prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — I promemorian finns inte en bestämmelse som anger att äldre föreskrifter gäller fram till . promemorian föreslås inte att arbetsgivaren har på sig att lämna information till arbetstagaren för en begäran om skriftlig information om skälet för deltid enligt den föreslagna bestämmelsen i 4 a § andra stycket som har lämnat till arbetsgivaren före den . Remissinstanserna: Kommuner och Regioner anför att förslaget att allmänna visstidsanställningar som pågår ska anses ha varit särskild visstidsanställning innebär att ett stort antal arbetstagare kvalificerar sig för företrädesrätt till Fastigo, och Svensk Scenkonst och universitet är kritiska till att anställningstid i visstidsanställning föreslås förslaget är rättsosäkert och inte bör genomföras. att tid i visstidsanställning bör räknas tidigast från . Kommuner och Regioner förordar en övergångsregel där allmän visstidsanställning övergår till den nya Arbetsgivaralliansen, Fastigo, Fremia och Svensk Scenkonst anser att ikraftträdande är för tidigt för parter utom principöverenskommelsen som behöver för att framförhandla nya Fremia anger att nya administrativa strukturer behöver tas fram och Svensk Scenkonst att nya förhandlingsorganisationer kan behöva formeras för att kunna avtala om giltiga avvikelser från vissa bestämmelser genom eller med stöd av kollektivavtal. Skälen för regeringens förslag Förslaget om dispositivitet gällande sakliga skäl för uppsägning och arbetsgivarens omplaceringsskyldighet, syftar till att ett avtal om avvikelse ska vara ogiltigt om avvikelsen inte har skett genom eller med stöd av ett kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits av en sådan sammanslutning av arbetstagarorganisationer som avses i 6 § tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, Till denna regel behövs en övergångs- Det är en grundläggande princip i svensk rätt att en ny lag inte ska få På civilrättens område innebär principen att bestämmelser normalt blir tillämpliga endast på sådana rättsförhållanden som uppkommer efter den nya lagens ikraftträdande. således att bestämmelser bara får gälla för avtal som ingåtts efter Undantag från den principen behöver framgå av Inom det arbetsrättsliga området finns som begränsar möjligheterna att ge lagändringar effekt på befintliga kollektivavtal. Konventionerna innebär att ett kollektivavtals rättsverkningar fortsatt måste få gälla fullt ut under avtalets löptid. kollektivavtalsvillkor ogiltiga under avtalens löptid får i princip inte I den mån kollektivavtal innehåller villkor som blir ogiltiga genom tvingande lagstiftning kan lagstiftningen inte få genomslag förrän efter kollektivavtalens löptid. En retroaktiv verkan av lagändringen skulle innebära att avtalsvillkor som ger arbetstagaren ett starkare skydd mot uppsägning än vad den föreslagna bestämmelsen ger blir ogiltigt trots att avtalsvillkoret var giltigt då avtalet i fråga slöts. Regeringens förslag är att den föreslagna bestämmelsen ska tillämpas på avtal som ingåtts eller senare, om avtalet har ingåtts för att det ska gälla för tiden efter då regeringen föreslår att de bestämmelserna i lagen ska börja tillämpas. medföra några svårigheter att avgöra om ett avtal ingåtts för att gälla efter Ett avtal som ingåtts för att gälla tills vidare är ett sådant Även avtal som ingåtts för att gälla för en begränsad tid omfattas om den bortre tidsgränsen infaller eller . Vid vilken Prop. 2021/22:176 tidpunkt som avtalet börjar att gälla saknar dock betydelse. och individuella anställningsavtal bör behandlas lika i detta sammanhang. Regeringen anser att den föreslagna övergångsbestämmelsen är lämplig även för individuella anställningsavtal. Det föreslås mot den bakgrunden att 2 a § andra stycket 2 ska gälla för avtal som har ingåtts eller senare för att gälla för tiden efter . För andra avtal ska 2 § i den äldre lydelsen gälla. Den föreslagna övergångsbestämmelsen kan aktualisera frågan om ett kollektivavtal ska anses ha upphört att gälla. Den frågan avgörs enligt Arbetsdomstolens praxis i anslutning till 26 § medbestämmandelagen, se AD 2021 nr 11 och däri angivna rättsfall. Regeringens föreslagna lagändringar innebär att anställningsformen allmän visstidsanställning upphör att gälla. Då bestämmelserna om den föreslagna anställningsformen särskild visstidsanställning föreslås tillämpas kommer det att finnas pågående allmänna visstidsanställningar som inletts före och pågår därefter. Regeringen anser att även anställningstid i sådana allmänna visstidsanställningar bör kunna läggas till grund för övergång till tillsvidareanställning. Regeringen föreslår att anställningstid i allmän visstidsanställning från ska betraktas som tid i särskild visstidsanställning. kommuner och regioner ifrågasätter förslaget och anser att allmän visstidsanställning istället borde övergå till särskild visstidsanställning . Även , , och Svensk Scenkonst och är kritiska till den föreslagna övergångsbestämmelsen. anser att ett tidigare träffat avtal om allmän visstidsanställning får en annan rättsföljd än vad avtalsparterna avsåg när avtalet träffades. anser att anställningstid bör räknas tidigast från . När anställningsformen särskild visstidsanställning föreslås börja tillämpas kan arbetstagare ha en anställningstid i allmän visstidsanställning på närmare 24 månader, dvs. övergång till tillsvidareanställning är vid tillfället nära förestående. Regeringens förslag om anställningsformen särskild visstidsanställning syftar till att arbetstagare snabbare ska kunna kvalificera sig för övergång till tillsvidareanställning. Regeringen föreslår att kvalifikationstiden ska halveras så att arbetstagare snabbare ska få sådan trygghet i anställningen som en tillsvidareanställning innebär. Det är därför lämpligt och ändamålsenligt att arbetstagare som har anställts i särskild visstidsanställning från , då de bestämmelserna föreslås börja tillämpas, i viss omfattning får tillgodoräkna sig tidigare anställningstid i allmän visstidsanställning, trots att det, såsom påpekar, kan innebära att ett anställningsavtal får en annan rättsföljd än vad som avsågs när avtalet ingicks. Dessa arbetstagare skulle annars behöva kvalificera sig för tillsvidareanställning genom anställningstid i den föreslagna anställningsformen särskild visstids- anställning och således få försämrade förutsättningar för övergång till tillsvidareanställning än vad som annars skulle gälla för allmän 2021/22:176 visstidsanställning. Regeringen anser att en sådan ordning vore olämplig och att det med hänsyn till syftet med den snabbare kvalifikationstiden är ändamålsenligt att anställningstid från bör kunna tillgodoräknas i anställningstid i särskild visstidsanställning varigenom arbetstagare kan kvalificera sig för övergång till tillsvidareanställning. Anställningsavtal som ingåtts före bör således beaktas när det gäller anställningstid i allmän visstidsanställning . Anställningstid i allmän visstidsanställning före bör alltså inte beaktas. Vid tillämpning av 15 § om rätt till besked om att anställningen inte kommer att fortsätta och 25 § om företrädesrätt till återanställning i den föreslagna lydelsen föreslås att en allmän visstidsanställning som pågår , för tiden därefter, ska anses vara tidsbegränsad enligt 5 § såsom särskild visstidsanställning. Det finns även behov av övergångsbestämmelse när det gäller vissa andra föreslagna ändringar i anställningsskyddslagen. Tveksamhet kan uppkomma om vilka bestämmelser som ska gälla för rättshandlingar som vidtagits före och som är aktuella efter den tidpunkten. Praxis vid arbetsrättslig lagstiftning bygger på principen att de bestämmelser som styr förfarandet, de bedömningsgrunder som aktualiseras samt parternas rättigheter och skyldigheter inte ska ändras som förfarandet pågår. Principen motiveras av rättssäkerhetsskäl. En bestämmelse som gäller när ett förfarande inleds eller en arbetsgivare vidtar en viss rättshandling bör alltså fortsätta att tillämpas, även om dess lydelse ändrats innan ärendet är avgjort. Regeringen föreslår att äldre föreskrifter fortsatt ska gälla för frågor som gäller en uppsägning eller ett avskedande när en arbetsgivare före har sagt upp eller avskedat en arbetstagare, eller har inlett ett förfarande för uppsägning eller avskedande genom en förhandlings- framställning, en underrättelse eller ett varsel. Det betyder att lagens tidigare lydelse gäller i fråga om saklig grund för uppsägning, anställningens bestående vid tvist om en uppsägnings giltighet och en domstols möjlighet att fatta interimistiska beslut m.m. Lagrådet har berört frågan om en arbetsgivare, som efter ikraftträdandet säger upp eller avskedar en arbetstagare, får åberopa omständigheter som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Regeringen föreslår inga ändringar i anställningsskyddslagens nuvarande bestämmelser om vilka omständigheter som får åberopas vid en uppsägning eller ett avskedande. Enligt de förslag som lämnas är det således möjligt att åberopa omständigheter som hänför sig till tid före så länge det är förenligt med bestämmelserna i anställningsskyddslagen Regeringen anser att de föreslagna bestämmelserna om turordning och omställningstid vid omreglering till lägre sysselsättningsgrad bara ska gälla för omplaceringserbjudanden som lämnas . På omplaceringserbjudanden som lämnas före ska lagens äldre lydelse tillämpas avseende de frågor som regleras i bestämmelserna. För sådana omplaceringserbjudanden bör inga turordningsregler gälla och en arbetstagare som accepterar ett erbjudande har enligt lagen inte rätt till sådan omställningstid som regeringen nu Prop. 2021/22:176 föreslår ska införas. Regeringen anser att äldre föreskrifter i 22 § om turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist fortsätta ska gälla när en arbetsgivare före har begärt förhandling i uppsägningsfrågan enligt medbestämmandelagen. En arbetsgivare som vill utnyttja den utökade möjligheten att göra undantag från turordningen får alltså vänta med sin förhandlingsframställan till dess att föreslagna lagändringar kan tillämpas. Regeringen anser att om en begäran om skriftlig information om skälet för deltid har lämnats till arbetsgivaren före ska arbetsgivaren ha på sig att lämna information till arbetstagaren. För en begäran som har lämnats till arbetsgivaren efter den har arbetsgivaren på sig att lämna informationen till arbetstagaren. Lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen Regeringens förslag: Om en arbetsgivare före har sagt upp eller avskedat en facklig förtroendeman, eller har inlett ett förfarande för uppsägning eller avskedande genom en förhandlings- framställning, en underrättelse eller ett varsel, gäller äldre föreskrifter fortfarande för frågor som har att göra med den uppsägningen eller det avskedandet. Promemorians (Ds 2021:17) förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna ändringarna i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen rör anställningens bestånd under en tvist om giltigheten av en uppsägning och en domstols möjligheter att fatta interimistiska beslut m.m. Ändringarna hänger samman med ändringarna i anställningsskyddslagen. På samma sätt som föreslås i fråga om anställningsskyddslagen bör äldre föreskrifter fortsätta gälla för frågor som har att göra med en uppsägning eller ett avskedande när en arbetsgivare före har sagt upp eller avskedat en facklig förtroendeman, eller har inlett ett förfarande för uppsägning eller avskedande genom en förhandlingsframställning, en underrättelse eller ett varsel. Det betyder att lagen i sin tidigare lydelse därvid gäller i fråga om anställningens bestående vid tvist om en uppsägnings giltighet och en domstols möjlighet att fatta interimistiska beslut m.m. Lagen om uthyrning av arbetstagare Regeringens förslag: Vid beräkningen av den tid under vilken arbetstagaren har varit placerad hos kundföretaget ska man bortse från tid före . Promemorians (Ds 2021:17) förslag: Överensstämmer med regeringens. 2021/22:176 Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna om en skyldighet för kundföretag att under vissa förutsättningar erbjuda en inhyrd arbetstagare tillsvidareanställning saknar motsvarighet i gällande rätt. Frågan här gäller hur tid under vilken arbetstagaren varit placerad hos kundföretaget före ska beaktas vid prövningen av om arbetstagaren kvalificerat sig för det erbjudande som kundföretaget föreslås vara skyldiga att lämna till arbetstagaren. Regeringen föreslår att endast placeringstid ska beaktas. Detta bör komma till uttryck i en övergångsbestämmelse där det anges att placeringstid före inte ska beaktas vid beräkningen av den tid som arbetstagaren har varit placerad hos kundföretaget. Regeringen bedömer inte att det är det är motiverat med övergångs- bestämmelser till regeln om dispositivitet eller lagändringarna i övrigt. Regeringens förslag: Den föreslagna bestämmelsen ska inte tillämpas på de ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före . Promemorians (Ds 2021:17) förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Promemorians förslag har en annan utformning av övergångsbestämmelsen. Remissinstanserna: a-kassor anger övergångsbestämmelsen avviker från vad som normalt förekommer inom arbetslöshets- försäkringen. Övriga remissinstanser har inte haft några synpunkter. Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslås att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för ansökningar om arbetslöshetsersättning som har lämnats in före . a-kassor har fört fram att den föreslagna övergångsbestämmelsen i promemorian innebär att ansökningar som avser tid före kan omfattas av nu gällande regelverk eller av det föreslagna regelverket beroende på om ansökan har lämnats in före eller . En ansökan om ersättning från arbetslöshets- försäkringen ska göras hos arbetslöshetskassan från den i den tidsperiod som ansökan avser. En ansökan kan således komma in till arbetslöshetskassan men avse tid avsevärt längre bakåt i tiden. Regeringen anser att övergångsbestämmelsen bör ändras så att det är den tid som ansökan avser som blir vägledande för vilken bestämmelse som ska tillämpas. Äldre föreskrifter bör fortfarande gälla för de ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före . Regeringens förslag: Bestämmelserna om det nya omställningsstudiestödet och följdändringar i andra författningar ska träda i kraft . Bestämmelser om ändringar i bestämmelserna om övre åldersgräns för rätt till omställningsstudiestöd ska träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om omställningsstudiestöd som lämnas för tid . Omställningsstudiestöd ska kunna lämnas för studier på en utbildning som påbörjas efter . För studier på en utbildning som är på heltid, eller motsvarande antal veckor på deltid, ska omställningsstudiestöd dock kunna lämnas för tid efter även om utbildningen har påbörjats . Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. och anför att denna reform är central för både partsöverenskommelsen och arbetsmarknaden i stort och anser att dess genomförande bör ske så tidigt som möjlig. anför att det är viktigt att det nya studiestödet snabbt kommer på plats och får en budget som svarar upp mot den efterfrågan som uppstår. tillstyrker förslaget med reservation att det är tveksamt om ett nytt IT-stöd kan finnas på plats redan till 2022. Flera remissinstanser anser att det föreslagna datumet för ikraftträdande är allt för tidigt med tanke på reformens omfattning och att det därför bör flyttas fram. Bl.a. Fastigo avstyrker att lagförslagen träder i kraft och anser att ikraftträdandet bör flyttas . ställer sig tveksamt till ikraftträdandedatumet, då förbundet har önskemål om att förslaget justeras i ett antal väsentliga aspekter. CSN framhåller att myndigheten har börjat förbereda inrättandet av det nya omställningsstudiestödet, i enlighet med det uppdrag myndigheten fick , så att ett sådant studiestöd ska kunna hanteras digitalt av myndigheten . CSN hade dock önskat ett senare ikraftträdande. Ett ikraftträdande innebär med i princip inget systemstöd alls, vilket ger betydande risker kopplat till bristande kvalitet och felaktiga utbetalningar. Ett ikraftträdande , dvs. med en första ansökningsomgång från för studier från , skulle möjliggöra att delar av handläggningen kan genomföras med systemstöd. Det skulle göra hanteringen mer effektiv och rättssäker. Enligt CSN minskar riskerna om ikraftträdandet läggs , även om det tar innan ett fullständigt systemstöd finns på plats. Skälen för regeringens förslag Omställningsstudiestöd bör kunna lämnas efter Regeringen anser i likhet med , och att det är angeläget att ändringarna träder i kraft eftersom det finns ett behov för yrkesverksamma att vidareutbilda sig under hela arbetslivet. Ändringarna bör även träda i kraft som övriga förslag inom omställningspaketet. Som CSN framhåller är det viktigt att myndigheten får en rimlig tid att anpassa sina rutiner och system för att förslagen ska kunna genomföras. Dessutom behöver CSN få tid att utveckla effektiva processer för informationsutbyte med andra myndigheter och organisationer. Regeringen är medveten om att det finns utmaningar med den föreslagna tidsplanen, men anser att det är angeläget att reformen kan träda i kraft som föreslås i promemorian så att omställningsstudiestödet kan börja nyttjas . Regeringen har därför redan gett CSN i uppdrag att förbereda införandet av ett nytt statligt offentligt studiestöd (U2021/02998). Därutöver kommer även omställnings- organisationer och andra myndigheter, bl.a. och , behöva få tid för att anpassa sin verksamhet för att förslagen ska kunna genomföras. I uppdraget till CSN ingår att myndigheten ska samordna med bl.a. och , när det gäller utlämnande av uppgifter från myndigheterna till CSN, och ta de kontakter som är nödvändiga med övriga berörda myndigheter och aktörer. Uppdraget har lämnats med förbehåll för de ändringar som kan följa av bl.a. beslut. Mot bakgrund av det sagda bedömer regeringen, till skillnad från Fastigo och , att bestämmelserna om det nya omställningsstudiestödet och följdändringar i andra författningar ska träda i kraft . Eftersom ansökningarna om omställnings- studiestöd i stor utsträckning kommer in till CSN långt i förväg bör det gå från det att bestämmelserna träder i kraft till dess att de ska börja tillämpas. Regeringen anser att det är lämpligt att omställningsstudiestöd ska kunna lämnas för studier på en utbildning som påbörjas efter . Omställningsstudiestöd är ett nytt generöst studiestöd som syftar till att möjliggöra omställning i form av studier. Studerade som redan före påbörjar kortare studier för omställning bör kunna slutföra dessa med den studiefinansiering de ursprungligen planerat för. För stud- erande som innan har påbörjat studier på en längre ut- bildning som ett led i en omställning finns det däremot ett större behov av det nya stödet. Regeringen föreslår därför att omställningsstudiestöd inte ska få lämnas för studier på kortare utbildningar som påbörjats före . Omställningsstudiestöd bör däremot kunna lämnas för studier på längre utbildningar, motsvarande minst på heltid, som har påbörjats redan innan . Lagrådet har anfört att ikraftträdandebestämmelsen bör utformas så att tidsangivelsen för när lagen ska tillämpas skrivs på samma sätt både för kortare och längre studier och föreslagit att tidpunkten anges som ””. Regeringen delar Lagrådets synpunkt att de två tidsangivelserna bör utformas på samma sätt men anser att det är Prop. 2021/22:176 enklare att förstå bestämmelsen korrekt om tidsangivelserna anges som ”efter ”. Detta framgår även av författningskommentaren. Följdändringar i övriga författningar bör huvudsakligen träda i kraft och kunna tillämpas från samma datum De följdändringar som regeringen föreslår i övriga författningar kommer i praktiken att bli aktuella att tillämpa först vid det tillfälle CSN har beslutat om omställningsstudiestöd eller när omställningsstudiestöd har hunnit betalas ut, dvs. Dessa ändringsförfattningar bör med några undantag (se nedan) därför träda i kraft . Det saknas behov av särskilda bestämmelser om en senare tillämpnings- tidpunkt i de delarna. Ändringar i den föreslagna lagen om omställningsstudiestöd föreslås träda i kraft Regeringen föreslår i avsnitt 6.3.2 att den övre åldersgränsen för rätt till omställningsstudiebidrag ska justeras 2026. En höjd åldersgräns för rätt till omställningsstudiebidrag bör börja gälla som en höjd lägsta åldersgräns för uttag av inkomstbaserad ålderspension. Bestämmelser om en höjd åldersgräns bör därför tillämpas i fråga om omställningsstudiebidrag som lämnas för tid . Ansökningar om omställningsstudiestöd kan i stor utsträckning komma in till CSN långt i förväg. CSN bör ges viss möjlighet att i förväg påbörja handläggningen och besluta om stöd avseende studier . Bestämmelser om en höjd åldersgräns bör därför träda i kraft , men kunna tillämpas för stöd som lämnas . Genom en sådan konstruktion kan äldre sökande redan före få besked om rätt till omställningsstudiestöd för . Studerande som har omställningsstudiestöd och som fyller får med en sådan konstruktion också viss möjlighet att avsluta påbörjade studier med omställningsstudiebidrag även . 2021/22:176 8.3 Regeringens förslag: Lagen ska träda i kraft , med undantag för bestämmelserna om offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd som ska träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Ersättning till arbetsgivare ska dock inte få lämnas för tid före den Ersättning till arbetsgivare för perioden – 31december 2022 ska få lämnas om den omställningsorganisation som arbetsgivaren har betalat avgifter till var registrerad . Offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd ska endast få lämnas för en anställning som har upphört efter . Promemorians (Ds 2021:16) förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås inte någon bestämmelse om när en anställning ska ha upphört för att kunna ligga till grund för offentligt stöd. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget, bland dem Förhandlings- och samverkansrådet PTK, Svenska , och anser att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet bör komma på plats så tidigt som möjlig. CSN framhåller vikten av att Kammarkollegiet kan lämna yttranden till myndigheten senast . Fremia, , och Svensk Scenkonst anser att tidpunkten för ikraftträdande bör senareläggas. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen anser att ikraftträdandet bör samordnas med ikraftträdandet av förslagen i betänkandet Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2020:37). Kompetensföretagen framhåller att Kammarkollegiet omgående behöver påbörja processen med upphandling för att kunna hålla tidsplanen. Kammarkollegiet framhåller att tiden för införande av det nya stödet är kort och att det är av stor vikt att myndigheten får möjlighet att löpande utveckla och förbättra utformningen av stödet även efter ikraftträdandet. Utkastets förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I utkastet föreslås inte någon bestämmelse om när en anställning ska ha upphört för att kunna ligga till grund för offentligt stöd. Remissinstanserna: Ingen remissinstans berör frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslås att lagen huvudsakligen ska träda i kraft , med undantag för bestämmelserna om offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd som föreslås träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. I promemorian görs bedömningen att verksamheten hos Kammarkollegiet bör påbörjas så snart det är praktiskt möjligt, med sikte