prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Årsredovisning för staten 2021 Regeringens skrivelse 2021/22:101 Årsredovisning för staten 2021 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2021. Skrivelsen omfattar en uppföljning av de budgetpolitiska målen, utfallet på budgetens inkomsttitlar och anslag samt övriga finansiella befogenheter, resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys, utvecklingen av statsskulden, redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning samt nationellt intygande och avgifter till och bidrag från EU. Vidare lämnas en sammanställning av granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen och regeringens åtgärder med anledning av dessa. Slutligen redovisas vilka myndigheter som fått en modifierad revisionsberättelse från och skälen för detta. 1 Uppföljning av de budgetpolitiska målen.................................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande .................................................. 2 Utfallet för statens budget.............................................................................................. Saldot i statens budget 2021............................................................................... Utfallet för statens budget 2021 jämfört med ......................... Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19 .................................... Effekter på utgifterna i statens budget............................................... Ändringar i statens budget 2021........................................................................ Beslut om ändringar i statens budget 2021 ....................................... Inkomster i statens budget 2021 ....................................................................... Statens skatteintäkter och skatteinkomster och 2020 ............ Utgifter i statens budget 2021............................................................................ Utgifter i statens budget – sammanfattning ...................................... Förklarande faktorer till avvikelsen mot statens budget ................. Utfall per utgiftsområde ..................................................................................... Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning.............. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ......................................... Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ........................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................ Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap.................. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................. Utgiftsområde 8 Migration................................................................... Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ............... Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ................... Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn...... Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv............................. Utgiftsområde 15 Studiestöd ............................................................. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning............... Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid............ Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik ..................................................... Utgiftsområde 19 Regional utveckling ............................................. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ............................. Utgiftsområde 21 Energi.................................................................... Utgiftsområde 22 Kommunikationer............................................... Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ...... Utgiftsområde 24 Näringsliv.............................................................. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ........................ Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ....................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen...................... Förändring av anslagsbehållningar.................................................... Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget..................... Underliggande saldo och engångseffekter ..................................................... Realekonomisk fördelning av anslagen i statensbudget .............................. Låneramar för samhällsinvesteringar m.m..................................................... 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys .......................................... Kapital och skulder ............................................................................. Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar........................................... Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning ...................... Redovisningsprinciper för statens budget ....................................... Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget................ Händelser efter räkenskapsårets utgång........................................... Noter till resultaträkningen ................................................................ Noter till balansräkningen.................................................................. Noter till finansieringsanalyser .......................................................... 4 Utvecklingen av statsskulden....................................................................................... Definition av statsskulden................................................................................ Statsskuldens fördelning och löptid................................................................ 5 Redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning................................ Statlig utlåning med kreditrisk ......................................................................... Analys av väsentliga risker i statens utlåning och utställda garantier......... 6 Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU..................................... 6.1Redovisningsskyldighet för EU-medel i den svenska 6.1.1Innehållet i regeringens nationella intygande avseende 6.1.2 för intern styrning och kontroll .................................... Redovisning av samtliga EU-medel................................................................ Avgiften till EU.................................................................................... 6.2.2 Redovisningen i och vid sidan om statens budget ......................... Redovisning i resultaträkningen ........................................................ Räkenskapssammanställning av EU-medel ................................................... Redovisningsprinciper för räkenskapssammanställningen ........... 6.3.4 Redovisning på statens budget – kassamässig redovisning........... Ansvariga myndigheters bedömningar........................................................... 6.4.1Intygande av räkenskaper och bedömning av intern styrning och kontroll........................................................................... Årsräkenskaper och förvaltningsförklaringar.................................. Uppskattad felnivå i EU programmen 2017–2021 ........................ 6.4.4Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning .................................. 6.5Regeringens övergripande bedömning och nationella intygande av 6.5.1 Regeringens nationella intygande...................................................... Specifikation av inkomster i statens budget Specifikation av utgifter i statens budget Specifikation av ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens Sammanställning av slutbehandlade effektivitetsrapporter Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till ca -eller -0,av BNP. I förhållande till 2020 förbättrades det finansiella sparandet med . Utgifterna under utgiftstaket uppgick till av BNP. Överskottet i statens budget uppgick till , vilket är en förbättring med jämfört med . Resultaträkningen uppvisade ett överskott på . Jämfört med 2020 förbättrades resultatet med ca . Statsskulden minskade med till vid utgången av 2021. Som andel av BNP minskade statsskulden från 2021. I följande tabell redovisas några nyckeltal för det ekonomiska utfallet jämfört med . Nyckeltal för det ekonomiska utfallet Den offentliga sektorns finansiella sparande -0,2 -2,7 -4,4 -0,5 Årets över- eller underskott i resultaträkningen -2,0 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Preliminär BNP uppgår till 5 (löpande priser). 2Reviderad BNP uppgår till 4 (löpande priser). 3Inklusive utlåning till . 4Exklusive icke beloppssatta kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd. Den offentliga sektorns finansiella sparande Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Den offentliga sektorn redovisade 2021 ett finansiellt sparande som uppgick till ca -eller -0,av BNP. I förhållande till ökade det finansiella sparandet med eller av BNP. Förstärkningen förklaras uteslutande av den starka återhämtningen i ekonomin som innebar att skattebaserna växte kraftigt. Regeringen bedömer att det föreligger en avvikelse från överskottsmålet, men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl med anledning av de ekonomiska effekterna av spridningen av covid-19. Utgiftstaket, ursprungligt fastställd nivå Utgiftstak, slutligt fastställt Budgeteringsmarginal, procent av takbegränsade utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Det av slutligt fastställda utgiftstaket uppgick till . Enligt utfallet för statens budget uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till , dvs. lägre än det fastställda taket. Utfallet för statens budget -7,8 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Med statens budget menas den ursprungliga budgeten sammanställd av . Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket var högre än beräknat. Skatteinkomsterna för staten blev högre än beräknat och övriga inkomster blev lägre än beräknat. De högre skatteinkomsterna beror på att ekonomin återhämtat sig från nedgången i en snabbare takt än vad antogs i beräkningarna till statens budget . Utgifterna i statens budget uppgick till . Det var (5,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Med beslut om ändringar i statens budget anvisades sammanlagt ytterligare . I förhållande till totalt anvisade medel (statens budget och ändringar i statens budget) blev utgifterna (16,) lägre. Budgetsaldot visade ett överskott på , vilket var en förbättring med jämfört med . Resultat från andelar i hel- och delägda Finansiella intäkter och kostnader, netto Årets över- eller underskott Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Resultaträkningen visade ett överskott om , vilket var högre än 2020 då det i stället var ett underskott om . Skatteintäkterna ökade med medan övriga intäkter ökade med . Kostnaderna för transfereringar m.m. uppgick till , vilket var en ökning med ca jämfört med . Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till vilket var en ökning med jämfört med . Resultat från andelar i hel- och delägda företag uppgick till , en ökning med jämfört med . Finansiella intäkter och kostnader, netto uppgick till , vilket var oförändrade jämfört med . Nettokostnaden för statsskulden uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Summa kapital och skulder Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), uppgick till vid utgången av 2021. I förhållande till 2020 förbättrades nettoförmögenheten med . Den konsoliderade statsskulden minskade med till vid utgången av 2021. Lån i svenska kronor minskade med och lån i utländsk valuta minskade med . Garantier om tillförsel av kapital Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. De statliga garantiåtagandena ökade med jämfört med och uppgick till vid utgången av 2021. Som andel av BNP uppgick de statliga garantiåtagandena till . Insättningsgarantin uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Kreditgarantierna inklusive exportkreditgarantier uppgick till , vilket var ökning med i förhållande till 2020. Garantier om tillförsel av kapital uppgick till , vilket var en ökning med Risken för stora förluster bedöms som låg för den ordinarie portföljen och måttlig för insättningsgarantin. Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Statens utlåning uppgick till . Utlåningen till Centrala studielån och utgör huvuddelen av statens utlåning. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU Det nationella intygandet grundas på ansvariga myndigheters förvaltningsförklaringar, intyganden och bedömningar om hanteringen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar varpå regeringen lämnar följande intygande. Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Avgift till och bidrag från EU (kassamässigt) Nettoflöde från statens budget Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. avgift till EU uppgick till , vilket var en ökning med Merparten av ökningen berodde på att den mervärdesskattebaserade avgiften blev högre. Bidragen från EU uppgick till ca Det kassamässiga nettoflödet från statens budget till EU uppgick till , vilket var en ökning med ca jämfört med . Regeringen ska året efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen för staten 2021 har upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Den konsoliderade redovisningen i årsredovisningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen. Dessutom ingår som en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av och ingår dock inte. Inte heller ingår premiepensions- systemets tillgångar och skulder med dess avkastning i konsolideringen. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myndigheterna och affärsverken lämnar till statsredovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där informationen inte varit tillräcklig har kompletterande information inhämtats. Underlaget har kompletterats med ekonomiska händelser som inte har redovisats av myndigheterna, framför allt beräkningar av skatteintäkter som ännu inte har debiterats. Redovisningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovisningen sker dock fortlöpande. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedömning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalys och noter med utfallet . Statens budget omfattar alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras budgetens utfall dels med inkomsterna och utgifterna i den av beslutade ursprungliga budgeten , dels med utfallet . och har lämnat underlag till denna skrivelse (Fi2022/00955). Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Redovisningarna kan vidare skilja sig åt på grund av att olika principer tillämpas i räkenskaperna och vid framtagande av statens budget. Beroende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovisningarna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenskaperna som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekommendationer från FN samt och rådets förordning (EU) nr 549/2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen. Nationalräkenskapernas avgränsning skiljer sig från årsredovisningen, bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgränsning av staten. Underlag för och kvalitetssäkring av årets skrivelse Årsredovisningen för staten bygger huvudsakligen på underlag som har lämnats av () och . ESV:s underlag omfattar utfallet för statens budget inklusive finansiella befogenheter i form av beställnings- bemyndiganden, garantier etc. Vidare omfattar det resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys, statsskuldens utveckling samt redovisning av avgifter till och bidrag från EU. underlag omfattar redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning. Redovisningen har i övrigt kompletterats eller tagits fram internt inom . Det gäller t.ex. uppföljningen av de budgetpolitiska målen. När det gäller uppföljningen av överskottsmålet utgår denna dels från officiell statistik från , dels från de indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Hur uppföljningen sker beskrivs närmare i regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). Kvaliteten i årsredovisningen för staten granskas dels genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredovisningar, som ligger till grund för resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen samt utfallet för statens budget, dels myndighetsledningarnas intygande om att respektive myndighets årsredovisning ger en rättvisande bild. En kvalitetskontroll sker även genom etablerade kvalitetssäkringsrutiner i samband med ESV:s konsolideringsarbete och genom beredning av skrivelsen. Kvalitetssäkringen innefattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överensstämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, motpartsavstämning av mellanhavanden mellan myndigheter, rimlighetskontroller och analys av poster samt dokumenterade metoder för de beräkningar och förutsättningar som gäller för konsolideringsarbetet. Granskning av myndigheternas årsredovisningar 2021 har inom ramen för den årliga revisionen granskat 221 myndigheters årsredovisningar . har lämnat revisionsberättelse med reservation för följande tio myndigheter: Delegationen mot segregation, i , i , i , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , och Transportstyrelsen. En revisionsberättelse med reservation lämnas när drar slutsatsen att det finns väsentliga fel men att dessa inte är genomgripande för årsredovisningen eller när inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis men bedömer att de möjliga felen inte är genomgripande. Av granskade myndigheter har två fått en revisionsberättelse med upplysning. I vissa fall lämnar en revisionsberättelse med standardutformning, men vill ändå lyfta fram viktig information och lämnar därför en upplysning i revisions- berättelsen. De myndigheter som har fått en modifierad revisionsberättelse eller med upplysning återges även utgiftsområdesvis i avsnitt 2. I tabellen nedan redovisas utvecklingen av antalet modifierade revisionsberättelser –2021. Myndigheternas årsredovisningar ger överlag en god och rättvisande bild av verksamheten. Antal modifierade revisionsberättelser 2017–2021 1Uppföljning av de budgetpolitiska målen 1.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet 2021 Den offentliga sektorn redovisade 2021 ett finansiellt sparande som uppgick till ca -eller -0,av BNP. I förhållande till 2020 förstärktes det finansiella sparandet med av BNP (se tabell 1.1). Förstärkningen kan huvudsakligen hänföras till den snabba återhämtningen i ekonomin. I prognosen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) beräknades ett underskott på eller av BNP. Det finansiella sparandet blev således starkare än beräknat. Förstärkningen av de offentliga finanserna i förhållande till beräkningarna rör samtliga sektorer, och är störst för staten och kommunsektorn. Tabell 1.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Miljarder kronor om annat inte anges -3,5 -0,2 -2,7 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive kapitalavkastning på pensionsrätter. 2Inklusive ofördelade utgifter. Källor: och egna beräkningar. Styrkan i den ekonomiska återhämtningen innebar att den offentliga sektorns inkomster växte oväntat snabbt. Samtliga skattebaser utvecklades betydligt starkare än enligt prognosen i budgetpropositionen. Utgifterna utvecklades netto däremot i linje med prognosen, men brutto uppvisar staten högre utgifter än beräknat medan kommunsektorns utgifter blev lägre. Att statens utgifter ökade mer än väntat beror på de åtgärder som vidtagits för att bemöta pandemins effekter på den ekonomiska tillväxten. Beaktas de åtgärder som tillkommit på ändringsbudgetar avseende 2021 blir dock bruttoavvikelsen betydligt större (se tabell 1.2). Tabell 1.2 Orsaker till avvikelser mot budgetpropositionen , offentliga sektorns finanser -5,0 Anm.: Effekten av inkomst- och utgiftsavvikelserna till följd av de extra ändringsbudgetarna skiljer sig från motsvarande på budgeten till följd av annorlunda redovisning enligt NR. Bl.a. innebär lån och åtgärder som innebär betalningsförskjutningar över tiden skillnader i redovisningarna. Källor: och egna beräkningar. Den främsta orsaken till utgiftsavvikelsen kommer av att en stor del av de pandemistöd som anvisades inte utnyttjades (se avsnitt 2). Likaså innebär lägre efterfrågan på kommunsektorns välfärdstjänster samt kapacitetsbegränsningar i kommuner och regioner att utbetalda statsbidrag inte bedöms ha använts fullt ut. Principer för uppföljning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Målnivån för det finansiella sparandet (överskottsmålet) anger att sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt ska motsvara en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. Det strukturella sparandet innevarande och nästkommande år används för att bedöma måluppfyllelsen i förhållande till överskottsmålet i ett framåtblickande perspektiv. För att i efterhand utvärdera om överskottsmålet uppnåtts, och för att upptäcka systematiska avvikelser, används ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet. Det bakåtblickande genomsnittet ska dock inte styra finanspolitiken på kort sikt. Avstämning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande För att mildra lågkonjunkturen och för att begränsa smittspridningen av sjukdomen covid-19 bedrev regeringen och 2021 en expansiv finanspolitik.