prop · H903261 · 2022-06-16 00:00:00 — gärder, vilket kan ha stor betydelse för att öka andelen som cyklar. För att värna om framkomligheten på landsbygden och det lågtrafike- rade vägnätet har regeringen gjort betydande satsningar på utökade medel till statsbidrag till enskild väghållning, mer än i Regeringen fortsätter också att stärka vägnätet för att kunna upplåta av de utpekade vägar som är viktigast för näringslivet för bärighetsklassen BK4 . Regeringen gör en betydande utökning av satsningarna på åtgärder i in- frastrukturen för ökad och säker cykling, både längs det nationella stam- vägnätet och genom samfinansiering av cykelåtgärder i länsplanerna, utöver de åtgärder för cykling som redan ingår i olika vägprojekt. inom ramen för stadsmiljöavtalen finns stora möjligheter att genomföra åtgärder som ger goda förutsättningar för att infrastrukturen för cykling utformas trafiksäkert och på ett sådant sätt att fler väljer att använda cykel. Att transporter och transportinfrastruktur fungerar är en nödvändig för- utsättning för att viktiga samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas vid Det behövs en ökad motståndskraft och redundans inom transport- området, och förmågan att hantera olika händelser och situationer som t.ex. stora olyckor, naturhändelser, antagonistiska hot, höjd beredskap och krig behöver utvecklas. Planen bidrar i det arbetet. Regeringen har i planbeslutet gett i uppdrag att intensifiera arbetet med att förbättra arbetssätt och metoder för att effektivisera planeringen och genomförandet av både investeringar och väg- och järn- Skr. 2021/22:261 vägsunderhåll i syfte att öka produktiviteten och minska kostnaderna, förbättra kostnadsprognoser och kostnadskontroll, särskilt i tidiga planeringsskeden, samt öka transparensen kring kostnadsökningar och orsakerna till dessa. ansvar att arbeta strategiskt för att förbättra den långsiktiga försörjningen av kompetens inom, för planens genomförande, kritiska personalkategorier tydliggörs. Genom att ytterligare granska av arbete med kostnadskontroll kan den också skärpas. Regeringen har i beslutet fastställt en rätt till ersättning för länsstyrelsernas arbete med nya stambanor, Norrbotniabanan samt Ostkustbanan, fyra spår (–länsgränsen /) Därigenom underlättas genomförandet av projekt och risken att de försenas förhindras. 4Definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur Regeringen har fastställt den ekonomiska ramen till för länsplanerna, vilket är en ökning , i reala termer, jämfört med planperioden –2029. Ramens fördelning framgår av nedanstående tabell. Respektive läns genomsnittliga årliga nivå för planperioden ska dock justeras i förhållande till verkligt utfall av upparbetade medel för planperioden –2029 vid utgången av 2021. Ekonomiska ramar 2022–2033 Inom den ekonomiska ramen för länsplanerna för regional transportinfrastruktur får berörda regioner använda medel till ersättning för att finansiera delar av driftunderskottet vid kommunala och privata flygplatser där staten inte upphandlar transportpolitiskt motiverad flygtrafik, i enlighet med förordningen (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur. ska i sin årliga fördelning av anslagen för länsplanerna eftersträva att alla planer är lika långt genomförda. För att kunna säkra en effektiv framdrift av stora investeringar kan det ibland vara nödvändigt att enskilda år ge vissa län en större tilldelning av länsanslagen. Eftersom en sådan princip innebär att andra län enskilda år får en mindre tilldelning bör principen användas med försiktighet. bör i sådana fall föra en dialog med berörda län i syfte att nå samsyn om fördelningen. Genomförandet av länsplanerna för regional transportinfrastruktur ska ske på ett sådant sätt att en lika stor andel av respektive länsplan har genomförts till 2025. ska följa upp den nationella planen gentemot de transportpolitiska målen och återrapportera i samband med årsredovisningen. Redovisningen ska, utöver det som anges om uppföljning i bilaga 4 i fastställelsebeslutet eller annars följer av 6 kap. , omfatta bl.a. följande: –På en övergripande nivå, redovisa hur medlen för pågående forsknings- och innovationsprojekt fördelas per ämnesområde och där så är relevant per trafikslag samt beskriva större samarbeten inom forsknings- och innovationsområdet. –Effekterna, däribland den samhällsekonomiska nyttan, av de åtgärder som genomförs för att upprätthålla kvaliteten och tillgängligheten på väg- och järnvägsnäten i hela landet samt kostnaderna för åtgärderna. –Vilka åtgärder som vidtagits för att effektivisera verksamheten för investeringar och vidmakthållande. –Åtgärder som vidtagits som bidrar till ökad transporteffektivitet i transportsystemet så att tillgängligheten kan öka som det trafikarbete som krävs för att uppnå motsvarande tillgänglighet kan – En uppdaterad indikativ fördelning av medlen för miljö- och trim- Skr. 2021/22:261 ningsåtgärder på respektive preciserat åtgärdsområde, samt en årlig re- dogörelse av faktisk förbrukning av medel per preciserat åtgärdsområde. –En redogörelse för hur mycket medel för trimningsåtgärder som har avsatts till samfinansiering av cykel- och trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet och vilka åtgärder som har vidtagits för dessa medel. –En redogörelse för trimningsåtgärder som genomförts efter dialog med näringslivet i syfte att bidra till hållbara transportlösningar som ökar intermodaliteten mellan samtliga trafikslag. –Upparbetade och beräknade framtida kostnader samt effekter per namngivet objekt samt efterkalkyler av samhällsekonomisk lönsamhet för färdigställda objekt öppnade för trafik, där slutliga byggkostnader och realiserade effekter ligger till grund för kalkylen. –En redogörelse för marknads- och indexutveckling, större avvikelser, bedömning av risker samt framdriften av de namngivna investeringsobjekten. –Hur införandet av ERTMS fortskrider samt vilka kostnadsbesparingar som genomförts inom utrullningen. –Hur arbetet för ökad effektivisering och kostnadskontroll fortskrider samt genomförda aktiviteter och resultat (utfall). –En redovisning av dels vilka investeringsobjekt som är färdiga för byggstart inom den närmaste treårsperioden inklusive förslag till finansiering, dels vilka objekt som bör förberedas för byggstart . Regeringen får därmed en kontinuerlig uppdatering av planeringsläget för de stora investeringsobjekten. ska även fortsättningsvis göra en samlad redovisning av länsplanerna för regional transportinfrastruktur, av vilken det ska framgå hur stor andel av respektive länsplan som genomförts och fördelningen totalt sett inom landet mellan olika infrastrukturåtgärder, statsbidrag och medfinansiering för olika ändamål i länsplanerna. Nedan redogörs för hur vissa av tillkännagivanden med anledning av regeringens skrivelse Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 (skr. 2017/18:278, bet. 2018/19:TU5, skr. 2018/19:176), regeringens skrivelse om fyrstegsprincipen (skr. 2018/19:76, bet. 2018/19:TU18, rskr. 2018/19:277) samt med anledning av regeringens proposition Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151, bet. 2021/21:TU16, rskr. 2021/409) har omhändertagits av regeringen. 2021/22:261 6.1 har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör verka för ökad samverkan vid lokala, regionala och statliga infrastrukturinvesteringar (bet. 2018/19:TU5 punkt 21, rskr. 2018/19:176). I propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) redogjorde regeringen för sin bedömning att samordningen i den fysiska planeringen mellan lokal, regional och nationell nivå bör förbättras och att en förutsättning är att det finns en samsyn mellan de olika nivåerna om de övergripande mål-sättningarna med planeringen, samt att roller och ansvar är väl definierade. publicerade, på regeringens uppdrag, en ny nationell vägledning för en utvecklad planering och samordning av godstransporter som är riktad till kommuner, länsstyrelser samt regionala organ och som tar sikte på att underlätta den lokala och regionala infrastrukturplaneringen. uppdrog regeringen åt m.fl. att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny planperiod. I uppdraget betonar regeringen att den nationella infrastrukturplaneringen behöver samspela väl med den fysiska samhällsplaneringen i stort samt att nära kopplingar finns till annan infrastrukturplanering som större hamnar och flygplatser, stadsutveckling och bostadsplanering. skulle därför beskriva hur samordning med annan fysisk planering på lokal och regional nivå kommer att hanteras i den fortsatta planeringen. I propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) gjorde regeringen förtydliganden om regional samverkan och slog bl.a. fast att ska samverka med andra aktörer och därvid vidta åtgärder i syfte att nå de transportpolitiska målen. Vidare konstaterade regeringen att ett arbetssätt med samverkan och samarbete mellan och andra parter är centralt för att tillsammans nå önskad effekt, inte minst när det gäller lokaliserings- och markanvändningsfrågor. Regeringen anförde också att i samhällsplaneringen ska säkra att den statliga transportinfrastrukturen utformas så att den möjliggör en samverkan med övrig infrastruktur och främjar ett effektivt nyttjande av alla trafikslag. I sitt beslut om nationell plan för perioden –2033 anger regeringen att ska samverka med kommuner och regioner och även medverka i genomförandet av det regionala utvecklingsarbetet, inom ramen för utvecklingen av såväl de nya stambanorna som andra objekt, genom väl fungerande rutiner, arbetssätt och samverkansformer som tillvaratar och möjliggör nationellt, regionalt och lokalt inflytande. Vidare gav regeringen Statskontoret i uppdrag att utvärdera förhandlingsuppdrag som metod att lösa stora samhällsutmaningar som kräver att statlig transportinfrastrukturplanering samordnas med lokal och regional samhällsplanering. Statskontoret ska redovisa uppdraget . Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att tillkännagivande att regeringen bör verka för ökad samverkan vid lokala, regionala och statliga infrastrukturinvesteringar är slutbehandlat. 6.2Fyrstegsprincipen inom planeringen av transportinfrastruktur har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om tillämpningen av fyrstegsprincipen (skr. 2018/19:76, bet. 2018/19:TU18 punkt 1, rskr. 2018/19:277). har genomfört ett omfattande utvecklingsarbete vad gäller arbetssätt och systemstöd kring trafikslagsövergripande åtgärdsvalsstudier (ÅVS) i enlighet med fyrstegsprincipen i linje med rekommendationer i granskningsrapporten inom planeringen av transportinfrastruktur – tillämpas den på avsett sätt? (RiR 2018:30). Regeringen har följt detta arbete. Regeringen har i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) aviserat att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1) samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av befintlig infrastruktur (steg 2). Detta upprepas i regeringens uppdrag till att ta fram det inriktningsunderlag som utgjort underlag för propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151). Regeringen anger i propositionen att fyrstegsprincipen ska vara vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder och att den är en viktig utgångspunkt för förslagen till ekonomiska ramar och deras fördelning. Vidare gör regeringen förtydliganden om fyrstegsprincipen, bl.a. att statliga åtgärder enligt det första steget huvudsakligen är åtgärder som inte hanteras inom ramen för infrastrukturplaneringen, exempelvis olika former av ekonomiska och administrativa styrmedel. Sådana åtgärder som kan påverka transportefterfrågan ger i stället förutsättningar för infrastrukturplaneringen. Regeringen uppdrog åt att ta fram förslag till en ny nationell plan –2033. Av förslag framgår att fyrstegsprincipen har tillämpats för att säkerställa en god resurshushållning och för att åtgärderna ska bidra till en hållbar samhällsutveckling. Principen är även inbyggd i den metodik som tillämpar för de förberedande studier som ligger till grund för föreslagna investeringar. nationella planen –2033 konstaterar regeringen återigen att fyrstegsprincipen är vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder och en viktig utgångspunkt för de ekonomiska ramarna och deras fördelning. ska fortsatt verka för fyrstegsprincipens tillämpning iett fungerande samspel mellan nationell transportinfrastrukturplanering och fysisk planering på lokal och, i vissa län, regional nivå. Regeringen har vidare i regleringsbrev för gett i uppdrag att redovisa vilka steg 1- och steg 2-åtgärder som kan finansieras med medel från den nationella planen respektive länsplanerna för regional transportinfrastruktur och vilka som inte kan finansieras på detta sätt och skälen till detta. har ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet och Trafikanalys ska kontinuerligt följa arbete. Regeringen tar löpande del av Trafikanalys redovisning och har inte sett behov av att återkomma med kompletterande regeringsuppdrag inom området. 2021/22:261 Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa fyrstegsprincipens genomslag, arbeta för att utveckla de samhällsekonomiska kalkylmodellerna för infrastrukturinvesteringar och tydligt definiera vad som avses med trafikslagsövergripande anslag i arbetet med den kommande infrastrukturpropositionen är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att anlägga friliggande cykelvägar utan krav på direkt anslutning till vägar avsedda för motortrafik (bet. 2020/21:TU3 punkt 3, rskr. 2020/21:162). I den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 gav regeringen ett uppdrag till att utreda om, och i så fall hur, frågan om markåtkomst utgör ett hinder för tillkomsten av cykelvägar eller i genomförandet av regionala cykelplaner. Uppdraget redovisades i rapporten markåtkomst ett hinder för tillkomsten av cykelvägar? (TRV 2021/3614). samlade bedömning är att framkomligheten i cykelprojekten ofta upplevs hindras av svårigheter att få åtkomst till mark. I de flesta fall kunde dock frågan ha lösts genom att kommunen tagit fram en detaljplan i enlighet med (2010:900) då det i många fall inte är en brist som ålegat att lösa. Rapporten visar även att det är mycket få fall där det på grund av väglagens regler inte varit möjligt att anlägga en cykelväg. Tvärtom visar undersökningen att det, i de fall som åtgärden inte har genomförts, till en övervägande del går att relatera till bristande finansiering eller prioritering. Regeringens bedömning är att det finns verktyg för att anlägga friliggande cykelvägar utan direkt anknytning till vägar avsedda för motortrafik. Kommuner ansvarar för planering, byggande och drift av det kommunala gatunätet och det allmänna vägnätet inom kommunala väghållningsområden. I övrigt visar att det i övervägande fall är bristande finansiering och prioriteringar som varit hinder mot att projekt inte har förverkligats. I den nationella planen för perioden –2033 har regeringen beslutat om utökade satsningar på cykelåtgärder och gett i uppdrag att fördela av medlen för trimningsåtgärder till en särskild pott för cykelåtgärder längs stamvägnätet. Av dessa medel ska fördela –2027 till samfinansiering av länsplanernas cykelåtgärder . Genom förbättrade möjligheter till finansiering av cykelinfrastruktur ges regionerna även bättre förutsättning att prioritera och finansiera cykelvägar på det sätt som efterfrågas. Mot bakgrund av det anförda ser regeringen inte något behov av att återkomma med något förslag om lagändringar och anser att tillkännagivande att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att anlägga friliggande cykelvägar utan krav på direkt anslutning till vägar avsedda för motortrafik är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att nya isbrytare bör finansieras inom den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16 punkt 8, rskr. 2020/21:409). I regeringens beslut om nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033 ingår medel för investering i nya isbrytare. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att tillkännagivande om att nya isbrytare bör finansieras inom den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om projektet –(prop. 2021/22:83, bet. 2021/22:TU9 punkt 4, rskr. 2021/22:229). Tillkännagivandet innebär att regeringen bör ge i uppdrag att utreda möjligheterna att etappvis utveckla stråket –samt ge förslag på hur åtgärderna kan finansieras. Regeringen gav i uppdrag att tillsammans med norska Jernbanedirektoratet utreda förutsättningarna för att etappvis utveckla stråket –samt ge förslag på hur åtgärderna kan finansieras. Samråd ska ske med berörda regioner och kommuner samt andra berörda aktörer. Valet av åtgärder ska ta sin utgångspunkt i de rekommendationer som redovisat i rapporten bristanalys: ––, kapacitetsproblem och långa restider (publ. Det norska Samferdselsdepartementet har gett ett motsvarande uppdrag till Jernbanedirektoratet att sätta igång med vad de kallar en möjlighetsstudie, som ska redovisas , för att Jernbanedirektoratet därefter ska kunna ta ställning till om och i så fall hur ett eventuellt fortsatt arbete ska genomföras. uppdrag ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att utreda möjligheterna att utveckla stråket –samt ge förslag på finansiering av åtgärderna är slutbehandlat. Större investeringar och prioriterade utredningar Den nationella planens innehåll avseende investeringar och åtgärder med en kostnad Regeringens fastställelse av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2033 med avseende på investeringar och åtgärder med en kostnad innebär ett uppdrag till att bedriva det planeringsarbete som krävs för ett genomförande av aktuella investeringar och åtgärder –2033. De investeringar och åtgärder som planen omfattar anges i tabell 1 och tabell 2. Utöver investeringar och åtgärder som listas i tabell 1 och tabell 2 ingår i planen de reståtgärder som i sitt förslag till nationell plan har listat som öppnade för trafik. I tabell 1 anges de investeringar och åtgärder som pågår när den nationella planen –2033 fastställs. Med pågående avses att byggentreprenaden är upphandlad och medlen härigenom är uppbundna vid ingången av 2022. I tabell 2 anges de investeringar och åtgärder som får byggstarta –2024, vilka investeringar och åtgärder som får förberedas för byggstart –2027 samt övriga aktuella investeringar och åtgärder som får planera för att genomföra . Med byggstart avses i detta sammanhang att åtgärden har en ekonomisk prioritering i enlighet med åtgärdsplanen. För att realisera åtgärden krävs sedan flera efterföljande avgöranden enligt tillämpliga regelverk. Därutöver ingår det i uppdrag att genomföra utredningar för de stråk, noder eller motsvarande som anges under . Utredningsarbetet bör ha som målsättning att dessa stråk, noder eller motsvarande är så pass utredda att de kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering, se vidare nedan. Pågående investeringar och åtgärder LTS; –/, åtgärder för långa Ny optoanläggning för ökad kapacitet i –, hastighetshöjande åtgärder och ökad kapacitet etapp 1 E45/Rv 70 E45/Rv 70 genom steg 1–3 Rv 50 genom , Bergslagsdiagonalen , dubbelspår (tunnel) inklusive resecentrum Rv 25 Sjöatorp–V (inklusive trafikplats) Flackarp–, utbyggnad till flerspår (Högevall)–Flackarp, fyrspår –, dubbelspårsutbyggnad (inklusive Superbussar i , åtgärder i statlig –, etapp 2 och 3 och bytespunkt med anslutning till (statlig medfinansiering) , dubbelspår etapp 1+2 (statlig –, ökad kapacitet Tvärspårväg Ost/(statlig E4/E20 –, ITS Rv 56 –St (Alberga), Räta linjen –, ökad kapacitet Norrbotniabanan –Dåva ny järnväg 2021/22:261 Bilaga 2021/22:261 Bilaga E4 Sikeå–Gumboda mötesseparering hamn, Tunadalsspåret, Rv 56 –Västjädra E18 –Västjädra, kapacitetsbrister hamnbana och , ökad kapacitet och dubbelspår över Västra stambanan, –, E6.20 Hisingsleden, Södra delen E6.21 hamn/Lundbyleden Godsstråket –Jakobshyttan, dubbelspår Godsstråket –, kapacitetspaket 1+2 –Degerön, dubbelspår, etapp 1 Godsstråket –Degerön, dubbelspår Ostlänken nytt dubbelspår –, del av ERTMS, Nord, cykelobjekt (cykelbanor och cykelgarage) , stadsbusslinje (EL-MEX- och ) I tabell 2 nedan anges de investeringar och åtgärder med en kostnad över Bilaga 100miljoner kronor som får byggstarta –2024, de investeringar och åtgärder som får förberedas för byggstart –2027 samt övriga aktuella investeringar och åtgärder som får planera för att genomföra . Hur de olika objekten kvalificerar sig enligt byggstartssystemet bygger på det underlag som har lämnat till regeringen. Regeringen har i beslutet att fastställa den nationella planen för perioden –2033 gett betydande tillskott till ett antal objekt, exempelvis järnvägsprojekten etapp –Kringlan och Ostkustbanan, fyra spår (–länsgränsen /), som således kan tidigareläggas avsevärt jämfört med förslag. Det ankommer på att inkomma med förändringar i fråga om byggstarter föranledda av detta beslut. I tabell 2 anges även de åtgärder som ingår i de s.k. storstadsavtalen som Sverigeförhandlingen har ingått överenskommelser om med kommuner och landsting i , samt län. För dessa åtgärder är det inte regeringen som fattar beslut om byggstart. Tabell 2 Investeringar och åtgärder som får byggstartas –2024, investeringar och åtgärder som får förberedas för byggstart –2027 samt övriga aktuella investeringar och åtgärder –2033 (För de objekt som funnits med i tidigare plan och ännu inte har ett beslut om byggstart eller förberedelse för byggstart, och där regeringen nu utökat medelstilldelningen i förhållande till förslag, ska återkomma med förnyad bedömning om byggstart) Rv 25 Österleden i E10, Avvakko–Lappeasuando E10, –Svartbyn Rv 56 Sala–2+1 2021/22:261 Bilaga Dalabanan, åtgärder för ökad turtäthet och kortare restid Ostkustbanan, etapp – Rv 26 –Slättäng E4/Lv 259 E4/Lv 259 Tvärförbindelse E4/E20 –, Dåva–ny järnväg E4 Gumboda–Grimsmark C–Dingersjö, Farleden i hamn, Rv 50 Medevi–Brattebro (inklusive Nykyrka) LTS; Övrigt stomnät, åtgärder för långa godståg, etapp 1 LTS; Övrigt stomnät, åtgärder för långa godståg, etapp 2 LTS; Övrigt stomnät, åtgärder för långa godståg, etapp 3 Blekinge kustbana, mötesspår elektrifiering och ny bana E4 Kongberget–Gnarp 2021/22:261 Bilaga 2021/22:261 Bilaga E4 Trafikplats Ljungarum, Rv 26 Hedenstorp–Månseryd E22 Gladhammar–Verkebäck Rv 25 , Trafikplats Räppe, ny station (etapp 1 av dubbelspår – (etapp 1) personbangård (etapp 2) SgöN Sävastklinten–Norra alternativ Väst till nya förlängt mötesspår och höjd utbyggnad av spår 58 E4/E18 –, Ostkustbanan, fyra spår E4 Broänge–Daglösten E4 Daglösten–Ljusvattnet –Vänerbanan, vändspår 2021/22:261 Bilaga 2021/22:261 Bilaga –, del av nya –, del av nya Nya stambanor, utredning för (västra delen) etapp 2, samfinansiering tunnelbana och nya stationer förlängning och nya stationer 1Förutsätter full extern finansiering av extern part/externa parter. Enligt planbeslutet ska fortsätta att utreda de stråk, noder eller motsvarande som beskrivs nedan.