respektive län (kommuntal). •bedöma och fatta beslut om enskilda anvisningar. Regeringen, och länsstyrelserna har olika ansvar när det gäller bosättning av nyanlända. Ansvarsfördelningen sammanfattas övergripande i figur 2 och utgår i huvudsak från de uppdrag som myndigheterna har enligt bosättningslagen och bosättningsförordningen. Utöver dessa finns såklart flera myndigheter som är involverade i nyanländas etablering.31 Även kommunerna har en central roll i mottagandet av nyanlända, dels på grund av ansvaret för att efter anvisning ta emot nyanlända, dels för nyanlända som ordnar boenden på egen hand, anhöriga samt ensamkommande barn. Kommunerna ansvarar också för undervisning i svenska för invandrare (sfi), samhällsorientering, annan vuxenutbildning med mera. Figur 2 Ansvarsfördelningen mellan regeringen, och länsstyrelserna tar fram förslag på antal beslutar om länstal. kommuner inom länet i syfte att främja att nyanlända som ska tas bostäder för nyanlända. 31Till exempel har Arbetsförmedlingen det samordnande ansvaret för att nyanlända ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och i samhällslivet. De ansvarar för att nyanlända får tillgång till etableringsprogrammet och att en handlingsplan upprättas för den nyanlända. De har även i uppdrag att delta i genomförandet av uppdrag om att ta fram förslag på länstal samt bistå med statistikuppgifter. beslutar om och betalar ut etableringsersättning till nyanlända som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen och ingår etableringsprogrammet samt fattar beslut om och betalar ut etableringstillägg och bostadsersättning. erbjuder vissa nyanlända en möjlighet att ansöka om hemutrustningslån för inköp av till exempel möbler eller annan hemutrustning. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? 2.3.1Förslag på antalet nyanlända som omfattas av anvisning och fördelningen mellan län är anvisande myndighet. Det innebär bland annat att myndigheten ska ta fram en beräkning på hur många nyanlända som bedöms ha behov av hjälp med bosättning i en kommun under kommande år.32 ska också föreslå en fördelning mellan län.33 När förslag på länstal tas fram ska myndigheten ta hänsyn till följande kriterier som framgår av bosättningslagen: kommunernas arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, det sammantagna mottagandet av nyanlända och ensamkommande barn samt omfattningen av asylsökande i kommunen.34 Hur dessa kriterier ska viktas regleras inte. Regeringen bedömde i propositionen till lagen, som ställde sig bakom, att viktningen är en tillämpningsfråga som inte bör regleras eftersom relevanta förhållanden kan ändras över tid.35 Regeringen uttryckte dock att kriterierna bör användas för att utifrån statistiska data fastställa det antal nyanlända som varje län och kommun ska ta emot.36 ska redovisa de antaganden och bedömningar som ligger till grund för myndighetens förslag på länstal och eventuella justeringar av föregående års fördelningsmodell.37 ska genomföra uppdraget efter inhämtande och beaktande av synpunkter från länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och SKR.38 Regeringen har även gett länsstyrelserna i uppdrag att bistå i arbetet med att analysera och vid behov justera fördelningsmodellen samt lämna synpunkter på de förslag som tas fram.39 2.3.2 Beslut om läns- och kommuntal Baserat på förslag beslutar regeringen om hur många nyanlända som totalt ska omfattas av anvisningar samt fördelningen mellan län. Om prognoser eller behovet av anvisningar förändras kan regeringen besluta om att länstalen justeras. ska då, efter synpunkter från Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna och SKR lämna nytt förslag på antalet som ska omfattas av anvisningar och länstal.40 32Se 2 § förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 33Regeringsbeslut I:6 Ju2021/02524, s. 4–5. gavs uppdraget i årliga regeringsuppdrag till . 347 § lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 2015/16:54. s. 22–23, bet. 2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128. 37Regeringsbeslut I:6 Ju2021/02524, s. 4–5. 39Regeringsbeslut III 2 Fi2020/00609 m.fl., s. 12. 40Se 7 § förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning samt Regeringsbeslut I:6 Ju 2021/02524, s. 4–5. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Länsstyrelserna ska på grundval av länstalen besluta om kommuntal.41 Utöver de kriterier som nämnts ovan får länsstyrelserna vid beslut av kommuntalen också beakta kommunernas förutsättningar att tillhandahålla bostäder.42 Det är upp till varje enskild länsstyrelse att utforma processen för fördelning av kommuntalen. Om länstalen revideras får länsstyrelserna även revidera kommuntalen. Kommuntalen får också revideras efter överenskommelse mellan kommuner inom länet eller närliggande kommuner, under förutsättning att kommuntalen sammantaget inte blir lägre än länstalen.43 Länsstyrelserna har även i uppdrag att föra dialog med kommuner inom länet i syfte att främja att kommunerna planerar för mottagandet av nyanlända för bosättning i kommunen och anmäler tillgängliga bostäder för nyanlända.44 2.3.3 Bedömning och beslut om enskilda anvisningar ansvarar för att inom ramen för de beslutade kommuntalen besluta om enskilda anvisningar.45 I arbetet ingår att göra en bedömning av vilken kommun som ska anvisas att ta emot den nyanlända. Regeringen har inte reglerat vilka individuella kriterier som kan beaktas vid anvisning i enskilda ärenden. Det innebär att det är upp till att, inom ramen för kommuntalen besluta om vilka andra uppgifter som ska användas vid bedömning och beslut av anvisningskommun.46 ska även lämna de uppgifter som den anvisade kommunen behöver för mottagandet av den nyanlända.47