prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning blev , vilket är (24,) högre jämfört med . Det beror bl.a. på satsningar för utökade resurser till korta yrkeshögskoleutbildningar samt en fortsatt utbyggnad av yrkeshögskoleutbildningar. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppgick till , vilket är en ökning med (100,) jämfört med . Det beror ökade bidrag till European Spallation Source (ESS), en forskningsanläggning för neutronspridning. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgick till . Det är en ökning med (73,) . Det beror främst på högre utgifter för krisstöd till olika konstområden som påverkats av restriktioner och skärpta allmänna råd till följd av covid-19. Transfereringar till företagssektorn från anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik uppgick till , vilket är en ökning med (61,) jämfört med . Det beror på att omfattningen av färdigställda och slutredovisade byggprojekt blev högre än föregående år. Intresset för stödet var högt och antalet beviljade ärenden omfattade 14 791 lägenheter och . Det är en ökning med 2 935 lägenheter (24,) respektive (31,) jämfört med . Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:16 Klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård blev , vilket är (143,) högre jämfört med . Det beror på ett ökat antal inkomna och beviljade ansökningar om bidrag till utsläppsminskande åtgärder och laddstationer för elbilar. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation inom utgiftsområde 22 Kommunikationer blev , vilket är (695,) högre jämfört med . Det beror i huvudsak på högre utbetalningar av stöd för bredbandsutbyggnad. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel blev , vilket är (28,) lägre jämfört med . Det beror framför allt på lägre utgifter till följd av de programändringar som genomförts inom landsbygdsprogrammet med anledning av att landsbygdsprogrammet förlängdes . Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete inom utgiftsområde 24 Näringsliv blev , vilket är (79,) lägre jämfört med . Det beror främst på lägre efterfrågan på stödet jämfört med . Totalt inkom 46 254 ansökningar om stöd , vilket är en minskning jämfört med . Antalet personer som var permitterade uppgick till 112 307, vilket är en minskning med ca 479 000 personer (81,0) procent) jämfört med . Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:23 Stöd till enskilda näringsidkare inom utgiftsområde 24 Näringsliv blev , vilket är (506,) högre jämfört med . Det beror på att fler ansökningar om stöd har beviljats jämfört föregående år. Totalt inkom 29 394 ansökningar om stöd, vilket är en ökning jämfört med . Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:24 Omställningsstöd inom utgiftsområde 24 Näringsliv blev , vilket är (74,) högre jämfört med . Det beror främst på att företag har ansökt om omställningsstöd i högre omfattning. 56 266 ansökningar, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Det ansökta beloppet uppgick till sammanlagt vilket är en ökning jämfört med . Högre EU-avgift medförde ökade transfereringar till internationell verksamhet Av de totala transfereringarna gick (10,) till internationell verksamhet. Transfereringarna till internationell verksamhet ökade med (5,) jämfört med . Transfereringarna från anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen ökade med (10,). Det beror framför allt på att den mervärdesskattebaserade avgiftsdelen blev högre än föregående år. Det högre utfallet beror också på en ny avgiftsdel baserad på icke-materialåtervunnen plast. Utfallet för denna avgiftsdel blev . Jämfört med föregående år minskade transfereringarna till internationell verksamhet från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med (98,). Minskningen avser framför allt bidrag till EU:s förköpsavtal för vacciner mot covid-19. utbetalades för detta ändamål. Någon motsvarande utbetalning har inte gjorts 2021. Statlig konsumtion är förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer. I begreppet konsumtion ingår även myndigheternas köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Det gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknads- utbildning och privat tandläkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick till , vilket motsvarar av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största utgifterna för konsumtion 2021 fanns inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 22 Kommunikationer. Dessa fyra utgifts- områden svarade sammanlagt för av utgifterna för konsumtion 2021. Av de totala utgifterna för konsumtion utgjorde löner inklusive sociala avgifter Med sociala avgifter menas främst arbetsgivaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Löner inklusive sociala avgifter ökade med (6,) jämfört med . De anslag som hade högst utgifter för löner inklusive sociala avgifter 2021 var anslagen 1:1 och 1:6 Kriminalvården inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt anslaget 2:1 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Dessa fyra anslag svarade sammanlagt för av utgifterna för löner inklusive sociala avgifter 2021. Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter ökade med (20,) för Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 . De högre utgifterna avser främst länsstyrelsernas uppdrag att handlägga omsättningsstöd till enskilda näringsidkare samt nya uppgifter till följd av lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19. För anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökade utgifterna för löner inklusive sociala avgifter med (8,). Det förklaras främst av ett ökat antal anställda hos . Antalet årsarbetskrafter vid ökade eller 1 748 personer jämfört med föregående år. Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter ökade med (11,) för anslaget 1:6 Kriminalvården inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Det beror främst på ett ökat antal anställda. Antalet årsarbetskrafter vid uppgick till 11 125, vilket är en ökning med 830 årsarbetskrafter (8,) jämfört med . Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter ökade med (5,) för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Det beror främst på ett ökat antal anställda. Antalet årsarbetskrafter vid Försvarsmakten uppgick till 23 096, vilket är en ökning med 926 årsarbetskrafter (4,) jämfört med . Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter minskade med (68,) för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Minskningen gäller framför allt löner inklusive sociala avgifter i samband med insatser för provtagning, smittspårning och utbrottshantering på grund av spridningen av covid-19. Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter ökade med (86,) för anslaget 1:4 inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Det beror främst på ökad tillfällig bemanning och övertidsersättning för att hantera stöd vid korttidsarbete. Antalet årsarbetskrafter vid uppgick till 875 vilket är en ökning jämfört med . Den näst största posten för konsumtion är omkostnader för konsumtion. Till dessa räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion uppgick till , vilket är en ökning med (16,) jämfört med . De största anslagen med omkostnader för konsumtion 2021 är anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer samt anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Dessa tre anslag svarade sammanlagt för av utgifterna gällande omkostnader för konsumtion 2020. Omkostnader för konsumtion för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap blev (17,) högre jämfört med . Det beror på satsningar i syfte att stärka det militära försvaret. Omkostnader för konsumtion för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev (213,) högre jämfört med . De högre utgifterna avser framför allt provtagning för covid-19. Omkostnader för konsumtion för anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård blev (108,) högre jämfört med . Det beror bl.a. på att ersättningen till markägare är högre än 2020 och att flera avtal till högre belopp har ingåtts. har fattat 672 beslut, 219 fler än 2020, om ekonomisk ersättning för skydd av värdefulla områden. Omkostnader för konsumtion för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer blev (14,) högre jämfört med . För vidmakthållande av väg uppgår ökningen till och för vidmakthållande av järnväg är ökningen . Investeringar är utgifter för att anskaffa infrastruktur, varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som programvara, värde- föremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som ska användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investeringarna till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största andelen av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden (eller ). Ytterligare ett utgiftsområde med stora investeringar är utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Totalt uppgick investeringar som finansierades genom anslag till för detta utgiftsområde, vilket motsvarar av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden. Utgifterna för investeringsverksamhet uppgick till vilket är en ökning med (5,) jämfört med . Ökningen avser främst anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Statliga investeringar finansieras även med lån i och andra finansieringskällor såsom finansiell leasing och affärsverkens egna medel. Utgifterna för dessa investeringar ingår inte inom utgiftsområdena utan ingår i nettoutlåning. Räntor och finansiella transaktioner I den realekonomiska gruppen räntor ingår räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. statens utgifter för studiemedelsräntor. Utfallet blev -vilket innebär en reduktion av utgifterna. Det beror framför allt på utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Ränteutgifterna för anslaget minskade med (107,) jämfört med . Det beror främst på att en gammal obligation med hög kupongränta förföll 2020 samt att ett stort antal realobligationer förföll. Vid förfall av realobligationer betalar Riksgälden ut inflationskompensation till investerarna för den inflation som varit sedan utgivandet. Något motsvarande förfall ägde inte rum . Dessutom var kursförlusterna i samband med återköp av obligationer lägre jämfört med föregående år. Utgifterna för finansiella transaktioner uppgick till vilket är en minskning med (46,) jämfört med . Det beror huvudsakligen på att utfallet för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv blev (100,) lägre jämfört med . användes anslaget för att finansiera olika åtgärder för att motverka negativa effekter för företag i samband med spridningen av covid- 19. Bland annat utbetalades kapitaltillskott till , och . har motsvarande kapitaltillskott inte utbetalats. Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.138 Övriga kontokrediter Kammarkollegiets behov av likviditet för inrättande av nya behov av likviditet i Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga Krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder behov av likviditet i handeln med Transportstyrelsens behov av rörelsekapital för 1Årligt bemyndigande att ta upp lån till staten för att tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om, med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 2.11Låneramar för samhällsinvesteringar m.m. Tabell 2.139 Låneram för riksdagsmyndigheternas verksamhetsinvesteringar och låneram för samhällsinvesteringar Låneram för verksamhetsinvesteringar och samhällsinvesteringar lån för investeringar som används i anläggningstillgångar som används i lån för investeringar i fastigheter och Statens fastighetsverks investeringar i fastigheter investeringar i mark, anläggningar och Statens järnvägars långfristiga lån exkl. finansiell leasing1 Beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps verksamhet Beredskapsinvesteringar inom ramen för Låneram för verksamhetsinvesteringar och samhällsinvesteringar Beredskapsinvesteringar inom ramen för Svenska kraftnäts lån i och utanför lån i eller utanför lån i och utanför 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135. 3Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Resultaträkningen visade ett överskott om , vilket är högre än 2020 då resultaträkningen visade ett underskott om Skatteintäkterna ökade med liksom intäkter av avgifter och andra ersättningar som ökade med . Transfereringskostnaderna ökade netto med varav transfereringar till kommuner och hushåll ökade och transfereringar till företag minskade jämfört med . Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med . Nettot före resultat från andelar och finansiella poster jämfört med ökade med . Resultat från andelar i hel- och delägda företag ökade med Detta, tillsammans med förändringar av övriga poster i resultaträkningen, bidrog sammantaget till resultatförbättringen om . Intäkter av avgifter och andra ersättningar Avsättning till/upplösning av fonder -1 340 955 -1 309 069 Vissa garanti- och kreditkostnader Summa statens egen verksamhet -1 655 881 -1 596 281 före resultat från andelar och finansiella poster Resultat från andelar i hel- och delägda företag Finansiella intäkter och kostnader Årets över- eller underskott Intäkter av avgifter och andra Statens skatteintäkter uppgick till vilket motsvarar av statens totala intäkter. () jämfört med . Det är främst en effekt av den ekonomiska återhämtningen som skett . Statens intäkter från skatt på arbete minskade De direkta skatterna på arbete, nettot av inkomstskatter, allmän pensionsavgift och skattereduktioner, ökade med jämfört med . Kommunala inkomstskatter ökade med medan statens intäkter från direkta skatter på arbete minskade med eftersom skattereduktionerna ökade. Den allmänna pensionsavgiften ökade med . Statens minskade intäkter förklaras bl.a. av ytterligare sänkt skatt för personer , skattereduktion för förvärvsinkomster samt en tillfällig reduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av sjukdomen covid-19. De indirekta skatterna på arbete ökade med . Den stora ökningen förklaras framför allt av den starka utvecklingen av lönesumman men även av att de tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egenföretagaravgifterna var betydligt mindre jämfört med året innan. Intäkterna från hushållens kapitalskatter uppgick till vilket är högre än 2020. De högre intäkterna förklaras framför allt av ökade skatteintäkter från hushållens vinst på försäljning av bostäder och värdepapper liksom skatt på hushållens utdelningar som ökade mycket . Företagens verksamhet och resultat återhämtade sig efter nedgången under pandemin vilket resulterade i att skatteintäkterna från företagsvinster ökade med eller jämfört med . Intäkterna från mervärdesskatt ökade Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med och uppgick till . Intäkterna från mervärdesskatt ökade med nästan jämfört med en ökning på året innan. Ökningen är framför allt en effekt av den ekonomiska återhämtningen men till viss del även av stora omprövningar till följd av momsbedrägerier. Liksom intäkter från skatt på energi och miljö Som en följd av den ekonomiska återhämtningen i form av ökad produktion och ökad efterfrågan på transporter, ökade intäkterna av skatt på energi och miljö med varav intäkterna från såväl energi- som koldioxidskatt på olje- och bensinprodukter ökade med . Oförändrade intäkter från spelverksamhet Intäkterna av skatt på spel består av såväl skatt på spel som inlevererat överskott från . Skatteintäkterna från spelverksamhet var i stort sett oförändrade jämfört med . Restförda skatter ökade medan övriga skatter minskade Restförda skatter ökade med jämfört med . Hushållens restförda skatter ökade med och företagens restförda skatter ökade med . Övriga skatter minskade med varav hushållens minskade med . Det förklaras främst av att räntan på uppskovsbelopp har slopats från och med inkomstår 2021 och flera hushåll har begärt omprövningar. Skatteintäkterna 2020 blev högre än tidigare beräknat Skatter hänförliga till 2020 har beräknats högre jämfört med den beräkning av skatteintäkter som gjordes i årsredovisningen , vilket ytterligare bidrar till de ökade skatteintäkterna . Intäkter av avgifter ökade Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med . Avgifterna till ökade kraftigt med vilket till största delen beror på elpriset som ökade markant jämfört med föregående år. intäkter ökade med vilket främst beror på vidareförsäljning av covid-19-vaccin till andra länder. Ersättningarna till minskade däremot med vilket beror på de sanktionsavgifter som betalades av banker för brister i arbetet med att motverka penningtvättsrisker. Intäkter av bidrag minskade Allmänna pensionsfondernas (AP-fonderna) nettobidrag till staten minskade med liksom även intäkter av bidrag från Jordbruksfonden för landsbygdsutveckling som minskade med . Även bidrag till Kärnavfallsfonden från reaktorinnehavare minskade med jämfört med föregående år. Diagram 3.2 Statens kostnader Kostnader för statens egen verksamhet Nettokostnad för statsskulden och Övriga finansiella kostnader Av statens totala kostnader utgjorde transfereringar m.m.(till hushåll, företag, kommuner, utlandet och avsättning till fonder). Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . De totala transfereringarna ökade med De totala kostnaderna för transfereringar ökade med 2021. Ökningen 2020, då transfereringarna ökade i mycket stor omfattning, var hela som en effekt av regeringens ekonomiska åtgärder för att mildra effekterna av covid-19. Trots detta ökade alltså transfereringarna ytterligare. Transfereringarna till hushåll ökade Transfereringarna till hushåll ökade med 2021. De transfereringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (13,2021) finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet var 2021, vilket var lägre än 2020. Högre kostnader för pensioner Transfereringar till hushåll inom socialförsäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med Att pensionsutgifterna ökade berodde framför allt på att antalet pensionärer med inkomstgrundad ålderspension ökade men även på utbetalningar från det nya anslaget Inkomstpensionstillägg som uppgick till . Premiepensionerna ökade med eller . Det främsta skälet till utbetalningsökningen är den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Antalet dagar med sjukpenning fortsätter att minska Kostnaderna för sjukpenning ökade något, med . Ökningen beror på tillfälliga regeländringar, bland annat ersättning för karensavdrag. Sjukpenningtalet anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i . För december var sjukpenningtalet vilket var en minskning jämfört med . Sjukpenningtalet för kvinnor var högre än sjukpenning- talet för män. var sjukpenningtalet för kvinnor högre än sjukpenningtalet för män. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning minskar Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (3,). minskade antalet personer med sjukersättning med cirka 11 900 och uppgick till strax över 222 000. Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Kostnaderna för föräldraförsäkringen ökade Kostnaderna för föräldraförsäkringen ökade med . har gravida klassificerats som riskgrupp för covid-19 vilket medförde att utgifterna för graviditetspenning ökade med . Arbetsmarknaden återhämtade sig i en snabb takt och arbetslösheten minskade stadigt . var 370 000 personer inskrivna som arbetslösa. Det var en minskning med drygt 86 000 personer eller jämfört med . Arbetslösheten uppgick till jämfört . Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökade dock med för som en följd av bland annat ökad arbetslöshet under pandemin. Åtgärder och regeländringar har medfört ökade studiebidrag Studiebidragen ökade med och uppgick till 2021. Förändringen berodde främst på att antalet studerande som fått utbetalning av generellt bidrag har ökat. Volymökningen förklaras av åtgärder och regelförändringar med anledning av sjukdomen covid-19. Bonusbeloppet för nollutsläppsfordon höjdes från . Detta i kombination med ett ökat antal klimatbonusfordon tagna i trafik medförde att utbetalningar av klimatbonus uppgick till 2021 vilket var en ökning med jämfört med . Transfereringar till företag minskade Transfereringarna till företag minskade med 2021. Flera olika stöd som påverkades av sjukdomen covid-19 blev lägre än 2020. har infört ett omställningsstöd för företag som fått minskad omsättning till följd av covid- 19. Stödet uppgick till för vilket var en ökning med . Bidragen till kommuner ökade däremot Transfereringarna till kommuner ökade med jämfört med föregående år. De allmänna bidragen till kommuner minskade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Stödet för att stärka välfärden en engångseffekt Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden minskade med . Stödet betalades ut och var en engångsutbetalning, vilket förklarar minskningen mellan åren. Utgifterna för kommunersättning för flyktingmottagande minskade bidrag till kommuner för integration och migration minskade med . Bidrag till hälso- och sjukvården som en följd av covid-19 För bidrag till folkhälsa och sjukvård fick regionerna vilket var en ökning med jämfört med . Minskad ersättning för höga sjuklönekostnader