prop · H903126 · 2022-03-08 00:00:00 — och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: Skattereduktionen för avgift till arbets- löshetskassa bör gälla för fysiska personer som betalar sådan avgift om de är inkomstskattskyldiga i . Skattereduktionen ska därför gälla den Prop. 2021/22:126 som betalat avgift till en arbetslöshetskassa och som under någon del av beskattningsåret varit obegränsat skattskyldig. Frågan om i vilken utsträckning som en person som enbart varit obegränsat skattskyldig under en del av beskattningsåret ska ha rätt till skattereduktion behandlas i avsnitt 5.3 nedan. Rätten till skattereduktion ska på motsvarande sätt även gälla dem som betalat sådan avgift och som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 IL. Det ska dock enbart gälla om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Rätten till skattereduktion för begränsat skattskyldiga utformas med denna begränsning på motsvarande sätt som gäller för t.ex. rätten till grundavdraget (63 kap. 2 § IL), jobbskatteavdraget (67 kap. 5 § IL), skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning (67 kap. 9 a § IL) och skattereduktionen för förvärvsinkomster (67 kap. 46 § IL). Det är således en etablerad reglering vars syfte är att förhindra att s.k. personliga avdrag, t.ex. grundavdrag, medges i såväl arbetssom hemviststaten (prop. 2004/05:19 s. 44). Samma begränsning gällde för övrigt även för den tidigare skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa efter den EU-anpassning som gjordes av den dåvarande skattereduktionen (prop. 2004/05:19, bet. 2004/05:SkU9, rskr. 2004/05:74, SFS 2004:1139). Förslaget medför att en ny paragraf, 67 kap. 49 §, införs i IL. 5.3Obegränsat skattskyldiga under en del av året Regeringens förslag: De som är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret, ska ha rätt till skattereduktion med en tolftedel av den skattereduktion som skulle ha tillgodoförts dem om de varit obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret, för varje kalendermånad eller del därav under vilken de är obegränsat skattskyldiga. Om de skattskyldigas överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i , ska dock bestämmelserna om skattereduktionen gälla utan sådana begränsningar. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: Vad gäller grundavdraget (63 kap. 4 § IL), jobbskatteavdraget (67 kap. 9 § IL), skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning (67 kap. 9 d § IL) och skattereduktionen för förvärvsinkomster (67 kap. 48 § IL) fördelas dessa utifrån den tid som den skattskyldige varit obegränsat skattskyldig i landet. Med hänsyn till att detta är en redan etablerad reglering är det lämpligt att motsvarande gäller även för skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa. 2021/22:126 innebär att om den skattskyldige enbart varit obegränsat skattskyldig under en del av beskattningsåret, så ska rätten till skattereduktion gälla med en tolftedel av den skattereduktion som skulle ha tillgodoförts om han eller hon varit obegränsat skattskyldig under hela beskattningsåret, för varje kalendermånad eller del därav under vilken den skattskyldige varit obegränsat skattskyldig. En sådan begränsning av rätten till skattereduktion ska dock inte gälla om den skattskyldige har sin förvärvsinkomst uteslutande eller så gott som uteslutande från . I ett sådant fall ska skattereduktionen beräknas som om den skattskyldige varit obegränsat skattskyldig under hela beskattningsåret. Även i det avseendet bedöms det som lämpligt att förslaget motsvarar vad som gäller för grundavdraget och de ovan nämnda skattereduktionerna. Förslaget medför att en ny paragraf, 67 kap. 52 §, införs i IL. 5.4Avgift till en utländsk arbetslöshetskassa Regeringens förslag: Avgift till en utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande avgift enligt en utländsk stats arbetslöshetshetsförsäkring som betalas under beskattningsåret ska efter begäran medräknas i underlaget för skattereduktion. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: i tillstyrker för- föreslår en justering av den föreslagna bestämmelsen som förtydligar att det, för rätt till skattereduktion, krävs en särskild begäran även i de fall den skattskyldige begärt att en svensk arbetslöshetskassa inte ska lämna kontrolluppgift. Övriga remissinstanser har inte särskilt yttrat sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Vid den senaste perioden med en skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa kunde såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga få skattereduktion för avgift som betalats till en utländsk arbetslöshetskassa om vissa, i lagen angivna, förutsättningar var uppfyllda. Det gällde efter EU-anpassningen av bestämmelserna (prop. 2004/05:19, bet. 2004/05:SkU9, rskr. 2004/05:74, SFS 2004:1139). Det krävdes för rätt till den dåvarande skattereduktionen att avgiften betalades till en utländsk arbetslöshetskassa eller att det var fråga om en motsvarande avgift enligt en utländsk stats system för arbetslöshetsförsäkring. En sådan ordning bedöms även nu vara lämplig och nödvändig för att uppfylla krav på bl.a. ickediskriminering (jfr Högsta förvaltningsdomstolens avgörande RÅ 2004 ref. 86). I annat fall skulle förslaget kunna missgynna t.ex. den som är bosatt i och som därmed är obegränsat skattskyldig här men som på grund av arbete i en annan medlemsstat omfattas av den statens (arbetslandets) arbetslöshetsförsäkring och därför anslutit sig som medlem i en arbetslöshetskassa i arbetslandet (jfr artikel 11.3.a och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om de sociala trygghetssystemen). 2021/22:126 Missgynnandet skulle kunna uppstå i förhållande till den som både är bosatt och har sitt arbete i och som därför anslutit sig till en svensk arbetslöshetskassa. I underlaget för skattereduktion ska det därför även ingå avgift till en utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande avgift enligt en utländsk stats system för arbetslöshetsförsäkring. Det bör i förekommande fall vara den skattskyldiges ansvar att visa att avgift som han eller hon betalat är av sådant slag att den är jämförbar med avgiften till en svensk arbetslöshetskassa. Regeringen instämmer i Lagrådets synpunkt om att det klart bör framgå att det är sådana avgifter som betalas under beskattningsåret som kan medräknas i underlaget för skattereduktion och justerar den aktuella bestämmelsen i enlighet med denna synpunkt. Det föreslås även för såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga att det ska krävas att en begäran framställs för att skattereduktion ska kunna göras för sådan utländsk avgift. Det motsvarar vad som gäller enligt skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning för den som begär att en motsvarande utländsk ersättning ska medräknas i underlaget (67 kap. 9 b § andra stycket IL). Se mer om kravet på begäran i avsnitt 6.2 nedan. I avsnitt 6.1 nedan föreslås en möjlighet för en medlem i en svensk arbetslöshetskassa att begära att arbetslöshetskassan inte lämnar kontrolluppgift om skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. Om en medlem på sådant sätt begär att kontrolluppgift inte lämnas behöver medlemmen, för att tillgodoräknas skattereduktionen, på annat sätt visa att avgift har betalats. Regeringen anser dock inte att det finns någon otydlighet i promemorians lagförslag om att en medlem kan ha rätt till skattereduktion även om han eller hon har begärt att arbetslöshetskassan inte lämnar kontrolluppgift. Det saknas därför anledning till justering i förhållande till promemorians förslag på det sätt som föreslår. Förslaget medför att en ny bestämmelse, 67 kap. 50 § andra stycket, införs i den paragraf i IL som föreslås ovan. I vilken ordning och mot vilka skatter ska Regeringens förslag: Skattereduktionen för avgift till arbetslöshets- kassa ska göras efter övriga skattereduktioner i inkomstskattelagen och mot och statlig inkomstskatt, statlig fastighetsskatt och Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: I 67 kap. 2 § första stycket IL anges att de skattereduktioner som framgår av kapitlet i förhållande till varandra ska göras i en viss ordning. Avräkningsordningen har betydelse om en skatt- 2021/22:126 skyldig har rätt till flera skattereduktioner. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa ska göras efter övriga skattereduktioner som framgår av 67 kap. IL. Av 67 kap. 2 § andra stycket IL framgår att skattereduktionerna som framgår av kapitlet som huvudregel ska räknas av mot och statlig inkomstskatt, statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Det är lämpligt att samma huvudregel ska gälla för skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa. Förslaget medför en ändring i 67 kap. 2 § första stycket IL. Regeringens förslag: En kontrolluppgiftsskyldighet om avgift till arbetslöshetskassa ska införas. Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av svenska arbetslöshetskassor. I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om avgifter som betalats till arbetslöshetskassan . Kontrolluppgifter ska lämnas även för begränsat skattskyldiga personer. Kontrolluppgift ska inte lämnas för en medlem som skriftligen har begärt detta hos arbetslöshetskassan. Regeringens bedömning: Den behandling av personuppgifter som förslaget om en kontrolluppgiftsskyldighet ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning och medför inte något behov av ändringar i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer i sak med regeringens förslag och med regeringens bedömning. Remissinstanserna: i tillstyrker kontrolluppgiftsskyldigheten och möjligheten att begära att kontrolluppgift inte lämnas. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt över förslaget eller bedömningen. Skälen för regeringens förslag och bedömning En kontrolluppgiftsskyldighet ska införas Av 24 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, framgår att kontrolluppgifter ska lämnas för varje kalenderår och som huvudregel ha kommit in till närmast följande kalenderår. Alla kontrolluppgifter ska innehålla bl.a. nödvändiga identi- fikationsuppgifter för såväl den uppgiftsskyldige som för den som kontrolluppgiften lämnas för (24 kap. 4 § 1 SFL). Den som är skyldig att lämna kontrolluppgift ska som huvudregel senast samma datum informera den som uppgiften avser om de uppgifter som har lämnats i kontrolluppgiften (34 kap. 3 § första stycket SFL). Rubriken till 22 kap. SFL är ”Kontrolluppgift om vissa andra förhållanden” och i kapitlet finns bl.a. bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete (13 §), gåva (22 §) och skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (25 §). I likhet med vad som gällde för den senaste skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa, som avskaffades 2007, ska även den nu föreslagna skattereduktionen förenas med en kontrolluppgiftsskyldighet. En sådan ordning innebär att uppgifterna inte behöver lämnas i inkomstdeklarationen av den skattskyldige vilket i sin tur minskar såväl den administrativa bördan som risken för att felaktiga uppgifter lämnas. Kontrolluppgiften ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av svenska arbetslöshetskassor och ska innehålla uppgift om avgifter som betalats till arbetslöshetskassan . Sådana kontrolluppgifter ska även lämnas för begränsat skattskyldiga. Regeringen instämmer i Lagrådets synpunkt om att det av bestämmelsen tydligt ska framgå att kontrolluppgiftsskyldigheten avser betald avgift och följer därmed Lagrådets föreslagna utformning av bestämmelsen. Kontrolluppgift ska dock inte lämnas, om medlemmen skriftligen har begärt detta hos arbetslöshetskassan. Förslaget motiveras närmare nedan. I samband med att en arbetslöshetskassa lämnar kontrolluppgift till ska kassan informera den som uppgiften avser, dvs. medlemmen, om de uppgifter som har lämnats till (34 kap. 3 § första stycket SFL). ska även underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara deklarationsskyldiga om de kontrolluppgifter som har kommit in till verket (31 kap. 4 § SFL). En möjlighet ska införas för medlemmar att begära att kontrolluppgift inte lämnas Den föreslagna kontrolluppgiftsskyldigheten ger upphov till att personuppgifter måste behandlas. I kontrolluppgiften ska arbetslöshetskassan lämna identifikationsuppgifter och uppgift om betald avgift till arbetslöshetskassa. Förutom att arbetslöshetskassorna ska lämna kontrolluppgift ska personuppgifter även behandlas av i beskattningsdatabasen. Det rör sig därför om en sådan personuppgiftsbehandling som omfattas av och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad EU:s dataskyddsförordning. För personuppgiftsbehandling i beskattningsverksamheten gäller även lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet som innehåller bestämmelser som kompletterar EU:s dataskyddsförordning. Förutom vid behandling av personuppgifter om enskilda personer gäller vissa bestämmelser i lagen även vid behandling av uppgifter om juridiska personer (se 1 kap. 1 § andra stycket). Behandlingen av personuppgifter hos arbetslöshetskassorna bedöms ha rättslig grund på det sätt som krävs enligt artikel 6 i EU:s dataskydds- Den rättsliga grunden för behandlingen hos arbetslöshets- kassorna är i första hand att den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse (dvs. att lämna kontrolluppgift) på det sätt som anges i artikel 6.1 c i EU:s dataskyddsförordning. Grunden för behandlingen är vidare fastställd i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i Den rättsliga grunden framgår av förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen och förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen där även syftet med behandlingen framgår. Den behandling som förslaget ger upphov till hos arbetslöshetskassorna i samband med att kontrolluppgift lämnas till avser bl.a. uppgift om medlemskap i arbetslöshetskassa och det utgör inte en sådan särskild kategori av personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s data- skyddsförordning och som är förbjuden om inte ytterligare villkor är Detta hindrar dock inte att känsliga personuppgifter ändå kan förekomma i ett enskilt fall. Bland annat är det enligt 41 § LAK möjligt för en arbetslöshetskassa att besluta om olika medlemsavgifter för olika medlemskategorier, om det finns skäl till det. medlemskap till fackförening kunna komma att utläsas indirekt utifrån avgiftens storlek som ligger till grund för den kontrolluppgift som arbets- löshetskassan ska lämna till . Behandling av känsliga person- uppgifter är i detta fall nödvändig för att fastställa, göra gällande eller för- svara rättsliga anspråk (anspråket på skattereduktion) på det sätt som anges i artikel 9.2 f i EU:s dataskyddsförordning. hetskassorna är mot denna bakgrund förenlig med EU:s dataskydds- För personuppgiftsbehandlingen hos är den rättsliga grunden i första hand artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning, dvs. behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning. Grunden för behandlingen är vidare fastställd i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 genom förordningen (2017:154) med instruktion för och skatteförfarandelagen. Som anges ovan kan behandling av känsliga personuppgifter i den mening som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning aktualiseras. Behandlingen hos av känsliga personuppgifter är i detta fall nödvändig för att fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk (anspråket på skattereduktion) på det sätt som anges i artikel 9.2 f i EU:s Det finns således stöd för sådan behandling. En möjlig åtgärd för att säkerställa att personuppgiftsbehandlingen är proportionerlig mot det mål som eftersträvas är att införa en möjlighet för medlemmen att till arbetslöshetskassan begära att kontrolluppgift avseende betald avgift inte ska lämnas. En sådan åtgärd bedöms medföra endast marginellt ökad administration hos arbetslöshetskassorna. föreslås därför att en medlem skriftligen ska kunna begära till arbetslös- hetskassan att kontrolluppgift inte lämnas. En sådan möjlighet påverkar inte rätten till skattereduktion om han eller hon i beskattningsärendet styrker att avgift har betalats och förutsättningarna för skattereduktion i övrigt är uppfyllda. Mot bakgrund av detta och att behandlingen av person- uppgifter hos sker i syfte att fastställa en skattemässig förmån för den enskilde, dvs. skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa, Prop. 2021/22:126 bedöms behandlingen vara proportionerlig. verket bedöms mot denna bakgrund vara förenlig med EU:s dataskyddsförordning. Av 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet framgår att uppgifter bl.a. får behandlas för att tillhandahålla information som behövs hos för fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter samt för revision och annan kontrollverksamhet. Av 2 kap. 2 § samma lag framgår vidare att i beskattningsdatabasen får uppgifter behandlas om personer som omfattas av verksamhet enligt 1 kap. 4 § 1–9. I 2 kap. 3 § i den lagen och i 2 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet finns bestämmelser om vilka uppgifter som får behandlas i beskattningsdatabasen. Den behandling av personuppgifter som förslaget ger upphov till hos är tillåten enligt de angivna bestämmelserna. Även i de fall det rör sig om känsliga personuppgifter så finns det stöd för behandlingen. Av 1 kap. 7 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet följer att känsliga personuppgifter får behandlas endast om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för behandlingen av det, eller om det särskilt anges i 2 kap. I 2 kap. 4 § samma lag anges att en handling som har kommit in i ett ärende får behandlas i beskattningsdatabasen och får innehålla sådana uppgifter som avses i 1 kap. 7 §. Sammanfattningsvis görs bedömningen att den personuppgiftsbehandling som förslaget ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning och inte medför något behov av ändringar i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Förslaget medför ändringar i 22 kap. 1 § och 23 kap. 2 § SFL och att en ny paragraf, 22 kap. 27 §, införs i samma lag. Regeringens förslag: Den som begär att avgift till en utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande avgift enligt en utländsk stats arbetslöshetsförsäkring ska medräknas i underlaget för skattereduktionen ska lämna uppgift om underlaget i inkomstdeklarationen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 6.1 ovan föreslås införandet av en kontrolluppgiftsskyldighet för svenska arbetslöshetskassor. Det framstår inte som rimligt med en sådan skyldighet även för utländska arbetslöshetskassor. För att ska kunna beräkna skattereduktionen i dessa fall föreslås i stället att den som begär att avgift till en utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande avgift enligt en utländsk 2021/22:126 stats arbetslöshetsförsäkring ska medräknas i underlaget för skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa ska lämna uppgift om underlaget för skattereduktionen i inkomstdeklarationen. Uppgift om underlag för skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa som en svensk arbetslöshetskassa lämnat kontrolluppgift för bör anges i det fastställda formuläret för inkomstdeklarationen. En sådan reglering kan övervägas att införas i förordning. I de fall en skattskyldig person har betalat avgift till såväl en svensk som en utländsk arbetslöshetskassa under samma beskattningsår, kommer således endast den avgift som betalats till en svensk arbetslöshetskassa att vara förtryckt på inkomstdeklarationen. En skattskyldig person som begär att även avgift till en utländsk arbetslöshetskassa ska ingå i underlaget för skattereduktion ska därför i inkomstdeklarationen lämna uppgift om hela underlaget för skattereduktion. Förslaget medför en ändring i 31 kap. 1 § SFL och att en ny paragraf, 31 kap. 33 d §, införs i samma lag. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Bestämmelserna i inkomstskattelagen om skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa ska tillämpas på avgifter som betalas efter den Uppgifter om skattereduktionen ska lämnas till för , men begränsas till att omfatta avgiftsbetalningar som görs efter . Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: anser att de nya reglerna bör träda i kraft med hänsyn till att ett ikraftträdande vid ett halvårsskifte gör att det blir svårare för bl.a. de enskilda att få en överblick över vilka regler som gäller. påpekar även att ett ikraftträdande vid ett halvårsskifte medför ökade införandekostnader jämfört med ett ikraftträdande . Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Även med beaktande av synpunkterna från om att ett ikraftträdande vid ett helårsskifte vore önskvärt anser regeringen att ändringarna bör träda i kraft möjligt. Vad gäller synpunkten om att enskilda kan få det svårare att överblicka vilka regler som gäller kan det dessutom nämnas att skattelättnaden utformas på ett sådant sätt att den i de allra flesta fallen kommer att tillgodoföras de enskilda genom att arbetslöshetskassan lämnar kontrolluppgift om de avgifter som medlemmen betalat och alltså inte kräver att den enskilde själv lämnar sådan uppgift. I syfte att få en enkel start på systemet bedöms det som lämpligast att Prop. 2021/22:126 låta betalningsdatumet vara avgörande för vilka avgifter som skatte- reduktionen ska tillämpas. Skattereduktionen ska därför tillämpas första gången på avgifter som betalas efter . Ändringarna i skatteförfarandelagen om uppgiftsskyldighet i kontrolluppgift och i inkomstdeklaration om skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa ska tillämpas första gången på uppgifter som avser . Kontrolluppgiftsskyldigheten för ska dock begränsas till att avse sådana betalningar för vilka skattereduktion kan göras, dvs. till betalningar som görs efter . I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På , och för att analysera andra konsekvenser än de offentligfinansiella effekterna, kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att uppmuntra till medlemsanslutning till arbetslöshetskassorna och förslaget är därmed även ett incitament till att skaffa ett försäkringsskydd mot de ekonomiska följderna av arbetslöshet.