prop · H903205 · 2022-04-05 00:00:00 — 2.2EBM skapades med syfte att samla olika kompetenser för att utreda ekonomisk brottslighet EBM inrättades 1998. Bakgrunden till detta beslut var att den ekonomiska brottsligheten ansågs vara ett stort och växande samhällsproblem som samhällets insatser inte var tillräckliga för att bekämpa den. Mycket berodde på att det saknades tillräckliga resurser och specialistkompetens om ekonomisk brottslighet inom de brottsbekämpande myndigheterna. Dessutom saknades samordning mellan aktörerna på området, och varje myndighet jobbade var för sig. saknades också ett samlat ansvar för insatser mot ekonomisk brottslighet.39 EBM var vid starten verksam i storstadsregionerna eftersom det var där problemen ansågs vara störst. Inspirationen till att skapa en särskild myndighet för bekämpning av ekonomiska brott kom till stor del från där de hade startat Økokrim som en organisation för utredning av den mest komplicerade ekonomiska brottsligheten.40 (Se bilaga 3 för 37Ekobrottsmyndighetens årsredovisning 2020, s. 21, s. 40. s, 37, s. 28. av de avslutade ärendena utgörs av kategorin Övrigt. Nitton röster om tjugo års ekobrottsbekämpning års samlade åtgärder till dagens samverkan. 2016. s. 19, s.25. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N beskrivning av EBM:s motsvarigheter i och ). Grundtanken med EBM var att skapa en liknande organisation där alla de olika kompetenserna som behövdes för att utreda ekonomisk brottslighet fanns samlade. Detta skulle leda till en närmare samverkan och ett mer effektivt arbete.41 Men till skillnad mot Økokrim skulle EBM inte bara ta hand om de mera komplexa utredningarna utan alla utredningar inom varje geografiskt ansvarsområde.42 är EBM den myndighet som har det nationella ansvaret för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten.43 EBM är unik i svensk förvaltning då det är en åklagarmyndighet som även har polisiär verksamhet. Även om EBM är en fristående myndighet behöver den förhålla sig till det ansvar som samt riksåklagaren och har.44 EBM:s verksamhet omfattar utredning- och lagföringsverksamhet, underrättelseverksamhet och brottsförebyggande verksamhet.45 Merparten () av EBM:s kostnader 2020 utgjordes av kostnader för verksamhetsområdet utredning och lagföring (kammarverksamheten), följt av underrättelseverksamhet () och brottsförebyggande verksamhet (). Brottsförebyggande arbete ska enligt EBM:s instruktion bedrivas på myndigheten. I uppdraget ingår att lämna information till andra myndigheter och till kommuner, näringsliv och organisationer. Vidare ingår att följa och analysera utvecklingen och rättstillämpningen när det gäller ekonomisk brottslighet, utarbeta förslag till åtgärder och samordna åtgärder mot ekonomisk brottslighet. styrs och leds verksamheten av och brottsförebyggande arbete. har EBM också rektyterat till verksamheten vilket innebär att det nu arbetar en strategisk analytiker och fyra brottsförebyggande specialister inom verksamheten.46 Underrättelseverksamheten bedrivs på de polisoperativa enheterna som finns regionalt placerad vid samma orter som EBM:s kammarverksamhet.47 Underrättelseverksamheten sitter inom . Verksamheten är polisiär och tillhör därför Ekobrottskansliet som organisatoriskt ligger under Nationella operativa avdelningen () vid . Verksamheten styrs och leds genom polischefen på ekobrottskansliet En samlad ekobrottsbekämpning, s. 57. Nitton röster om tjugo års ekobrottsbekämpning års samlade åtgärder till dagens samverkan. 2016, s.32. 43Tidigare hade EBM enbart ansvar för den ekonomiska brottsligheten i storstadsregionerna. 44Ekobrottsmyndigheten, konstruktion – ansvarsfördelning, styrning och ledning och förhållandet till andra myndigheter, 2018, s. 4. 46Bilaga till beslut om organisationsförändring 2020, s. 4, svar på faktagranskning . 47Med undantag för , och . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN men utförs på beställning av EBM. EBM styr själva inriktningen på underrättelseverksamheten och avgör Ekobrottskansliets budget, därmed även underrättelseverksamhetens budget48. Inom underrättelse- och spaningsverksamheten arbetar både poliser och civila. De poliser som arbetar vid EBM är anställda av . De civila är anställda av EBM men får genom tillgång till samma information och verktyg som de polisanställda. Det är även som styr och leder arbetsmetoderna inom underrättelseverksamheten. Underrättelseverksamheten uppdrag är att samla in, bearbeta och analysera uppgifter som senare kan ha betydelse för att utreda brott.49 Underrättelseverksamheten ska också bygga kunskap avseende de kriminella aktörerna, göra bedömningar av brottsliga fenomen, och samhällsutvecklingens påverkan på brottsligheten.50 Underrättelseverksamheten producerar anmälningar som sedan ska utredas av EBM:s kammarverksamhet. Underättelseverksamheten kan också lämna olika produkter till andra statliga myndigheter som har möjlighet att agera. Kammarverksamheten är inriktad på utredning och lagföring och finns på åtta olika orter i landet.51 Kammarverksamheten leds av tre avdelningschefer.52 Varje ekobrottskammare har i sin tur en kammarchef som biträds av en kammarkommissarie. Inom kammarverksamheten arbetar åklagare, poliser, administratörer och specialister. Utredningsverksamheten sker huvudsakligen ”in-house” på EBM eftersom det finns både åklagare och utredande resurs under samma tak, till skillnad från övriga rättsväsendet. Kammarkommissarien och de polisiära utredare som finns på respektive ekobrottskammare är anställda av . Åklagare och civila utredare är anställda av EBM. Förundersökningarna på EBM är alltid åklagarledda. När det gäller åklagarverksamheten inom kammarverksamheten ansvarar riksåklagaren för den övergripande utvecklingen inom åklagarväsendet och ska verka för lagenlighet, följdriktighet och enhetlighet vid åklagarnas rättstillämpning. Detta innebär att EBM i åklagarverksamheten behöver följa och förhålla sig till riksåklagarens ansvar för ledning av åklagarväsendet. ska verka för samordning och effektivitet inom åklagarväsendet och arbeta för att förtroendet upprätthålls. får också, efter samråd med EBM, meddela de föreskrifter som behövs för att uppnå samordning, effektivitet, enhetlighet och följdriktighet i åklagarverksamheten.53 48Ekobrottsmyndigheten, konstruktion – ansvarsfördelning, styrning och ledning och förhållandet till andra myndigheter, 2018, s. 21. 49Ibid, s. 11 50Ekobrottsmyndighetens svar på faktagranskning, . 51EBM är placerad i , , , , och , och . Se bilaga 1. 52Avdelningscheferna är uppdelade på avdelning , avdelning Sydväst och avdelning Nordöst. Bakgrunden till den nya organisationen var att det fanns ett behov av ett tydligare nationellt helhetsperspektiv och en större långsiktighet i styrningen av . Det fanns även behov av ökad enhetlighet vid kamrarna. Bakgrunden var också att det fanns ett behov av ökad tydlighet i styrkedjan och en ökad effektivisering av verksamheten. Förutsättningarna för utveckling av verksamheten skulle också förbättras i samband med den nya organisationen. svar på faktagranskning, . 53Ekobrottsmyndigheten, konstruktion – ansvarsfördelning, styrning och ledning och förhållandet till andra myndigheter, 2018, s.15. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N Inom myndighetens verksamhetsområden arbetar personer som är anställda av EBM och . Det totala antalet anställda uppgick till drygt 600 personer varav 225 var polisanställda som ställts till förfogande för den polisverksamhet som bedrivs vid EBM. Åklagarna utgjorde (106 personer) av de anställda vid -enheter och kanslier, leds av enhetsresp. - leds av 3 avdelningschefer - leds av Polischef - leds av polisoperativa chefer -leds av kammarchefer med biträde av vice kammarchef och kammarkommissarie Civila och polisiära utredare, analytiker, ekorevisorer, samt administratörer 54Ekobrottsmyndighetens årsredovisning 2020, s. 71. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 2.4 EBM:s verksamhet innefattar flera delar av rättskedjan EBM har till skillnad från andra myndigheter inom rättsväsendet flera delar av rättskedjan inom verksamheten. Tanken är att EBM ska leda arbetet mot den ekonomiska brottsligheten hela vägen från underrättelse till färdigt åtal. EBM utreder och lagför en mängd olika brottstyper (se bilaga 2). Ärenden inkommer till EBM, antingen från externa myndigheter och aktörer eller från underrättelseverksamheten. När en anmälan görs från underrättelseverksamheten till kammarverksamheten ses det som en anmälan från en myndighet till en annan på samma sätt som mellan och i andra brottmål. Anledningen är att det är som är informationsägare till den information som samlas in av underrättelseverksamheten. Men till skillnad från de utredningar som leds av genomförs EBM:s hela utredningsverksamhet huvudsakligen ”in-house”.55 Åklagare och utredningsresurser (polisiära och civila) är samlokaliserade på EBM och jobbar tillsammans i team. EBM har också polisära resurser som arbetar med spaning och hemliga tvångsmedel inom ramen för en utredning. Överskottsinformationen från utredningarna ska i ett senare skede återigen föras från kammarverksamheten till underrättelseverksamheten och den brottsförebyggande verksamheten. EBM:s konstruktion bygger således på att alla tre verksamheter samverkar med varandra. 55Ekobrottsmyndigheten, konstruktion – ansvarsfördelning, styrning och ledning och förhållandet till andra myndigheter, 2018, s. 8. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N Figur 3 Ett ärende – från anmälan till rättegång EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 3Arbetet mot den organiserade ekonomiska brottsligheten I detta kapitel presenterar vi underlag för att kunna besvara båda delfrågorna i granskningen. bedömer att EBM bör styra och organisera arbetet så att det kan fungera effektivt genom att •se till att det finns en strategisk inriktning som är styrande för hela verksamheten •följa utvecklingen av den ekonomiska brottsligheten samt samla in kunskap från verksamheten för att få underlag inför planering och dimensionering av verksamheten •säkerställa att den operativa verksamheten kan hantera den organiserade ekonomiska brottsligheten effektivt, bland annat genom att analysera hur resurser bör fördelas nationellt och hur ekobrottskamrarna ska organiseras för att effektivt hantera olika typer av ärenden •ge medarbetarna nödvändiga stöd för att kunna arbeta effektivt tillsammans, exempelvis genom tekniska hjälpmedel och forum för kunskaps- och erfarenhetsutbyte. bedömer att regeringen bör styra EBM så att myndigheten kan arbeta effektivt mot den organiserade ekonomiska brottsligheten genom att •hantera de hinder som leder till ett ineffektivt arbete och som EBM inte kan hantera på egen hand •beakta andra myndigheter som påverkar EBM:s effektivitet, exempelvis genom att samordna myndigheternas uppgifter enligt instruktion och/eller uppdrag enligt regleringsbrev. Granskningen visar följande: •EBM har tagit fram strategiska inriktningar som innehåller prioriterade brottsområden. Men eftersom EBM inte kan styra det totala inflödet av anmälningar medför det att myndigheten inte fullt ut kan inrikta kammarverksamhetens arbete mot de prioriterade brottsområdena och därigenom får delar av den strategiska inriktningen inte genomslag i praktiken. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N •EBM deltar i ett myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet. Det innebär vissa utmaningar för EBM. Bland annat på så sätt att ärendena inom ramen för samarbetet ofta är omfattande och tar mycket resurser i anspråk, som krav ställs på att behålla förmågan inom övrig utredningsverksamhet. •Den brottsförebyggande verksamheten utgör en liten del av verksamheten och har haft vakanser på flera orter . Regeringen har inte gjort någon bedömning av den brottsförebyggande verksamhetens storlek och menar att det inte funnits någon diskussion om att regeringen skulle ange en nivå för hur mycket resurser EBM ska avsätta för olika verksamhetsområden. •EBM har inte på ett strukturerat sätt följt upp och sammanställt information om den ekonomiska brottsligheten. Det saknas också strukturerade sätt att dela information mellan de olika verksamhetsområdena. •Underrättelseverksamheten saknar vissa rättsliga förutsättningar för att kunna arbeta effektivt med att upptäcka och förhindra den organiserade ekonomiska brottsligheten. Underrättelseverksamheten måste istället begära in information från andra aktörer vilket tar mycket tid i anspråk. Vidare finns ingen uttrycklig bestämmelse att underrättelseverksamhet ska bedrivas vid EBM vilket bidrar till att det uppstår interna diskussioner inom EBM vilken myndighet som ska uppfattas som behörig att inhämta underrättelseinformation för EBM:s syften. •Anställda inom kammarverksamheten uppger att de saknar tillräckliga forum för att dela kunskap och erfarenheter om effektiva arbetssätt inom kammarverksamheten. •EBM:s skilda IT-miljöer innebär att information måste överföras manuellt. Det är tidskrävande och innebär risker för att information går förlorad. •EBM har inte analyserat hur ekobrottskamrarna bör organisera sig för att effektivt kunna hantera ärenden som rör organiserad ekonomisk brottslighet. EBM har heller inte analyserat hur resurser inom kammarverksamheten ska fördelas på en nationell nivå för att kunna hantera ärendena effektivt. •EBM ska enligt sin instruktion samråda med andra myndigheter vad gäller och verksamhetsplanering, däribland , men regeringen har inte ställt motsvarande formella krav på att stämma av organisering med EBM. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 3.1Delar av EBM:s strategiska inriktning får inte genomslag i hela verksamheten EBM beslutade att ett av fem fokusområden skulle vara att prioritera bekämpningen av grov och organiserad ekonomisk brottslighet. EBM:s brottsutredningar skulle sikta så högt som möjligt i den kriminella hierarkin.56 EBM har tagit fram strategiska inriktningar som grundar sig i de prioriteringar som arbetats fram inom ramen för EU:s policycykel och EU:s multidisciplinära plattform mot kriminella hot57 samt utifrån de lägesbilder som underrättelseverksamheten tar fram. Den strategiska inriktningen 2018–2020 gällde för EBM:s samtliga verksamhetsområden. EBM framhåller att olika delar av verksamheten har olika förutsättningar utifrån sitt uppdrag och att inriktningen och styrningen därför kan skilja sig åt.58 EBM har angett prioriteringar mot organiserad och grov ekonomisk brottslighet. Dessa gäller särskilt inom brottsområdena •skattebrott som grundar sig på mervärdesskatt inom EU •ärenden som kan ha anknytning till terrorismfinansiering.59 Underrättelseverksamheten har organiserat sitt arbete så att det är inriktat mot EBM:s prioriterade brottsområden. Kammarverksamheten måste däremot hantera alla inkomna ärenden inom hela EBM:s brottskatalog.60 Prioriteringarna mellan ärendena görs efter angelägenhetsgrad.61 Vi konstaterar att det leder till att det är svårt för EBM att inrikta kammarverksamheten mot specifika brottsområden. Vilka brottstyper kammarverksamheten arbetar mot styrs av vilka aktörer som anmäler brott till EBM. Majoriteten av anmälningarna till EBM kom från konkursförvaltare (), allmänheten () och ().62 Ärenden från underrättelseverksamheten kommer in på samma sätt som övriga ärenden och uppgår till cirka en procent av det totala antalet anmälningar. Eftersom de ärenden som anmäls av underrättelseverksamheten ofta rör organiserad ekonomisk brottslighet blir de i regel projektärenden eller 56De andra fokusområdena var att EBM skulle ha en god förmåga att driva stora mål, ha ett brottsförebyggande perspektiv i det dagliga arbetet, att EBM bör vara en specialistmyndighet i framkant med kompetenta och engagerade medarbetare, ha effektiva metoder samt ha god förmåga att arbeta i team. centrala verksamhetsplan 2017–2019 samt utvecklingsplan inklusive verksamhetsplan 2018–2020. 57European Multidisciplinary Platform Against Criminal Threats, EMPACT. 58Ekobrottsmyndighetens svar på faktagranskning . 59Ekobrottsmyndighetens strategiska inriktning 2018–2020. 60Intervju med avdelningschef för kammarverksamheten, . 61Ekobrottsmyndighetens svar på faktagranskning, 62Ekobrottsmyndighetens årsredovisning 2020, s. 21. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N särskilt krävande ärenden63.64 Det gör att ärenden från underrättelseverksamheten i viss utsträckning har påverkan på vilka brottsområden som kammarverksamheten hanterar. Men eftersom EBM inte kan styra det totala inflödet av anmälningar medför det att myndigheten inte fullt ut kan inrikta kammarverksamhetens arbete mot de prioriterade brottsområdena och därigenom får delar av den strategiska inriktningen inte genomslag i praktiken. 3.2Deltagandet i det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet innebär utmaningar för EBM har det pågått en myndighetsgemensam satsning mot organiserad brottslighet.65 står det i berörda myndigheters instruktioner att de ska medverka i det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet. Det myndighetsgemensamma arbetet består av underrättelser och operativa insatser mot kriminella individer, nätverk och fenomen inom den organiserade brottsligheten. Genom att använda respektive myndighets kunskap och verktyg ska myndigheterna tillsammans bekämpa den organiserade brottsligheten. Arbetet kräver att myndigheterna bemannar gemensamma insatser på såväl regional som nationell nivå. Regeringen har gett myndigheterna flera uppdrag inom ramen för det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet, bland annat ett pilotprojekt för att komma åt felaktig folkbokföring som är kopplad till organiserad brottslighet och ett pilotprojekt som riktar sig mot näringsverksamhet som är kopplad till organiserad brottslighet.66 EBM deltar i det myndighetsgemensamma arbetet med samtliga av myndighetens yrkeskategorier inom underrättelsearbete, utredning och lagföring samt brottsförebyggande arbete.67 Ekonomisk brottslighet (skattebrott, bokföringsbrott, penningtvättsbrott och övriga ekobrott) står för drygt hälften av brottstyperna, , i de myndighetsgemensamma insatserna och ärendena.68 Merparten av EBM:s medverkan i det myndighetsgemensamma arbetet sker genom regionala insatser, vilka har ökat i antal . –2020 deltog EBM även i 63Särskilt krävande ärenden utgör av det totala antalet ärenden men upptar av kostnader och tid. svar på faktagranskning . 64Intervju med avdelningschef inom kammarverksamheten . 65De samverkande myndigheterna är Arbetsförmedlingen, , , , , , , , , , och . har tidigare granskat det myndighetsgemensamma arbetet. 66Regeringsbeslut Fi2020/02991/S3 samt regeringsbeslut Ju2020/02483/PO. 67Ekobrottsmyndighetens årsredovisning 2020, s. 8. 68Återrapportering myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet, 2019. s. 39. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN drygt häften eller fler av de nationella insatserna som utförts inom det myndighetsgemensamma arbetet.69 Vid sidan av EBM:s ordinarie inflöde av anmälningar finns även ärenden som skapats inom det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet. Kamrarna prioriterar ärenden från det myndighetsgemensamma arbetet framför ärenden från den ordinarie underrättelseverksamheten. Prioriteringen görs med hänvisning till att EBM har lovat att ställa sina resurser till förfogande i de myndighetsgemensamma insatserna.70 EBM:s underrättelseverksamhet har dock, genom resurser i regionala underrättelsecentrum och nationella underrättelsecentrum, varit med och arbetat fram flera ärenden som härleds från det myndighetsgemensamma arbetet.71 EBM menar att det är en utmaning att hantera prioriteringen av de ofta omfattande ärendena mot organiserad brottslighet som genomförs i det myndighetsgemensamma arbetet, som krav ställs på att behålla förmågan inom övrig utredningsverksamhet.72 I regeringens skrivelse med anledning av om myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet framkommer att regeringen anser att arbetet är en del i myndigheternas ordinarie uppgifter och att myndigheterna är väl skickade att avgöra hur det myndighetsgemensamma arbetet ska prioriteras i förhållande till andra uppgifter. Det är därför primärt upp till respektive myndighet att prioritera var tillgängliga resurser används för att utföra uppdraget.73 Det finns tre inriktningar för verksamheten inom det myndighetsgemensamma arbetet; strategiska personer, särskilda skäl74 och utsatta områden.75 Inriktningen mot utsatta områden kommer av ett regeringsuppdrag från 2015.76 I en återrapportering till regeringen av det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet framhöll EBM att utvecklingen av den grova organiserade brottslighetens brottsupplägg som berör ekonomisk brottslighet är en utmaning givet hur EBM är dimensionerad. EBM uppgav att ”Individer som begår ekonomisk brottslighet i de särskilt utsatta områdena ska prioriteras. ska myndigheten arbeta mot de individer som nationellt sett är de största förbrytarna och/eller har störst negativ påverkan på samhället. 69Ekobrottsmyndighetens årsredovisning 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 samt 2020 70Intervju avdelningschef kammarverksamheten . 71Ekobrottsmyndighetens svar på faktagranskning . 72Ekobrottsmyndighetens budgetunderlag 2018–2020, s. 5. 2019/20:3, s.11. 74Arbetet utifrån inriktningen särskilda skäl handlar ofta om brottsfenomen som myndigheterna vill bekämpa. 75Myndigheter i samverkan mot den organiserade brottsligheten 2020, s.15. 76Uppdrag till och andra berörda myndigheter att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Ju2015/09350/PO. E B M – A RB ETE T M OT DEN OR GA N ISERA DE E KON OM SLIGH ETE N samma individer”.77 Regeringen menar att arbetet ryms inom ramen för myndigheternas ordinarie uppgifter och att myndigheterna har utrymme att hantera eventuella målkonflikter.78 3.3EBM har inte tillvaratagit den kunskap som finns om organiserad ekonomisk brottslighet inom myndigheten Genom sin verksamhet har EBM viktig kunskap om den ekonomiska brottsligheten. En del i EBM:s uppdrag är att bedriva brottsförebyggande arbete som avser ekonomisk brottslighet. I det ingår att lämna information om brottsligheten till andra myndigheter samt till kommuner, näringsliv, organisationer och allmänheten.79 EBM ska också följa och analysera utvecklingen och rättstillämpningen när det gäller ekonomisk brottslighet och utarbeta förslag till åtgärder. EBM ska även samordna åtgärder mot ekonomisk brottslighet.80 Vi kan dock konstatera att den brottsförebyggande verksamheten inte har varit prioriterad och att EBM inte heller sammanställer information om den ekonomiska brottslighetens utveckling på ett strukturerat sätt. 3.3.1Den brottsförebyggande verksamheten utgör en liten del av myndigheten och har haft vakanser på flera orter EBM:s brottsförebyggande arbete ska utgöra en viktig del i rättsväsendets arbete med att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Regeringens mål för det brottsförebyggande arbetet är att brottsligheten ska minska och att antalet brottsoffer ska bli färre.81 Brottsförebyggande arbete bedrivs inom den brottsförebyggande verksamheten, men kan även i viss mån bedrivas inom underrättelseverksamheten och inom kammarverksamheten. Exempelvis tar underrättelseverksamheten fram en underrättelsebild som beskriver ekobrottsligheten. Underrättelsebilden innefattar omvärldsanalys, en nulägesbeskrivning av den ekonomiska brottsligheten och en prognos av kommande trender och fenomen.82 Det togs däremot inte fram någon underrättelsebild 2017–2018 då EBM i stället gjorde ett försök med en annan typ av nedbrutna lägesbilder per prioriterat brottsområde. Enligt EBM föll detta arbete inte väl ut vilket medför att den senaste offentliga lägesbilden som har producerats omfattar 2016–2019.83 77Återrapportering myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet, 2020, s.15. 2019/20:3, s.10.