prop · H903240 · 2022-05-10 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:240 BNP-indexering av skatterna på kemikalier i viss elektronik och avfallsförbränning Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att skatten på kemikalier i viss elektronik och skatten på avfallsförbränning ska räknas om, utöver med hänsyn till förändringen i konsumentprisindex (KPI), även med beaktande av utvecklingen av bruttonationalprodukten genom ett tillägg till förändringen i KPI. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik ................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns.............................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Årlig omräkning av vissa punktskatter ............................................. BNP-indexering av skatterna på kemikalier i viss elektronik Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik ................................. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns............................................ Sammanfattning av promemorian BNP-indexering av skatterna på kemikalier i viss elektronik och på Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............. 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns. 2021/22:240 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik Härigenom föreskrivs att 3 och 3 a §§ lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik ska ha följande lydelse. Skatt ska betalas för varor hänförliga till följande KN-nr: 1.8418 10, 8418 21, 8418 29, 8418 30 och 8418 40, 3.8450 11, 8450 12 och 8450 19, 5.8471 30, 8471 41 och 8471 49, 7.8516 50 och 8516 60, 8.8517 11, 8517 12, 8517 18 och 8517 62, 9.8519 30, 8519 50, 8519 81 och 8519 89, 10.8521 10 och 8521 90, 11.8527 12, 8527 13, 8527 19, 8527 91, 8527 92 och 8527 99, 12.8528 41, 8528 49, 8528 51, 8528 59, 8528 71, 8528 72 och 8528 73, samt För en skattepliktig vara som För en skattepliktig vara som avses i första stycket 1–4, 6 eller 7 avses i första stycket 1–4, 6 eller 7 ska skatt betalas med per ska skatt betalas med kilogram av den skattepliktiga per kilogram av den skattepliktiga inte betalas med högre belopp än inte betalas med högre belopp än per skattepliktig vara. För en skattepliktig vara som För en skattepliktig vara som avses i första stycket 5 eller 8–13 avses i första stycket 5 eller 8–13 ska skatt betalas med per kilogram av den skattepliktiga per kilogram av den inte betalas med högre belopp än Skatt ska dock inte betalas med per skattepliktig vara. högre belopp än per Vid beräkning av skatt enligt andra och tredje styckena ska varans nettovikt avrundas nedåt till närmaste helt gram. 1 Senaste lydelse 2019:489. betalas med belopp som efter en i stället för vad som anges i 3 § årlig omräkning motsvarar de i 3 § betalas med belopp som räknas om andra och tredje styckena angivna mellan det allmänna prisläget paragraf ska betalas för påföljande månad året närmast före det år beräkningen avser och prisläget i avrundas till hela kronor. genom att de belopp som gäller den det år då omräkningen omräknade skattebelopp som enligt prisläget det år då denna paragraf ska betalas för omräkningen sker och prisläget i juni månad närmast föregående år. ska 0,02 adderas innan skatte- beloppen räknas om. till hela kronor och ören. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2 Senaste lydelse 2019:489. För och efterföljande kalenderår ska skatt i stället för vad som anges i 12 § betalas med belopp som räknas om enligt andra stycket. Regeringenfastställer före november månads utgång det skattebelopp som enligt denna paragraf ska betalas för påföljande kalenderår.Skattebeloppet räknas om genom att det belopp som gäller det år då omräkningen sker multipliceras med ett jämförelsetal.Jämförelsetalet anger förhållandet mellan det allmänna prisläget det år då omräkningen sker och prisläget närmast föregående år. Jämförelsetalet ska avrundas till fyra decimaler. Till jämförelsetalet ska 0,02 adderas innan skatte-beloppet räknas om. Det omräknade skattebeloppet avrundas till hela kronor. 2021/22:240 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns ska ha följande lydelse. För och efterföljande år ska skatten betalas med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar det i 12 § angivna skattebeloppet multiplicerat med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Belopp enligt första stycket avrundas till hela kronor. Regeringen fastställer före november månads utgång det omräknade skattebelopp som enligt denna paragraf ska betalas för påföljande kalenderår. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 11.13 och 11.14) bedömde regeringen att skatten på kemikalier i viss elektronik och avfallsförbränningsskatten, förutom den årliga omräkningen med hänsyn till förändringen i konsumentprisindex (KPI) även bör räknas om med beaktande av utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP) genom ett tillägg till förändringen i KPI. Inom har promemorian BNP-indexering av skatterna på kemikalier i viss elektronik och på avfallsförbränning utarbetats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/04051). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. 4Årlig omräkning av vissa punktskatter Vissa punktskatter räknas om med hänsyn till förändringar i KPI. Syftet är att följa den allmänna prisutvecklingen. Omräkningen sker med stöd av bestämmelser i respektive punktskattelag och utgår från faktisk förändring i KPI. Bestämmelserna innebär att de skattebelopp som anges i respektive lag räknas om med hänsyn till förändringen i KPI mellan juni året närmast före det år beräkningen avser och juni året före det år då skattebeloppen senast ändrades i lagen (det s.k. basåret). Vid omräkningen använder regeringen fastställda indextal som beräknas av (). Vissa punktskatter omräknas, utöver förändringar i KPI, även med ett schabloniserat tillägg för att ta hänsyn till reala inkomstökningar (dvs. utveckling av BNP). Skattebeloppen i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik räknas om utifrån förändringar i KPI. Omräkningen inkluderar även maxtaket för skattebelopp per vara. Lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns trädde i kraft . Skatten trappas gradvis upp och ska fr.o.m. omräknas för att beakta KPI-utvecklingen. 2021/22:240 5 BNP-indexering av skatterna på kemikalier i viss elektronik och Regeringens förslag: Skatten på kemikalier i viss elektronik och skatten på avfall som förbränns ska, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till förändringen i KPI, även räknas om med beaktande av utvecklingen av BNP genom ett årligt tillägg till förändringen i KPI. Bestämmelserna om omräkning ändras så att det tydligare framgår hur det årliga tillägget om ska hanteras när skattebeloppen för och efterföljande år ska Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås en något annorlunda utformad Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i , Kemikalieinspek- tionen, , , , och Verket för innovationssystem () har inget att invända mot förslaget eller har inga synpunkter. har vissa lagtekniska synpunkter. () liksom () har invändningar mot förslaget och anser att det är svårt att se några samhällsekonomiskt allmängiltiga motiv för att BNP-indexera kemikalie- och avfallsförbränningsskatterna, dessutom är förslaget inte är tillräckligt Applia Home appliances (Applia), Avfall , för Storköksleverantörer (BFS), Dataspelsbranschen, Elektronikbranschen, Energiföretagen , Energimarknads- Skogsindustrierna, , , Svenskt TechSverige m.fl. avstyrker förslaget. , Företagarna, , och anser dels att företagens konkurrenskraft försvagas, dels att utvärderingar av skatterna har visat att de saknar de avsedda styreffekterna på miljön, något som även Applia, BFS, Dataspels- branschen, Elektronikbranschen och TechSverige m.fl. instämmer i. av dessa remissinstanser hänvisar till Näringslivets gemensamma skrivelse om skatten på kemikalier i viss elektronik. , , Skogsindustrierna och Statens energimyndighet anser att förslaget leder till försämrad konkurrenskraft för svensk fjärrvärme och hämmar investeringar i planerbar anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning men påpekar att redovisningen av förslagets överensstämmelse med liksom förslagets påverkan på konkurrensförhållandena för berörda företag är bristfälliga samt att det saknas redovisning av storleken på Avfall , BFS, Energiföretagen har synpunkter på konsekvensanalysen. Skälen för regeringens förslag: Skattebeloppen i lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik räknas om utifrån förändringar i KPI. Detsamma kommer att gälla skattebeloppen i lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns för och efterföljande kalenderår. Syftet med skatten på kemikalier i viss elektronik är att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö och på så vis skydda människors hälsa. Syftet med skatten på avfall som förbränns är att nå de nationella klimatmålen och en mer resurseffektiv och giftfri avfallshantering. Ett antal remissinstanser, däribland Applia, Elektronikbranschen och TechSverige, föreslår ändringar i skatten på kemikalier i viss elektronik som inte avser förslaget om BNP-indexering. Vad remissinstanserna för fram i dessa delar faller utanför ramen för detta lagstiftningsärende. Vad avser skatten på kemikalier i viss elektronik kan nämnas att remitterat promemorian En enklare och tydligare kemikalieskatt (Fi2022/00478). Ett flertal remissinstanser, däribland , och , menar att såväl skatten på kemikalier i viss elektronik som avfallsförbränningsskatten försvagar företagens konkurrenskraft och att utvärderingar av skatterna har visat att de saknar avsedda styreffekter. Regeringen ser det dock som angeläget att gå vidare med förslaget om att BNP-indexera skatterna på kemikalier i viss elektronik och på avfallsförbränning. En årlig omräkning av skattebeloppen med hjälp av BNP-indexering bibehåller styrningen mot de mål som ligger till grund för respektive punktskatt. Regeringen föreslår därför att skatterna på kemikalier i viss elektronik och avfallsförbränning ska, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till förändringar i KPI, räknas om med beaktande av utvecklingen av BNP genom ett årligt tillägg till förändringen i KPI. Förslaget motsvarar vad som aviserades av regeringen i budgetpropositionen . för fram att det inte tydligt framgår av omräkningsbestämmelserna hur det årliga tillägget om ska hanteras när skattebeloppen för och efterföljande år ska beräknas och lämnar ett förslag till förtydligande. Regeringen instämmer i denna bedömning och föreslår att de berörda omräkningsbestämmelserna justeras för att bli tydligare. De nu gällande bestämmelserna om omräkning innebär att de i lag angivna skattebeloppen räknas om med hänsyn till förändringen i KPI mellan juni året närmast före det år beräkningen avser och juni året före det år då skattebeloppen senast ändrades i lagen (det s.k. basåret). Denna modell, som utgår från ett basår, innebär att perioden för omräkning kan sträcka sig som i exemplet med lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik, där basåret är . Ett alternativ till basårsmodellen är att i stället beräkna påföljande års skattebelopp i förhållande till det belopp som gäller det år omräkningen sker. En sådan förändring kan bidra till att göra bestämmelserna om omräkning mer lättförståeliga och på det sättet innebära ett förtydligande. Det skulle även, som påpekar, innebära att bestämmelserna i ökad utsträckning harmoniserades med 2021/22:240 bestämmelserna om omräkning på inkomstskatteområdet, t.ex. den årliga omräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. därför att påföljande års skattebelopp ska beräknas genom att de skattebelopp som gäller det år då omräkningen sker multipliceras med ett jämförelsetal. Jämförelsetalet ska enligt förslaget ange förhållandet mellan det allmänna prisläget det år då omräkningen sker och prisläget närmast föregående år. innebär att jämförelsetalet ska beräknas genom att KPI-indextalet för juni det år omräkningen sker divideras med det KPI-indextal som gäller för juni året före det år omräkningen sker. Den resulterande kvoten utgör jämförelsetalet och är den multiplikator som ska användas för att räkna om På detta sätt knyts omräkningen direkt till gällande I de nuvarande bestämmelserna om omräkning anges att jämförelsetalet ska uttryckas i procent. Beräkningen av jämförelsetalet resulterar i en kvot som fångar förändringen i KPI och ur ett beräkningstekniskt perspektiv finns det inte något behov av att i stället uttrycka talet i procent. av bestämmelserna föreslår regeringen därför ska slopas. hur beräkningen ska ske föreslår regeringen att det uttryckligen anges att jämförelsetalet ska avrundas till fyra decimaler. De av SCB fastställda indextalen uttrycks med fem värdesiffror, varav två decimaler. jämförelsetalet till fyra decimaler innebär därmed att antalet värdesiffror i den beräknade multiplikatorn är detsamma som för de indextal som används i beräkningen. Det bedöms bidra med tillräcklig information för omräkningen som exaktheten i de bakomliggande indextalen I de fall även utvecklingen av BNP ska beaktas vid omräkningen uttrycks detta i motsvarande bestämmelser i andra punktskattelagar på så sätt att det ska göras ett årligt tillägg av . tydliggöra att tillägget ska göras till jämförelsetalet och eftersom jäm- förelsetalet utgör en kvot, föreslås att denna del av bestämmelserna läggs i en egen mening och uttrycks på så sätt att till jämförelsetalet ska 0,02 adderas innan skattebeloppen räknas om. Regeringen bedömer att skattebeloppens utveckling inte kommer att påverkas nämnvärt av att påföljande års skattebelopp ska beräknas i förhållande till det belopp som gäller det år omräkningen sker, i stället för att som gäller beräknas från ett visst basår. För vissa skattebelopp som innehåller få värdesiffror kan den årliga omräkningen dock, beroende på hur omräkning ska ske och hur skattebeloppen ska avrundas, innebära att beloppen inte kommer att utvecklas på samma sätt som med nuvarande utformning av bestämmelserna. För att omräkningen ska resultera i skattebelopp som i genomsnitt utvecklas på samma sätt som bör ytterligare information i vissa fall läggas till i skattebeloppen. bäst göras genom att uttrycka dessa skattebelopp i både kronor och ören, vilket kan bidra till att beloppen framgent utvecklas på ett tydligare och jämnare sätt. De belopp som detta avser är vissa skattebelopp i lagen om skatt på kemikalier i viss elektronik. föreslår därför att skattebeloppen i den lagen ska anges i hela kronor och Nuvarande bestämmelser innebär att regeringen före november månads utgång ska fastställa de omräknade skattebelopp som ska tas ut för Det innebär att gällande skattebelopp inte Prop. 2021/22:240 nödvändigtvis återfinns i respektive lag utan i förordning. underlätta genomförandet av förslaget anges de enskilda skattebeloppen i fråga om skatten på kemikalier i viss elektronik i de nivåer som gäller för i lag. Vidare bör det år då omräkning nästa gång ska ske ändras till 2023. Några motsvarande åtgärder i fråga om skatten på avfallsförbränning behövs inte, eftersom skattebeloppen t.o.m. redan framgår av lag. Förslaget innebär att omräkningen kommer att ske som i följande exempel. KPI-indextalet för är inte känt för denna lagrådsremiss, varför indextal används års indextal används . Exemplet visar därför inte faktiska skattebelopp . Skattebeloppet antas vara per enhet. Nästa års (2023) skattebelopp beräknas genom att skattebelopp multipliceras med ett jämförelsetal. Jämförelsetalet, eller multiplikatorn, ges av kvoten mellan det fastställda KPI-indextalet för och det fastställda KPI-indextalet för . Jämförelsetalet avrundas till fyra decimaler: 341,32/336,84 = 1,0133. Därutöver ska omräkning även ske med hänsyn till utvecklingen av BNP. Detta sker genom ett schabloniserat tillägg . Det innebär att 0,02 adderas till multiplikatorn innan nästa års skattesats beräknas: 1,0133 + 0,02 = 1,0333. För att beräkna skattebelopp multipliceras därmed skattebelopp med denna multiplikator och avrundas till hela kronor och ören: 11,00 × 1,0333 ≈ per enhet. därefter (2024) utgår omräkningen års skattebelopp, dvs. per enhet, och de indextal som SCB har fastställt för de då aktuella månaderna. De synpunkter som remissinstanserna lämnat på promemorians konsekvensanalys behandlas i avsnitt 6. Ändringarna föreslås träda i kraft . Det innebär att ändringarna kommer att tillämpas när regeringen omräknar de skattebelopp som ska gälla för . Förslaget medför ändringar i 3 och 3 a §§ lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik och i 13 § lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser i sitt remissvar att konsekvensutredningen uppfyller kraven i förordningen. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräknings- Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer 2021/22:240 och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På , och för att analysera andra konsekvenser än de offentligfinansiella effekterna, kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. De föreslagna regeländringarna medför effekter för vilka det redogörs för i detta avsnitt. Konsekvenserna av att införa BNP-indexering är dock överlag begränsade. För en närmare redogörelse av bl.a. konsekvenserna av de aktuella punktskatterna i allmänhet hänvisas primärt till den proposition i vilken regeringen föreslog att respektive skatt skulle införas. För skatten på kemikalier i viss elektronik återfinns förslaget i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 6.16), medan förslaget att införa en skatt på avfallsförbränning återfinns i propositionen Skatt på avfallsförbränning (prop. 2019/20:32). Syfte och alternativa lösningar Förslaget handlar om att skatterna på kemikalier i viss elektronik och avfallsförbränning, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till förändringar i KPI, som aviserades i budgetpropositionen även ska räknas om med beaktande av utvecklingen av BNP genom ett tillägg till förändringen i KPI. reala utvecklingen av bruttonationalprodukten. Ett alternativ till förslaget är att inte genomföra några förändringar. Det skulle innebära att skatterna på kemikalier i viss elektronik och avfallsförbränning även fortsättnings- vis enbart skulle räknas om enbart med hänsyn till förändringen i KPI. De offentligfinansiella nettoeffekterna av att införa BNP-indexering av avfallsförbränningsskatten och av skatten på kemikalier i viss elektronik beräknas till respektive under Åren därefter bedöms skatteintäkterna, allt annat lika, öka med ytterligare lika mycket. Att skattebeloppen på kemikalier i viss elektronik , utöver omräkning med hänsyn till förändringen i KPI, även föreslås räknas om med hänsyn till den genomsnittliga utvecklingen av BNP medför att skattenivåerna, allt annat lika, kommer att öka snabbare. förstärks den prissignal som punktskatten ger upphov till. kemikalier i viss elektronik har tidigare bedömts dämpa efterfrågan på viss elektronik genom att skattekostnaden fullt ut övervältras på näst- utvärdering av skatten inte tydligt på någon efterfrågeeffekt (se rapporten Utvärdering av skatten på kemikalier i viss elektronik), vilket bl.a. KI, ESV och branschföreträdare i sina remissvar tolkar som att skatten helt saknar Det bör i det sammanhanget även vägas in att skatten på kemikalier i viss elektronik infördes , varför skattens långsiktiga effekter är oklara. Det torde därför vara för tidigt att dra slutsatsen att skatten saknar styrande effekt. Den tillkommande ökningen av skattekostnaden är begränsad. För vitvaror förväntas skattebeloppet per kilo öka med ytterligare , medan skattebeloppet för övrig elektronik per kilo förväntas öka med ytterligare ca som en följd av BNP- indexeringen. Därmed bedöms effekterna på konsumtionen överlag som begränsade. Enligt och Kemikalieinspektionens utvärdering redovisar omkring 750 företag, främst aktörer verksamma inom detalj- och partihandel, kemikalieskatt. Det är i första hand dessa företag som berörs av de föreslagna ändringarna. Företagen i fråga bedöms fullt ut kunna övervältra skattekostnaden på sina kunder. efterfrågar i sitt remissvar en redovisning av storleken på berörda företag. (SOU 2015:30) fann att importörer av olika storlek skulle beröras av den föreslagna punktskatten. Bedömningen är att så fortsatt är fallet. Utvärderingen indikerar att varken företagens vinster eller sysselsättning har påverkats av skatten. Det tyder på att företagens konkurrensförutsättningar inte påverkats i någon större utsträckning. Det ger även stöd för bedömningen att skattekostnaderna i stället övervältrats på dem som köper produkterna. Huvuddelen av skattekostnaden bedöms övervältras på hushållskunder, men skattekostnaderna övervältras även på företag. Av den samlade årliga kostnadsökningen på beräknas kostnadsökningen för företag som köper skattepliktiga produkter till . Genom att , utöver omräkning med hänsyn till förändringen i KPI, även räkna om skattebeloppet för skatt på avfall som förbränns med hänsyn till den genomsnittliga utvecklingen av BNP kommer skattenivån, allt annat lika, att öka snabbare. Därigenom förstärks den prissignal som punktskatten ger upphov till. På påverkar en skatt på avfallsförbränning incitamenten att investera i avfallsförbränningskapacitet genom att den minskar lönsamheten för energiåtervinning. Om avfallsförbränningskapaciteten minskar leder det i sin tur till minskade nationella utsläpp av växthusgaser och bidrar därmed till att uppnå klimatmål. Det är framför allt plastfraktioner i avfallet som står för avfallsförbränningens fossila utsläpp. Regeringen har tidigare bedömt att detta kan ske efter 2030 (se prop. 2019/20:32 s. 38). En schablonmässig omräkning av skattesatsen som även beaktar utvecklingen av BNP bedöms inte förändra de bedömningar som gjordes inför det att skatten infördes.