prop · H903237 · 2022-04-19 00:00:00 — pensionsåldern innebär en sådan förändring inte någon faktisk försämring eftersom de ännu inte får förmånen. Om borttagandet av hemlandstid påverkar sådana förmåner som ännu inte har betalats ut har enskilda individer inte i samma utsträckning inrättat sig efter förhållandena. berörts ovan finns inte heller något bärande skäl för att flyktingar och andra skyddsbehövande genom hemlandstidsregeln ska ges rätt till garan- tipension, som tillförsäkrar den berättigade en levnadsnivå som ligger högre än vad som garanteras alla, på gynnsammare villkor än andra. bort hemlandstidsregeln ger också den positiva effekten att den anknytningsprincip som innebär att försäkringstiden för garantipension i huvudsak baseras på bosättning i , stärks. Mot denna bakgrund anser regeringen att bosättningstid i ett tidigare hemland inte ska få tillgodoräknas som försäkringstid för garantipension. Regeringen anser dock att övergångsbestämmelser ska införas som innebär att de redan nu utgående förmånerna inte ändras (se avsnitt 5 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser). Flera av de omständigheter som framförts ovan beträffande hemlandstidsregeln för grundskyddet inom den allmänna ålderspensionen gör sig gällande även för hemlandstidsregeln inom omställningspensionens grundskydd. Även för detta grundskydd ger regeln upphov till svårmotiverade skillnader som gör att den kan uppfattas som orättvis och inkonsekvent. Regeln träffar inte alla utan endast vissa av dem som har fått uppehållstillstånd i . Regeln har fått en vidare omfattning än vad som ursprungligen avsågs, vilket innebär att en avsevärt större personkrets numera omfattas av den. Den utvidgade personkretsen innebär också att personer som har kommit till under identiska omständigheter kan omfattas av regeln eller inte omfattas av regeln beroende på de beviljades uppehållstillstånd, vilket gör att dess träffsäkerhet kan ifrågasättas. Hemlandstidsregeln är också trubbig på det sättet att den inte tar hänsyn till om en person faktiskt har gått miste om någon förmån när han eller hon lämnade sitt hemland. Ovan föreslås att hemlandstidsregeln ska tas bort inom den allmänna ålderspensionen. Att på motsvarande sätt ta bort regeln inom omställningspensionen skulle medföra att förmånerna även framöver bygger på gemensamma principer i detta avseende. Detta bidrar till att öka regelverkens tydlighet och förutsebarhet samt stärker den anknytningsprincip som ligger bakom försäkringstiden. En skillnad när det gäller omställningspension är dock att det inte finns någon alternativ förmån likt äldreförsörjningsstödet för en efterlevande som inte har rätt till grundskyddet inom omställningspensionen. Att en sådan alternativ förmån saknas har emellertid mindre relevans i sammanhanget, eftersom grundskyddet inom omställningspensionen är en förmån som ska ge kompensation för de direkta följderna av ett dödsfall under en kortare övergångsperiod närmast efter dödsfallet. Om den efterlevande är en förälder med barn, kan omställningspensionen visserligen utges . Det är emellertid fråga om en kompletterade inkomst och inte en förmån som ska garantera den efterlevandes försörjning. Skälen för den aktuella särregleringen är därför också svagare. Det framstår mot den bakgrunden inte som motiverat att den personkrets som omfattas av regeln ska särbehandlas i förhållande till dem som har fått uppehållstillstånd i av andra skäl eller som annars har varit bosatta i ett annat land . Regeringen anser därför att regeln bör avskaffas och föreslår sålunda att bosättningstid i ett tidigare hemland inte ska få tillgodoräknas som försäkringstid för garantipension till omställningspension. Utöver de författningsändringar som föreslås av utredningen så föranleder detta ytterligare rena följdändringar i 81 kap. 1, 2 och 12 §§ socialförsäkringsbalken. 2021/22:237 4.3 Tillgodoräknande av hemlandstid för sjuk- och aktivitetsersättning i form av garantiersättning Regeringens bedömning: Bosättningstid i ett tidigare hemland bör även fortsättningsvis tillgodoräknas som försäkringstid för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning. Det finns ett behov av att fortsatt analysera och utreda hur försörjningen bör lösas för dem som har en långvarigt nedsatt arbetsförmåga men som inte kan få sitt försörjningsbehov tillgodosett genom sjukersättningens och aktivitetsersättningens grundskydd, antingen för att de inte genom bosättning i var försäkrade för förmånen vid försäkringsfallet eller för att de inte har en tillräckligt lång försäkringstid. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Utredningen föreslår att bosättningstid i ett tidigare hemland inte ska få tillgodoräknas som försäkringstid för grundskyddet inom sjukersättning och aktivitetsersättning, men gör bedömningen att regeringen bör överväga att utreda hur försörjningen bör lösas för dem som har en långvarigt nedsatt arbetsförmåga men som inte kan få sitt försörjningsbehov tillgodosett genom sjukersättningens och aktivitetsersättningens grundskydd. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar mot förslaget, bland andra . (), Förvaltningsrätten i , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFOF), (), , , och kommun tillstyrker förslaget. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), i (LO), , Pensionärsförbunden, Pensionsrättvisa, , , Kommuner och Regioner (SKR) och avstyrker förslaget. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , SKR och OFR instämmer i utredningens bedömning om behov av utredning. Skälen för regeringens bedömning: Det finns omständigheter som kan anföras för ett borttagande av hemlandstidsregeln avseende sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning. De skäl som finns för att avskaffa särregeln för garantipension och garantipension till omställningspension finns även när det gäller sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning. Regeln ger på liknande sätt upphov till svårmotiverade skillnader. Garantiersättningen inom sjukersättning och aktivitetsersättning är, liksom grundskyddet inom den allmänna ålderspensionen, avsedd att kunna utgöra en långvarig försörjningskälla för dem som kan tillgodoräknas en tillräckligt lång försäkringstid för att ha rätt till en ersättning på en nivå som ger en rimlig levnadsstandard. I samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 10) anges i socialförsäkringsutskottets betänkande att de särskilda undantag som gäller för flyktinginvandrare när det gäller kvalificeringen till garantipension samt sjuk- och aktivitetsersättningen Prop. 2021/22:237 bör avskaffas (bet. 2021/22:SfU1 s. 35). Regeringen konstaterar att det inom sjukersättning och aktivitetsersättning emellertid saknas en förmån som den försäkrade, på motsvarande sätt som äldreförsörjningsstödet för ålderspensionärer, kan ta del av om hans eller hennes försäkringstid skulle vara så kort att garantiersättningen inte gör det möjligt att klara försörjningen. I ett sådant fall är den enskilde hänvisad till det kommunala försörjningsstödet, som lämnas på en lägre nivå och är hårdare behovsprövat och som inte är avsett att vara en långvarig försörjningskälla. Regeringen anser därför att det först bör analyseras och utredas hur försörjningen bör lösas för dem som har en långvarigt nedsatt arbetsförmåga, men som inte kan få sitt försörjningsbehov tillgodosett genom sjukersättningens och aktivitetsersättningens grundskydd. Regeringens bedömning delas av flera remissinstanser, bland andra ISF och pensionärsförbunden. Pensionärsförbunden anser att en översyn av gruppens försörjning bör ske, och avstyrker avskaffandet av undantagsregeln till dess att gruppens försörjningsbehov är tryggat. ISF anser att en utredning om hur försörjningen bör lösas för dem som stadigvarande saknar arbetsförmåga, men som inte kan få sin försörjning tillgodosedd genom sjukersättningens och aktivitetsersättningens grundskydd, bör föregå ett eventuellt beslut om borttagande av hemlandstidsregeln. Även SKR understryker vikten av att regeringen överväger hur försörjningen kan lösas för individer med långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Regeringen delar utredningens bedömning att det finns ett behov av att fortsatt analysera och utreda hur försörjningen bör lösas för dem som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga men som inte har tillräckligt lång försäkringstid för att få sitt försörjningsbehov tillgodosett genom sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning. Detta behov gäller även den grupp, främst invandrare, som har en långvarigt nedsatt arbetsförmåga men som inte uppfyller kravet att genom bosättning i ha varit försäkrade för förmånen vid försäkringsfallet. Många inom dessa grupper kan anses vara mycket långvarigt och kanske livsvarigt arbetsoförmögna. En sådan analys bör därför föregå ett eventuellt borttagande av möjligheten att som försäkringstid för garantiersättning tillgodoräknas bosättningstid i ett tidigare hemland. 4.4Beräkning av försäkringstid för garantipension efter sjukersättning Regeringens förslag: Det ska inte vara möjligt att som försäkringstid för garantipension räkna den försäkringstid som har legat till grund för sjukersättning. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget är positiva till eller har inget att invända mot förslaget, däribland Inspektionen för socialförsäkringen, och () som till- kommun anser att ett avskaffande av särregeln enligt utredningens förslag är rimligt utifrån ett principiellt perspektiv. dock att de ekonomiska konsekvenserna för enskilda kommuner, speciellt mindre kommuner, kan bli kännbara. Pensionärsförbunden avstyrker förslaget med hänvisning till att det drabbar gruppen med sjuk- och aktivitetsersättning ekonomiskt utan att det finns något alternativt skyddsnät. Pensionsrättvisa har reservationer mot förslaget och påpekar att det kan komma att minska den disponibla inkomsten för en redan utsatt grupp. bedömer att myndigheten inte kan ta ställning till förslaget eftersom de menar att det saknas en analys av vad ett borttagande av särregeln skulle innebära för vissa individer i den berörda gruppen. Skälen för regeringens förslag Särregelns konstruktion och tillkomst Sjukersättning kan lämnas till en försäkrad vars arbetsförmåga är lång- varigt nedsatt på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan (33 kap. 2 och 5 §§ SFB). som har haft en låg eller ingen inkomst kan bli beviljade sjukersättning i form av garantiersättning. Storleken på denna ersättning beror bland annat på antalet år med bosättning i , där 40 bosättningsår, dvs. försäkringstid, ger oavkortad sjukersättning i form av garantiersättning. Garantiersättningen är beroende av faktisk och framtida försäkringstid. Som faktisk försäkringstid räknas som huvudregel bosättningstid i från och med det år den försäkrade fyller till och med året före för- Som framtida försäkringstid räknas tid från och med det år då försäkringsfallet inträffar till och med det år då den försäkrade fyller (35 kap. 4–6, 12 och 13 §§ SFB). Den i förslaget aktuella undantags- bestämmelsen innebär att den försäkringstid som legat till grund för sjuk- ersättning i form av garantiersättning får användas vid fastställandet av garantipensionen (67 kap. 13 § SFB). Undantaget gäller personer som har hel sjukersättning i form av garantiersättning före den kalen- dermånad då han eller hon fyllde (sjuk- och aktivitetsersättning kan lämnas enligt fyra förmånsnivåer: hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärde- dels ersättning, 33 kap. 9 § SFB. När begreppet sjukersättning används nedan avses sjukersättning i form av garantiersättning). När undantagsbestämmelsen infördes inom ramen för folkpensions- systemet 1993 anfördes inte några egentliga skäl till att den borde införas eller till att den var begränsad till personer som uppbar hel förtidspension (jfr prop. 1992/93:7 s. 44). I den utredning som föregick lagstiftningen gjordes bedömningen att det för den som uppburit hel förtidspension kunde te sig stötande om den utgående förtidspensionen skulle minskas av att den ersätts av ålderspension. Enligt utredningens uppfattning fanns det dock ingen anledning att föreslå motsvarande regler för den som uppburit förtidspension med en mindre omfattning än hel sådan förmån (SOU 1992:26 s. 26). Bestämmelsen kom att utan vidare överväganden föras vidare när folk- pensionen i form av ålderspension ersattes med garantipension, när för- tidspension ersattes med sjukersättning och aktivitetsersättning och när lagregleringen om sjukersättning och garantipension överfördes till den Det kan dock noteras att regeringen, när bestämmelsen fördes in i den numera upphävda lagen (1998:702) om garantipension, uttalade att behovet av regeln eventuellt fick övervägas på nytt när det stod klart vilka regler som skulle gälla för förtidspension (prop. 1997/98:152 s. 55). Detta har dock inte gjorts. Särregelns uppfyller inte längre sitt ursprungliga syfte Ursprungligen var folkpensionen både en del av förtidspensionen och en del av ålderspensionen. Folkpension betalades ut med samma belopp för båda dessa förmåner. 1990-talets pensionsreform innebar att den förmån som skulle komma att ersätta förtidspensionen inte längre skulle ingå i pensionssystemet utan i sjukförsäkringssystemet bl.a. för att skapa en finansiellt sammanhållen försäkring som innefattade alla ersättningsfall på grund av sjukdom och annan nedsättning av den fysiska eller psykiska arbetsförmågan, oavsett varaktighet (prop. 2000/01:96 s. 69). Sjukersättningen utgör således till skillnad från förtidspensionen inte en del av pensionssystemet utan är en egen sjukförsäkringsförmån som beräknas enligt egna från pensionssystemet separata bestämmelser. Det är därför i sig mycket tveksamt ur ett systemperspektiv att en pensionsförmån ens i undantagsfall grundas på bestämmelser vars syfte är att beräkna en sjukförsäkringsförmån. Vad gäller tillgodoräknande av försäkringstid finns likheter mellan dagens sjukersättning i form av garantiersättning och garantipension. Det tidsintervall inom vilket en försäkrad kan tillgodoräknas försäkringstid är i båda fallen 16 till och vad som kan avse försäkringstid är detsamma i båda fallen. Däremot beräknas förmånerna inte på samma sätt, vilket medför att ersättningsbeloppen i princip undantagslöst ändras och blir lägre när en sjukersättning i form av garantiersättning övergår till garantipension. Därmed har det som ursprungligen synes ha varit det enda skälet till undantagsbestämmelsen, dvs. att säkerställa en oförändrad ersättningsnivå, förlorat sin betydelse. framhåller att det finns en särskilt utsatt grupp – personer med långvarigt nedsatt arbetsförmåga – som har svårt att påverka sin framtida pension. För det fall dessa personer vistas utomlands av sitt liv kan dessa individers framtida garantipension påverkas negativt om inte försäkringstiden från garantiersättningen grundar rätt till garantipension. redogör i sitt betänkande för att vissa individer kan komma att få en minskad garantipension om de allmänna reglerna för garantipension tillämpas i stället för undantagsbestämmelsen (SOU 2020:32 s. 133). Regeringen anser dock att eftersom undantagsbestämmelsens ursprungliga syfte, dvs. en ekonomiskt sömlös övergång mellan två förmåner, inte längre uppfylls är det ur rättvisesynpunkt svårt att behålla en sådan särregel. Det är vidare svårt att motivera varför de försäkrade som haft hel sjukersättning behandlas förmånligare än de som haft tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukersättning. Pensionärsförbunden framför att ett borttagande av den aktuella undantagsbestämmelsen drabbar gruppen med sjuk- och aktivitetsersättning ekonomiskt utan att det finns något alternativt skyddsnät. Även Pensionsrättvisa påpekar att förslaget kan komma att minska den disponibla inkomsten för en redan utsatt grupp. Regeringen vill här understryka att 2021/22:237 ett borttagande av undantagsregeln inte påverkar nivån på den försäkrades sjukersättning i form av garantiersättning. Vad som eventuellt kan påverkas är den försäkrades framtida garantipension. Enligt regeringens beräkningar (se avsnitt 6) är det cirka 550 personer som 2022 skulle nybeviljas garantipension och som skulle få sin pension beräknad utifrån den försäkringstid som hade gällt för personens tidigare sjukersättning i form av garantiersättning. För dessa är försäkringstiden i snitt längre än om den uteslutande beräknats enligt de allmänna reglerna om försäkringstid för garantipension. Ett slopande av den aktuella undantagsregeln skulle således leda till att vissa personer kommer att få en lägre garantipension än vad de skulle ha kunnat få med nuvarande regler. För många personer kommer dock en del av denna minskning att kompenseras genom andra grundskyddsförmåner, t.ex. bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Det är även viktigt att understryka att personer som har garantipension beräknad utifrån undantagsbestämmelsen inte kommer att få en sänkt garantipension. Ett borttagande av undantagsbestämmelsen utifrån det aktuella förslaget kommer endast att gälla för dem som nybeviljas garantipension. För dem vars grundläggande försörjningsbehov inte tillgodoses genom den allmänna ålderspensionen finns också – till skillnad från när undantagsbestämmelsen första gången infördes – möjligheten att få äldreförsörjningsstöd. kommun framför att de ekonomiska konsekvenserna för enskilda kommuner kan bli kännbara. I avsnitt 6 bedöms det dock att kostnaderna för kommunerna blir marginella. beräknas de minskade skatteintäkterna för kommunerna uppgå till och kostnaderna för ekonomiska bistånd öka med . Med tanke på att kostnaden är utspridd över landets kommuner bedömer regeringen att effekten är förhållandevis liten för varje enskild kommun. Av de skäl som anförts ovan anser regeringen att undantagsbestämmelsen för beräkning av försäkringstid för garantipension efter sjukersättning ska avskaffas. Regeringens förslag: Förslagen ska träda i kraft men ska tillämpas för tid . Äldre bestämmelser om garantipension ska fortfarande gälla för den som är född eller tidigare och äldre bestämmelser om garantipension till omställningspension ska fortfarande gälla i fråga om dödsfall som har inträffat före . Förslaget om ändring i lagen om införande av socialförsäkringsbalken ska träda i kraft men ska tillämpas för tid . De bestämmelser i lagen om införande av socialförsäkringsbalken som anger att äldre bestämmelser om försäkringstid i den numera upphävda lagen om allmän försäkring är tillämpliga ska ändras. garantipension ska bosättningstid i det tidigare hemlandet inte tillämpas på den som fyller efter utgången av . I fråga om garantipension till omställningspension ska bosättningstid i det tidigare hemlandet inte tillämpas på dödsfall som inträffar efter utgången av . Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens men utredningen föreslog att förslagen skulle träda i kraft men tillämpas för tid . Remissinstanserna: Ett mindre antal remissinstanser kommenterar ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. kan tillmötesgå den föreslagna ikraftträdandetidpunkten och ser positivt på de aktuella övergångsbestämmelserna. Några remissinstanser, däribland och Kommuner och Regioner (SKR), är positiva till att förslaget avser framtida förmåner och att redan existerande förmåner inte påverkas. Tjänstemannens centralorganisation (TCO) förutsätter att införandet av ett nytt regelverk inte kommer att innebära försämrade förmåner för dem som får dem . Pensionsrättvisa är kritiskt till den föreslagna ikraftträdandetidpunkten eftersom den medför att berörda människor inte ges tid att förbereda sin ekonomi inför reformen. Även Kommuner och Regioner (SKR), som förvisso anser att det är bra att de nya förändrade villkoren införs framåtriktat, lyfter fram att den relativt korta införandtid som föreslagits kan försvåra för den enskilda att anpassa sig till snabbt uppkomna och oförutsedda inkomstnivåförändringar. För det fall möjligheten att som försäkringstid tillgodoräknas hemlandstid i tidigare hemland tas bort anser Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) att det finns goda skäl att överväga om detta endast ska omfatta dem som invandrar till efter regeländringen. Skälen för regeringens förslag: I fråga om den av utredningen föreslagna ikraftträdandetidpunkten är Pensionsrättvisa kritiskt eftersom människor som inte längre skyddas av hemlandstidsregeln kommer att få sämre inkomster än vad de med nuvarande regler kunnat förvänta sig och utan tid att förbereda sin ekonomi inför reformen. Även SKR lyfter fram denna problematik. Regeringen vill med anledning av det anförda framhålla följande. Det är inte möjligt för någon att i förväg känna till om han eller hon är berättigad till att som försäkringstid få tillgodoräknas bosättningstid i sitt tidigare hemland. har enbart kännedom om tid som en person har varit folkbokförd i . Frågan om eventuellt tillgodoräknande av bosättningstid i ett tidigare hemland utreds av först sedan ansökan om pension har kommit in till myndigheten och den försäkrade i samband därmed uppger bosättning utanför . Enligt regeringens mening förhåller det sig således inte såsom Pensionsrättvisa och SKR framför att någon kan förvänta sig en viss nivå på kommande garantipension. Detta gäller särskilt i det fall personen saknar försäkringstid grundad på bosättning i . Av samma skäl finns det heller ingen anledning att, såsom ISF anför, låta borttagandet av möjligheten att som försäkringstid tillgodoräknas bosättningstid i tidigare hemland endast omfatta den som invandrar till efter denna regeländring. Enligt regeringens mening möter det således inget hinder mot att låta de föreslagna ändringarna träda i kraft så 2021/22:237 snart som möjligt. Förmåner räknas normalt om och det är mot den bakgrunden lämpligt att låta de föreslagna ändringarna träda i kraft vilket enligt regeringen bör vara 2022/2023. har i vissa fall behov av att kunna fatta beslut om ersättning före den period som ersättningen avser. beslut om ersättning för januari månad ofta redan under föregående månad, dvs. De föreslagna bestämmelserna bör därför, för att kunna tillämpas , träda i kraft redan men tillämpas för tid fr.o.m. . För dem som vid ikraftträdandet av ändringarna i socialförsäkrings- balken har rätt till garantipension eller garantipension till omställnings- pension skulle borttagandet av hemlandstidstid medföra en ekonomisk för- sämring för dem som omfattas av regeln. Enligt regeringens mening är det varken rimligt eller lämpligt att dessa personers försäkringstid räknas om med anledning av att hemlandstidsregeln tas bort utan att det bör finnas Dessa bör vara enkla att tillämpa och utformas så att endast personer som beviljas förmånerna efter ikraftträdandet berörs av Garantipension kan tidigast tas ut . ringen har i propositionen Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system (prop. 2021/22:181) dock föreslagit att åldern för när man tidigast får ta ut garantipension ska höjas från 65 till fr.o.m. Den sista årskull som får tillgodoräknas bosättningstid i tidigare hemland vid beräkningen av försäkringstid är personer som fyller och som alltså är födda . därför utformas så att motsvarande bestämmelser i 67 kap. i dess äldre lydelse fortfarande gäller för den som är född eller tidigare, oavsett eller ålder denne tar ut garantipension. även gälla i fråga om möjligheten att som försäkringstid för garantipension räkna den försäkringstid som legat till grund för sjukersättning vilket såle- des endast bör gälla för den som är född eller tidigare. Motsvarande övergångsbestämmelser bör införas för garantipension till Eftersom försäkringstiden för den förmånen beräk- nas i förhållande till tidpunkten för den avlidnes bortgång bör den utformas