prop · H90398 · 2022-04-19 00:00:00 — I tabellnoter till tabellerna 2.2–2.9 redovisas storleken på skatteutgifter och skattesanktioner i förhållande till faktiska skatteintäkter för respektive skatteslag samt för skattereduktioner. I tabellnoterna redovisas summan av de beräknade skatteutgifterna och skattesanktionerna som utgör medel inom specifika utgiftsområden och skattetekniskt motiverade skatteutgifter. Beräkningarna bygger på prognoser för . 1.5.2De största skatteutgifterna på respektive område Den största skatteutgiften inom tjänsteinkomstbeskattningen är avdrag för resor till och från arbetet och beräknas uppgå till (se tabell 2.2 i avsnitt 2). Den största skatteutgiften inom kapitalinkomstbeskattningen är avkastning på eget hem och beräknas uppgå till (se tabell 2.4 i avsnitt 2). Indirekt skatt på förvärvsinkomster Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är skatteutgiften avseende tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för personer den största och beräknas uppgå till . Här återfinns också den största enskilda skattesanktionen som beräknas uppgå till och avser socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete (se tabell 2.5 i avsnitt 2). Den största skatteutgiften inom mervärdesskatteområdet är den nedsatta mervärdesskatten på livsmedel, från , och beräknas uppgå till (se tabell 2.6 i avsnitt 2). Den största skatteutgiften inom punktskatteområdet är nedsatt energiskatt på el inom industrin och beräknas uppgå till (se tabell 2.7 i avsnitt 2). En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomstskatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet, statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Den enskilt största skatteutgiften är skattereduktion för rotarbeten som beräknas uppgå till (se tabell 2.8 i avsnitt 2). Här anges vilka skatteutgifter som tillkommit sedan föregående år. Andra förändringar av större betydelse tas också upp. I avsnitt 1.2 beskrivs skatteutgifter i förhållande till samhällsekonomisk effektivitet, riktlinjerna för skattepolitiken och jämställdhet. Detta avsnitt återfinns i tidigare skrivelser i avsnitt 2. I avsnitt 1.2.2 beskrivs också ett urval av ändrade skatteutgifter utifrån samhällsekonomisk effektivitet. Tillfälliga ändringar presenterade i olika ändringsbudgetar som införts med anledning av spridningen av coronaviruset och som beslutats av , beskrivs i ett särskilt avsnitt i årets skrivelse (avsnitt 1.5.5). Från och med årets skrivelse utgår redovisning av s.k. icke-saldopåverkande skatteutgifter. Dessa skatteutgifter har tidigare beräknats till den höjning av transfereringen som skulle behöva göras om den skattebeläggs för att få samma storlek på transfereringen efter skatt, som den skattefria transfereringen. Höjningen av transfereringen antas öka de offentliga utgifterna, men antas skatteintäkterna öka med samma belopp. Budgetsaldot påverkas således inte och dessa skatteutgifter har därför klassats som icke saldopåverkande skatteutgifter. Exempel på ickesaldopåverkande skatteutgifter är skattefriheten för barnbidrag och bostadstillägg för pensionärer. För uppgifter om offentliga skattefria transfereringar hänvisas till de berörda utgiftsområdena och utgiftsområdesbilagorna. för förvärvsinkomstbeskattningen ändras, som nämnts i avsnitt 1.3.1, till att beskattning av arbetsinkomster för personer blir norm för hela förvärvsinkomstbeskattningen. Det innebär att för personer blir beskattning med det förhöjda grundavdraget. Ändringen görs mot bakgrund av att en mycket stor del av de skattskyldiga beskattas enligt denna norm (med ordinarie jobbskatteavdrag), på ett sätt som till allra största delen är likvärdigt (pensionsinkomst över ) eller närliggande (sjuk- och aktivitetsersättning). Den förändrade innebär att en ny skatteutgift tillkommer i årets redovisning, G11 Skattereduktion för arbetsinkomster för personer . En ny skattesanktion tillkommer också, G12 Ingen skattereduktion för övriga förvärvsinkomster (pension, föräldrapenning, a-kassa, sjukpenning m.m.). En redovisad skatteutgift, skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning, redovisas i årets skrivelse som skattesanktion, G2 Lägre skattereduktion för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. började den nya lagen (2021:1256) om riskskatt för kreditinstitut att gälla. Det innebär att kreditinstitut ska betala riskskatt till staten om summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång överstiger ett gränsvärde. I propositionen Riskskatt för kreditinstitut (prop. 2021/22:26) anges att förslaget kommer att beaktas i skrivelsen om skatteutgifter . De förväntade intäkterna från riskskatten är 2022 och 2023 och framåt. utgör intäkterna av de totala skatteintäkterna. Eftersom en jämförelsenorm inte enkelt kan definieras redovisas skatten inte inom ramen för skatteutgiftsredovisningen. En skattelättnad för cykelförmån infördes , som innebär att cykel som tillhandahålls av arbetsgivaren till anställda för privat bruk under vissa förutsättningar inte behöver förmånsbeskattas. Införandet av skattelättnaden ger upphov till skatteutgiften A39 Skattelättnad för cykelförmån. Mervärdesskatten på vissa reparationstjänster sänks från den redan nedsatta mervärdesskattenivån på till . Sänkningen gäller från . Förändringen påverkar skatteutgiften E15 Sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer. Den omsättningsgräns som undantar en beskattningsbar person från mervärdesskatt höjs från den tidigare nivån på till per beskattningsår. Höjningen gäller från . Förändringen påverkar skatteutgiften E21 Omsättningsgräns för mervärdesskatt. Ett undantag från mervärdesskatt har införts vid köp av varor och tjänster av EU- organ i syfte att skänka vidare till en medlemsstat eller en tredje part, såsom en nationell hälsovårdsmyndighet eller ett sjukhus under den krissituation som orsakats av covid-19. Införandet ger upphov till skatteutgiften E22 Mervärdesskatteundantag för vissa inköp av EU-organ med anledning av covid-19. Utöver förändringar med hänsyn till ändrade regler, har redovisningen av skatteutgifter avseende mervärdesskatt förändrats genom att skatteutgifterna E13 Kommersiell idrott, E14 (i förra årets upplaga) Transport i skidliftar och E16 (i förra årets upplaga) Entré till djurparker har slagits samman i E13 Vissa rekreations- och idrottstjänster av beräkningstekniska skäl. Skatteutgiften kommer att räknas till utgiftsområde 17. Därutöver har den skatteutgift som uppstår på grund av den nedsatta mervärdesskattesatsen på upphovsrätter, E14 Upphovsrätter, inte kvantifierats på grund av bristfälligt underlag. Skatteutgiften F14 Nedsatt energiskatt på el inom industrin och i datorhallar delas upp och redovisas i skatteutgifterna F14 Nedsatt energiskatt på el inom industrin respektive i F15 Nedsatt energiskatt på el i datorhallar. Anledningen till uppdelningen är att det handlar om nedsättningar för olika ändamål. Skatteutgifterna kommer fortsatt att räknas till utgiftsområde 24. finns en skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa (67 kap. 49–52 §§ IL). Skattereduktionen uppgår till av den sammanlagda avgift som en medlem har betalat till en svensk arbetslöshetskassa efter . Införandet av reduktionen ger upphov till skatteutgiften G10 Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. 1.5.4Väsentliga förändringar av skatteutgiftsprognoser I detta avsnitt redovisas de skatteutgifter vars prognostiserade utveckling väsentligen förändrats jämfört med föregående års skatteutgiftsredovisning och vad denna skillnad beror på. Skatteutgifterna har beräknats utifrån senast tillgängliga prognos. Mot bakgrund av en stor osäkerhet kring effekterna av invasion av bedöms storleken av de beräknade skatteutgifterna för innevarande och kommande år vara extra stor och redovisas inte särskilt. Skatteutgift A17, Förmån av miljöanpassade bilar, har reviderats ned , i huvudsak på grund av förändrad framskrivningsmetod för förmånsbilsflottans sammansättning. Att regelverket föreslås förändras påverkar skatteutgiften endast i mindre grad. Skatteutgiften C11, Schablonmässigt underlag för skatt på kapitalinkomster (på investeringssparkonto), uppstår om den faktiska avkastningen på hushållens placeringar på investeringssparkonto (ISK) över- eller understiger den schablonmässigt framräknade avkastningen. I beräkningen jämförs skatteintäkterna från kapital på ISK med skatteintäkterna om värdeutvecklingen skulle ha beskattats enligt , dvs. när värdeutvecklingen uppkommer. Skatteutgiftens storlek beror på nivån på kapitalunderlaget, värdeutvecklingen på tillgångarna och statslåneräntan. Eftersom kapitalunderlaget är stort kan även förhållandevis små förändrade i tillgångsutvecklingen resultera i beloppsmässigt stora skillnader i storleken på skatteutgiften. Av osäkerhet- och beräkningstekniska skäl redovisas inte storleken på skatteutgiften i årets upplaga av skatteutgiftsredovisningen. Skatteutgift E13, Vissa rekreations- och idrottstjänster, är en sammanslagning av de tidigare skatteutgifterna Kommersiell idrott, Transport i skidliftar och Entré till djurparker. Detta på grund av förenkling och beräkningstekniska skäl. Ändringen innebär att skatteutgiften E13 är högre . Skatteutgift G8, Skattereduktion för installation av grön teknik, har reviderats upp 2021– 2023 jämfört med föregående års redovisning. Det preliminära utfallet för de totala skattereduktionerna för det så kallade gröna avdraget uppgick till , jämfört med bedömningen om . Detta får som följd att skatteutgiften revideras upp alla tre åren. 1.5.5Åtgärder i extra ändringsbudgetar Regeringen har i extra ändringsbudgetarna prop. 2020/21:166, prop. 2021/22:89 och prop. 2021/22:113 föreslagit att utökade möjligheter till anstånd med skattebetalningar tillfälligt införs för skattskyldiga som redovisar avdragen preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt. För de företag som beviljas anstånd uppstår en skattekredit och därmed en avvikelse i skattesystemet till den del där ränta och anståndsavgift inte motsvarar det faktiska värdet av krediten. Eftersom värdet av krediten är okänt kan skattekrediten inte uppskattas. I Extra ändringsbudget – Fler åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. 2021/22:89) föreslog regeringen att den tillfälliga skatte- och avgiftsfriheten för förmån av fri parkering förlängs till att gälla fram till och med . Skatte- och avgiftsfriheten utgör en skatteutgift avseende inkomst av tjänst och särskild löneskatt. 2 Redovisning av skatteutgifter I tabell 2.2–2.9 redovisas de saldopåverkande skatteutgifterna uppdelade på skatteslag för inkomståren 2021–2024. De saldopåverkande skatteutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) eller klassats som skattetekniskt motiverade (ST), vilket framgår av kolumn 2 i varje tabell. Fördelningen på utgiftsområden vägleds av vilket utgiftsområde som förväntas vara mest berört av skatteutgiften. Tolkningar av vilka grupper som gynnas eller missgynnas av en skatteutgift bör dock göras med försiktighet. I många fall kan hushåll och företag påverkas på fler sätt än vad placeringen under ett utgiftsområde ger intryck av. I tabell 2.1 finns en sammanställning av samtliga utgiftsområden . I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett ”-” i kolumnen betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. En del skatteutgifter har upphört och redovisas med ett ”u” om de fortfarande har en offentligfinansiell effekt något av de redovisade åren. Tabell 2.1 Utgiftsområden (UO) 2022 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap 09Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 13Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 17Kultur, medier, trossamfund och fritid 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 20Allmän miljö- och naturvård 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.2 A. Inkomst av tjänst och allmänna avdrag1 Skatteutgift (miljarder kronor) Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning på kvalificerade andelar Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. -0,01 -0,01 Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Förmån av miljöanpassade bilar Lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall Vissa ersättningar och förmåner till EU-parlamentariker Ersättningar och förmåner till personal vid Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade Kostnadsersättning till viss personal på Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Förmån av hälso- och sjukvård Utjämning av förvärvsinkomst över tiden Kostförmån vid tjänsteresa och vid representation Förmån i samband med fredsbevarande tjänst Skattefri förmån av kost i särskilda fall 1De prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin är 708 mdkr 2022. Summan av de beräknade skatteutgifterna för den aktuella kategorin är 8,25 mdkr. De skattetekniskt motiverade skatteutgifterna har inte kunnat kvantifierats. Inga skattesanktioner finns i denna kategori. Intäkter och kostnader i näringsverksamhet1 Skatteutgift (miljarder kronor) Kapitalvinst på näringsfastigheter och Avdrag för resor till och från arbetet Anläggning av ny skog m.m. Avsättning till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare och för fysiska personer Avsättning till periodiseringsfond för juridiska -0,09 -0,13 -0,19 -0,23 Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbete Undantag från ränteavdragsbegränsningen för enskilda näringsidkare och handelsbolag vars delägare uteslutande är fysiska personer Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto -0,02 -0,03 -0,05 -0,06 Fastighetsskatt respektive fastighetsavgift på -1,85 -1,94 -2,00 -2,06 hyreshus, ägarlägenheter och småhus -8,33 -8,41 -8,49 -8,58 -1,80 -1,81 -1,83 -1,85 -0,95 -0,96 -0,97 -0,98 1De prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin är 170 mdkr 2022. Summan av de beräknade skatteutgifterna för den aktuella kategorin är -9,33 mdkr inklusive skattesanktioner (3,95 mdkr exklusive skattesanktion). De skattetekniskt motiverade skatteutgifterna uppgår till 1,04 mdkr. Intäkter och kostnader i kapital1 Skatteutgift (miljarder kronor) Utdelning och kapitalvinst på andelar i Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade Utdelning av andelar i dotterföretag Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Värdeförändring på aktier m.m. -1,17 Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Schablonmässigt underlag för skatt på kapitalinkomster (på investeringssparkonto) Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Ränteutgifter för eget hem Begränsning i avdragsgilla ränteutgifter -0,15 -0,17 -0,20 -0,26 -0,52 -0,52 -0,55 -0,56 1De prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin är 171 mdkr 2022. Summan av de beräknade skatteutgifterna för den aktuella kategorin är 67,84 mdkr. Inga skattesanktioner med relaterat utgiftsområde finns i denna kategori. De skattetekniskt motiverade skatteutgifterna (inklusive skattetekniska sanktioner) uppgår till D. Socialavgifter och särskild löneskatt1 Skatteutgift (miljarder kronor) Regional nedsättning av egenavgifter Generell nedsättning av egenavgifter Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med FoU Nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först Nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga Tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för Ingen särskild löneskatt för egenföretagare som Ingen särskild löneskatt för anställda som fyllt Socialavgifter på icke förmånsgrundande -23,12 -21,93 -25,87 -27,02 1De prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin är 663 mdkr 2022. Summan av de beräknade skatteutgifterna för den aktuella kategorin är 26,55 mdkr. Inga skattesanktioner med relaterat utgiftsområde finns i denna kategori. De skattetekniskt motiverade skatteutgifterna (inklusive skattetekniska sanktioner) uppgår till - 21,93 mdkr. Skatteutgift (miljarder kronor) Försäljning av tomtmark och byggnader (undantag från Försäljning av 000 kr/år (undantag från Lotterier (undantag från skatteplikt)2 Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster (undantag från skatteplikt)2 Vissa posttjänster och frimärken (undantag från Läkemedel (kvalificerat undantag från skatteplikt) Internationell personbefordran (kvalificerat undantag från Tidningar och tidskrifter () Böcker och broschyrer m.m. () Entréavgiftsbelagda kulturella föreställningar () Förevisning av naturområden () Vissa rekreations- och idrottstjänster3 () Sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer () Restaurang- och cateringtjänster () Försäljning av konstverk ≥300 /år () Omsättning i ideella föreningar (undantag från Omsättningsgräns för mervärdesskatt (undantag från Mervärdesskatteundantag för vissa inköp av EU-organ med anledning av covid-19 (undantag från Ingående skatt på jordbruksarrende (avdrag för ingående 1De prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin är 547 mdkr 2022. Summan av de beräknade skatteutgifterna för den aktuella kategorin är 75,57 mdkr. De skattetekniskt motiverade skatteutgifterna uppgår till 8,56 mdkr. Inga skattesanktioner finns i denna kategori. 3Skatteutgiften benämndes Kommersiell idrott fram innan den slogs samman med Transport i skidliftar och Entré till djurparker. Skatteutgiften motsvarar skatteutgiften innan sammanslagningen. 4Transport i skidliftar och Entré till djurparker ingår i Vissa rekreations- och idrottstjänster . uppgick dessa skatteutgifter till 0,28 respektive 0,05 mdkr. Skatteutgift (miljarder kronor) Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Energiskatt på fossil bensin utanför reduktionsplikten Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som Energiskattebefrielse för biodrivmedel utanför Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Energiskattebefrielse för biobränsle m.m. för El som inte beskattas Nedsatt energiskatt för leveranser av värme och kyla Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna Nedsatt energiskatt på el inom industrin Nedsatt energiskatt på el i datorhallar Nedsatt energiskatt på el inom jord-, skogs- och Nedsatt energiskatt på el i vissa kommuner Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner och fartyg inom jord-, skogs- och Koldioxidskattebefrielse på bränsle vid bandrift Koldioxidskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Koldioxidskatt för fossila drivmedel och biodrivmedel Koldioxidskatt för fossila drivmedel utanför Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom -0,04 -0,04 -0,04 -0,04 Koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk -0,07 -0,09 -0,09 -0,08 1De prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin är 141 mdkr 2022. Summan av de beräknade skatteutgifterna för den aktuella kategorin är 36,99 mdkr inklusive skattesanktioner (37,12 mdkr exklusive skattesanktioner). De skattetekniskt motiverade skatteutgifterna uppgår till 0,95 mdkr. G. Skattereduktioner m.m.1 Skatteutgift (miljarder kronor) Lägre skattereduktion för personer med sjuk- och -3,07 -0,30 -0,29 -0,30 Begränsad fastighetsavgift för pensionärer Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Skattereduktion för installation av grön teknik Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa Skattereduktion för arbetsinkomster för personer Ingen skattereduktion för övriga förvärvsinkomster -10,76 -10,38 -10,67 Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster 1Summan av de beräknade skatteutgifterna för den aktuella kategorin är 34,55 mdkr inklusive skattesanktioner (34,85 mdkr exklusive skattesanktioner). De skattetekniskt motiverade skatteutgifterna (inklusive skattetekniska sanktioner) uppgår till -10,76 mdkr. Tabell 2.9 H. Skattskyldighet Skatteutgift (miljarder kronor) Stiftelser, ideella föreningar och registrerade Vissa kyrkor, hushållningssällskap, sjukvårds- och Akademier, arbetslöshetskassor, vissa stiftelser m.m. Ägare av vissa fastigheter 3Beskrivning av enskilda skatteutgifter I denna del ges en beskrivning av samtliga skatteutgifter och skattesanktioner. Beskrivningarna innehåller även hänvisningar till aktuella paragrafer. I beskrivningarna används följande förkortningar: inkomstskattelagen (1999:1229) lagen (1994:1776) om skatt på energi mervärdesskattelagen (1994:200) Inkomst av tjänst och allmänna avdrag Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag I 57 kap. IL finns särskilda regler för utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna. Syftet med reglerna är att dels på ett schablonmässigt sätt dela upp inkomsten mellan inkomstslagen tjänst och kapital, dels förhindra att högre beskattade förvärvsinkomster omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster. Det kapitalbeskattade utrymmet bestäms genom att ett gränsbelopp beräknas. Gränsbeloppet är summan av årets gränsbelopp och sparat utdelningsutrymme uppräknat med statslåneräntan ökad med viss procentenhet. Årets gränsbelopp beräknas enligt antingen huvudregeln eller förenklingsregeln. Vid tillämpning av huvudregeln beräknas utrymmet genom att det omkostnadsbelopp som skulle ha använts om andelen hade avyttrats vid årets ingång multipliceras med statslåneräntan ökad (57 kap. 11 § 2 IL). I vissa fall tillkommer ett lönebaserat utrymme, se skatteutgift A2. Enligt förenklingsregeln beräknas årets gränsbelopp till 2,75 inkomstbasbelopp fördelat med lika belopp på andelarna i företaget (57 kap. 11 § 1 IL). Om utdelningen understiger gränsbeloppet utgör skillnaden sparat utdelningsutrymme som förs vidare (57 kap. 13 § IL). För vissa delägare medför reglerna att en del av kapitalinkomsten beskattas som tjänsteinkomst. För andra delägare beskattas i stället en del av tjänsteinkomsten som kapitalinkomst. Om den senare gruppen dominerar, medför detta en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt och består av skillnaden i skattesats mellan tjänstebeskattad utdelning och kapitalbeskattad utdelning. Denna skillnad ökar till följd av att endast 2/3 av utdelningen i inkomstslaget kapital tas upp till beskattning (se skatteutgift C4) medan tjänsteinkomsten tas upp i sin helhet. Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Enligt 57 kap. 11 § jämfört med 16–19 a §§ IL tillkommer vid tillämpning av huvudregeln enligt ovan ett utdelningsutrymme baserat på företagets lönesumma. Detta gäller endast om det s.k. löneuttagskravet är uppfyllt och bara om delägaren äger en andel som motsvarar av kapitalet. Det lönebaserade utrymmet är av löneunderlaget och fördelas med lika belopp på andelarna i företaget. En skatteutgift uppkommer i den mån huvudregeln tillämpas och löneuttagskravet och ägarkravet är uppfyllt, såvida det lönebaserade utrymmet resulterar i att viss del av avkastningen som baseras på löner till anställda beskattas i inkomstslaget kapital.