prop · H903282 · 2022-07-26 00:00:00 — Väntan på muntlig förhandling och dom kan vara påfrestande för den asylsökande, men innebär också en högre mottagningskostnad. I avsnitt 2.6 redovisade vi att den genomsnittliga mottagningskostnaden för liggtiden i ett asylmål var . Ett asylmål som väntar på muntlig förhandling i stället innebär med andra ord att statens utgifter ökar med drygt 184 000 kronor.70 Fördröjningen kan härtill förändra förutsättningarna för beslut i målet, vilket kan medföra att utgången i målet påverkas. De långa liggtiderna till trots, visar inte våra resultat på tydliga effektivitetsbrister vid Migrationsdomstolen i . Snarare bedömer vi att liggtiderna beror på bristande förutsättningar för domstolen. har i uppdrag att ge stöd till domstolarna, bland annat vad gäller lokalfrågan. I nästa kapitel ska vi fördjupa oss i uppdrag. Vi presenterar där en förklaring till de långa väntetiderna på muntlig förhandling i . 69År 2020 är genomsnittlig handläggningstid vid förekomst av muntlig förhandling , jämfört när muntlig förhandling inte hålls. För målen som avgjordes 2015 är differensen betydligt mindre: . 70Beräkningen bygger på genomsnittlig mottagningskostnad för anläggningsboende och eget boende (se årsredovisning 2020, s. 54). 4Domstolsverkets stöd till migrationsdomstolarna kan utvecklas I följande kapitel besvarar vi den andra delfrågan, om stöd har bidragit till en effektiv hantering av asylmål vid migrationsdomstolarna. Vi har intervjuat personal vid migrationsdomstolarna, och . Vi har även tagit del av relevanta uppgifter från registerdata och årsredovisningar. I kapitlet visar vi att underskattar antalet inkommande asylmål till Migrationsdomstolen i i sina prognoser. Vi noterar också att saknar underlag till och information om komplexiteten i de mål som avgörs vid respektive domstol, vilket får till följd att bland annat Migrationsdomstolen i får ytterligare mindre resurser än förväntat. bedömer att det finns möjligheter för att optimera resurstilldelningen genom bättre underlag i prognosarbetet. omfördelar asylärenden mellan myndighetens regioner. Detta får till följd att migrationsdomstolarnas inflöde av asylmål påverkas. har inte möjlighet att säkerställa resursfördelningen mellan domstolarna med kort varsel. Däremot kompenseras omfördelningen av asylärenden genom överlämning av asylmål mellan domstolarna. bedömer att har gett Migrationsdomstolen i tillräckligt stöd när det gäller att överlämna mål. Domstolen har dessutom fått stöd av förstärkningsstyrkan. Förstärkningsstyrkans insatser sker dock på de orter där de bäst behövs. Migrationsdomstolen i har tagit del av minst stöd av styrkan, trots näst längst handläggningstider. Kapitlet inleds där föregående kapitel avslutades, med en förklaring till väntetiden på muntlig förhandling vid Migrationsdomstolen i . Granskningen finner nämligen att det råder brist på förhandlingssalar i , och att har brustit i sitt stöd avseende lokalfrågan. 4.1Brist på förhandlingssalar ökar liggtiden i I föregående kapitel visade vi att andelen muntliga förhandlingar varierar mellan migrationsdomstolarna och att väntetiden på muntlig förhandling har ökat, särskilt vid Migrationsdomstolen i . Även om andelen muntliga förhandlingar varierar mellan migrationsdomstolarna är det främst domstolens storlek som avgör mängden förhandlingar. Den domstol som avgör flest mål – Migrationsdomstolen i – håller också flest muntliga förhandlingar. tredubblade Migrationsdomstolen i antalet förhandlingar, från knappt 700 till drygt 2 000 . ökade antalet förhandlingar vid Migrationsdomstolen i från 400 till 1 100, medan domstolen i ökade antalet från knappt 150 till 500 (se bilaga 1, figur B1). Migrationsdomstolen i har emellertid inte mäktat med att öka antalet muntliga förhandlingar i motsvarande utsträckning . Domstolen ökade antalet muntliga förhandlingar från 500 till 700 . genomförde domstolen knappt 1 000 muntliga förhandlingar (se bilaga 1, figur B1). Migrationsdomstolen i har inte kunnat hålla önskvärt antal muntliga förhandlingar. När vi frågar våra intervjupersoner vid domstolen om varför deras asylmål med muntlig förhandling tar väsentligt än övriga domstolars motsvarande mål, får vi till svar att domstolen har stora balanser av mål där det ska hållas muntlig förhandling. Intervjupersonerna berättar att domstolen har för få förhandlingssalar och att har drivit ett projekt om att bygga ut antalet salar . Domstolen har inte kunnat hålla muntliga förhandlingar i önskvärd utsträckning.71 – som enskilt ansvarar för lokalförsörjningsfrågan för domstolarna –arbetar med den bristfälliga salssituationen för domstolarna i . Vad gäller Migrationsdomstolen har genomfört en förstudie om lokalbehovet och fattat beslut om att utöka lokalkapaciteten. har fått ett bygglov för de åtgärder de har för avsikt att vidta vid Förvaltningsrätten i Göteborg.72 Domstolen har dock varit i behov av utökad lokalkapacitet . Detta är alltså ännu inte åtgärdat, om än arbetet är påbörjat. 71Intervju vid Migrationsdomstolen i (). 72E-post (och ). 4.2Bristande underlag försvårar prognoser I avsnitt 2.2 nämnde vi att migrationsdomstolarnas domsområde avgör i vilken domstol ett migrationsmål avgörs.73 Regeringens utformande av domsområden sätter således ramarna för belastningen på respektive domstol. Med indelningen i domsområden som grund fördelar resurser mellan domstolarna. har till uppgift att åstadkomma en ändamålsenlig resursfördelning mellan migrationsdomstolarna.74 Genom regelbundna avstämningar mellan och prognostiseras antal inkommande mål till respektive domstol.75 gör prognoser för antal inkommande asylmål till migrationsdomstolarna nästkommande år.76 prognoser bygger på dito. Mot bakgrund av den stora osäkerheten vad gäller prognoser för antalet asylsökande – det var exempelvis mycket svårt för att förutse ökningen 2015 – kan det inte förväntas att vare sig eller träffar helt rätt i sina prognoser. När vi jämför antal prognostiserade asylmål med utfallet finner vi olika mönster för domstolarna. konstaterar att underskattar antalet inkommande asylmål till Migrationsdomstolen i . Tvärtom överskattas antal inkommande mål till Migrationsdomstolen i , med undantag . Vad gäller migrationsdomstolarna i och är mönstret svagare, med en variation av över- och underskattning mellan åren.77 73Se 6 § förordningen (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars behörighet m.m. jfr 14 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar och 16 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716). 74Jfr förordningen (2007:1073) med instruktion för . 75Intervju vid (). 76I regleringsbrev anges att fyra prognoser ska redovisas årsvis, varav oktoberprognosen är den sista som redovisas . och samarbetar om prognoserna (intervju vid , ). 77Utfallet i diagrammet är justerat för överlämnade mål mellan migrationsdomstolarna. Ett mål som är överlämnat från Migrationsdomstolen i till är registrerat som utfall (inkommande mål) vid Migrationsdomstolen i , och inte i . Figur 19 Prognostiserat antal asylmål (staplar) och utfall (linjer) för respektive domstol, –2020 En del av förklaringen till de avvikande prognoserna är, enligt , att omfördelar handläggningen av asylärenden efter att prognoserna har genomförts (se avsnitt 4.3).78 Sådana omständigheter kan inte ta hänsyn till i sina prognoser, eftersom de visar sig efter att prognoserna är gjorda. Vid en intervju med representanter från framkommer även vissa brister i prognosunderlagen: saknar exempelvis information om fördelningen av asylsökandes medborgarskap vid respektive migrationsdomstol.79 Vi konstaterade tidigare att asylmål från vissa ursprungsländer genererar längre handläggningstider än andra.80 Brist på information om de asylsökandes medborgarskap har gjort att inte har kunnat ta hänsyn till att Migrationsdomstolen i har en lägre andel sådana länder bland sina asylmål, jämfört med övriga migrationsdomstolar. 78Intervju vid (). 79Intervju vid (). 80Se avsnitt 3.5.1 och bilaga 1, figur B3. 4.3Domstolsverket kan inte flytta resurser i takt med omfördelning av asylärenden Utöver domsområde81 påverkar organisering i vilken domstol ett asylmål avgörs. Förändringar i organisering av handläggningen kan således få följdverkningar på den inbördes belastningen vid migrationsdomstolarna. Ett asylärende som flyttas från landets norra delar till , får till följd att Migrationsdomstolen i får ytterligare ett mål att avgöra, medan någon av domstolarna i eller får ett färre. omfördelning av ärenden har fått till följd att Migrationsdomstolen i har fått döma i fler mål än om handläggningen hade skett där den initialt planerades att ske. omfördelning av ärenden anges vara ett skäl till att Migrationsdomstolen i har fått särdeles stor tillströmning av mål, och som följd av detta längre handläggningstider.82 I figur 20 åskådliggörs ett mönster. Migrationsdomstolen i avgör fler asylmål än den ursprungliga fördelningen avsåg, som följd av att asylärenden flyttas mellan regioner. Det omvända gäller för Migrationsdomstolen i under samtliga år (2013–2020). Registerdata visar att Migrationsdomstolen i dömer i omkring 430 mål 2019 och 480 mål 2020, med ursprung i . När nettoeffekter har beräknats har vi även tagit hänsyn till att Migrationsdomstolen i dömer i 200–300 mål (2019–2020) som härstammar från . Nettot per domstol på aggregerad nivå redovisas i figur 20. 81Se 6 § förordningen (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars behörighet m.m. jfr 14 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar och 16 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716). 82Intervjuer vid () samt migrationsdomstolarna i () och (). Figur 20 Antal fler (plus) eller färre (minus) asylmål som domstolarna dömer, jämfört med det domsområde som målet ursprungligen tillhörde, –2020 Det är påtagligt att nettoeffekten är stor för Migrationsdomstolen i (plus cirka 400 mål) och (minus cirka 300 mål) respektive 2020. De relativt kraftiga avvikelserna 2013 beror på att Migrationsdomstolen i inrättades först och då tog över regioner från Migrationsdomstolen i tidigare domsområde. Genom intervjuer med personal vid Migrationsdomstolen i bekräftas att domstolen har tagit emot fler mål än planerat, som följd av omfördelning av asylärenden. I intervjuer nämns att domstolen dömer i asylmål som ursprungligen skulle ha handlagts av i norr och därför skulle ha dömts vid domstolarna eller Stockholm.83 Även bekräftar att de har flyttat asylärenden från och till Göteborg.84 analys av registerdata tyder inte på ett särskilt stort flöde av ärenden från till , däremot från till (men med en begränsad nettoeffekt, eftersom ärenden även går i motsatt riktning). 83Intervju vid Migrationsdomstolen i (och ). 84Intervju vid (). Omfördelningen av asylärenden inom påverkar antalet asylmål vid respektive migrationsdomstol. Migrationsdomstolen i är sammantaget den domstol som hamnar på högst plusvärde, medan Migrationsdomstolen i hamnar på netto minus. I relation till antal asylmål som döms vid Migrationsdomstolen i har domstolen dömt i fler mål , och fler mål 2020, än vad som ursprungligen tillhörde Migrationsdomstolens domsområde. Det är svårt för att omfördela resurserna mellan domstolarna under ett verksamhetsår. Inte minst vore detta problematiskt för de domstolar som skulle bli av med budgeterade medel. Vi ska i det följande undersöka om Migrationsdomstolen i kompenseras för detta. 4.4Migrationsdomstolarna kan avlastas genom att mål överlämnas till andra domstolar kan migrationsdomstolarna överlämna migrationsmål till övriga migrationsdomstolar. Härtill har de fyra förvaltningsrätterna med migrationsdomstol haft möjlighet att – med stöd av en tillfällig lag – överlämna allmänna mål till andra förvaltningsrätter. De tillfälliga bestämmelserna gällde inledningsvis till och med utgången av december 2019.85 Den tillfälliga lagen förlängdes sedermera ytterligare ett år.86 De utökade möjligheterna att överlämna migrationsmål till andra migrationsdomstolar är dock permanent. 4.4.1Möjligheterna med den tillfälliga lagen har inte utnyttjats fullt ut Den tillfälliga lagen har inte gett något stort avtryck. Ett relativt litet antal allmänna mål har överlämnats från förvaltningsrätterna med migrationsdomstol. överlämnades 161 allmänna mål från Förvaltningsrätten i till andra förvaltningsrätter. Detta kan jämföras med 370 mål 2019 och 770 mål 2018.87 85Se 14 § femte stycket lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. 2016/17:27, bet. 2016/17:JuU7, rskr. 2017/17:60. Se ändring i SFS 2016:1138 som trädde i kraft och SFS 2016:1139 som trädde i kraft . 2019/20:19, bet. 2019:20:JuU11, rskr. 2019/20:37. 87Under de tre åren inkom omkring 120 000 mål (exklusive migrationsmål) till förvaltningsrätterna (Domstolars årsredovisning 2020). 4.4.2 Överlämning av mål bygger på mottagarens goda vilja Till skillnad från de förvaltningsrätter som har tagit emot allmänna mål har inte migrationsdomstolar som har tagit emot asylmål kompenserats ekonomiskt vid övertagandet. Då vi frågar varför inte migrationsdomstolarna har kompenserats på motsvarande sätt som förvaltningsrätter som har tagit emot allmänna mål, är svaret enkelt: det är inte pengarna som är problemet. Migrationsdomstolarna har ekonomiska resurser, men saknar domarresurser.88 Även Migrationsdomstolen i – som är den domstol som har tagit emot flest asylmål – bekräftar att det inte är brist på pengar, utan brist på personal, som utgör ett hinder för att ta emot mål från andra domstolar. Domstolarna kan inte rekrytera för ett eventuellt medföljande engångsbelopp, och därför hjälper det inte om den domstol som lämnar över målen också betalar för det.89 I intervjuer vid migrationsdomstolarna och framkommer att överlämningen av mål bygger på mottagarens goda vilja.90 Intervjupersoner vid berättar att de har uppgifter om hur domstolarnas inflöde ser ut , och frågar domstolarna om de har möjlighet att ta emot mål när inflödet är mindre. kan på så vis ”pusha på” för att domstolarna ska avlasta varandra. Slutligen är det dock upp till mottagande domstol att avgöra om de ska ta emot mål.91 4.4.3Överlämning av asylmål kompenserar för omfördelning av asylärenden Mot bakgrund av att ingen av migrationsdomstolarna har nått de uppsatta målen för handläggningstider i asylmål (se avsnitt 3.1), är det inte självklart att en domstol prioriterar att avlasta en annan. överlämnades trots detta 1 100 asylmål, från Migrationsdomstolen i till migrationsdomstolarna i och . överlämnades 1 000 mål, och 2018 överlämnades 800 mål.92 Antalet överlämnade mål överstiger således antalet mål som omfördelas till , trots att de ursprungligen tillhörde annan domstols domsområde (omkring 500 mål –2020 och färre 2018, se avsnitt 4.3). Migrationsdomstolen i har således kompenserats för omfördelning av asylärenden och mer därtill, genom 88Intervju vid (). 89Intervju vid Migrationsdomstolen i (). 90Intervjuer vid migrationsdomstolarna i (), () och () samt (). 91Intervju vid (). 92Sveriges Domstolars årsredovisning 2020 och uppgifter från (e-post, ). möjligheten att överlämna mål till annan domstol. bedömning är härmed att har medverkat till att skapa förutsättningar för domstolarna genom att stödja överlämning av mål. Överlämning av mål tar emellertid tid och kraft från såväl den domstol som lämnar över målet, som för den domstol som tar emot det. Att mottagande, dömande domstol får mer arbete råder det ingen tvekan om. Men målet kräver även viss administration hos ursprunglig domstol, även om det senare överlämnas. Registraturen ska diarieföra målet och en domare ska sätta upp det samt avgöra om det ska hållas muntlig förhandling.93 Ur effektivitetssynpunkt hade därför en mer optimal fördelning av asylmål, som kräver mindre kompensation i form av överlämning, varit att föredra. 4.5Förstärkningsstyrkans insatser når inte , trots långa handläggningstider För att migrationsdomstolarna ska kunna bedriva en effektivare verksamhet har de haft tillgång till den så kallade förstärkningsstyrkan, med hemvist vid . Förstärkningsstyrkan inrättades , med syfte att avlasta domstolar vid hög måltillströmning, vakanser, utbildning eller sjukdom.94 Förstärkningsstyrkan har prioriterat arbetet vid migrationsdomstolarna.95 Migrationsdomstolarna började ta del av styrkans stöd , men det var först som stödet började göra avtryck i verksamheterna. I avsnitt 2.5.1 redovisade vi förstärkningsstyrkans insatser vid respektive migrationsdomstol. Låt oss påminna om denna redovisning. till reella tal tog Migrationsdomstolen i del av mest stöd från styrkan –2018 (3–5 årsarbetskrafter beroende ), medan Migrationsdomstolen i har fått mest stöd –2020 (1–4 årsarbetskrafter). Migrationsdomstolarna i och har i mindre utsträckning tagit del av stöd under samtliga år som migrationsdomstolarnas verksamhet har varit prioriterad (se staplar i figur 4, avsnitt 2.5.1). Mot bakgrund av att migrationsdomstolarna skiljer sig i storlek är det rimligt att jämföra stödet från förstärkningsstyrkan som andel av ordinarie domarstyrka. Relaterat till storleken på domarresurserna fick migrationsdomstolarna i och mest stöd av styrkan (se linjer i figur 4). 93Intervju vid Migrationsdomstolen i (). 94Sveriges Domstolars årsredovisning 2020. 95Intervju vid (). Migrationsdomstolen i tagit del av mest stöd. Migrationsdomstolen i har tagit del av minst stöd av förstärkningsstyrkan under samtliga år, sett till såväl reella tal som till andel tjänster av domstolens årsarbetskrafter.96 Det är noterbart att Migrationsdomstolen i – som efter har haft längst handläggningstider – inte har tagit del av mer stöd från förstärkningsstyrkan. I våra intervjuer med personal vid domstolen får vi berättat för oss att det begränsade stödet delvis beror på att domstolen i stället valde att tillfälligt anställa domare, eftersom det är mer meriterande för dem. Intervjupersonerna berättar också att de har önskat mer stöd från förstärkningsstyrkan, utan att ha lyckats rekrytera resurser från den.97 Intervjupersoner vid Migrationsdomstolen i menar å sin sida att de hade stor nytta av förstärkningsstyrkan –2019, trots att domstolen hade relativt goda balanser.98 menar att förstärkningsstyrkan arbetar efterfrågestyrt och att Migrationsdomstolen i möjligen inte har sett behovet av stöd från styrkan. Bakgrunden till detta är att domstolen inte anmälde intresse av stöd (se ovan). Dessutom lyfter fram att Migrationsdomstolen i har fått indirekt stöd av förstärkningsstyrkan, genom att en domare från styrkan placerades vid , som en av tingsrättens ordinarie domare lånades ut till Migrationsdomstolen i Förstärkningsstyrkans frånvaro i är inte optimal, mot bakgrund av att Migrationsdomstolen i har långa handläggningstider. kan det betraktas som en utjämning av de totala resurserna, mot bakgrund av tidigare avsnitt som belyste att just Migrationsdomstolen i har tilldelats färre asylmål än vad som har prognostiserats. Det ska också ses i ljuset av att Migrationsdomstolen i inte har ansökt om stöd vid samtliga tillfällen som det har varit möjligt. Det är avslutningsvis domstolen som beslutar om förstärkningsstyrkan ska tas in eller inte. 96Uppgifter från (e-post, ). 97Intervju vid Migrationsdomstolen i (). 98Intervjuer vid Migrationsdomstolen i (och ). Migrationsdomstolen i förtydligar att de inte har tagit resurser från migrationsdomstolarna med längre handläggningstider, utan tog emot extra stöd förstärkningsstyrkan , efter att andra migrationsdomstolar hade avböjt stöd (e-post, ). 99Intervju vid (). Migrationsdomstolen i lyfter också fram att den –2019 fick avlastning från tingsrätter i närområdet när det gäller psykiatrimål, vilka är en av domstolens mest resurskrävande måltyper (e-post, ). I kapitlet har vi visat att stöd har bidragit till att effektivisera arbetet vid migrationsdomstolarna, genom att bistå vid överlämning av mål. Däremot finns förbättringsmöjligheter avseende fördelningen av resurser mellan domstolarna, vad gäller finansiering och förstärkningsstyrkan samt lokalförsörjningsfrågan. Migrationsdomstolen i – med längst handläggningstider – har varit behjälpt av stöd från förstärkningsstyrkan och möjligheten att överlämna mål till andra migrationsdomstolar. I nästa kapitel ska vi återkomma till det senare, genom att fokusera de förutsättningar regeringen ger migrationsdomstolarna. 5Regeringen kan förbättra domstolarnas ekonomiska förutsättningar Vi har ovan visat att omlopps- och liggtiderna vid migrationsdomstolarna varierar mellan domstolarna och har diskuterat utvecklingen i förhållande till stöd. Vi ska nu lyfta blicken mot regeringen, och de förutsättningar regeringen ger domstolarna. Liksom i föregående kapitel bygger våra resultat på intervjuer, dokumentstudier och registerdata. I kapitlet besvaras den tredje och sista delfrågan, om regeringen har gett migrationsdomstolarna förutsättningar att avgöra av asylmålen . Som följd av det stora antalet asylmål som strömmade in till migrationsdomstolarna gav regeringen domstolarna möjlighet till avlastning. kan migrationsdomstolarna överlämna mål till varandra. Dessutom fick domstolarna tillfälligt möjlighet att överlämna allmänna mål till andra förvaltningsrätter . Lagändringarna syftade till att förbättra migrationsdomstolarnas förutsättningar att hålla handläggningstiderna på en rimlig nivå. I kapitlet visar vi att regeringen skapade förutsättningar för migrationsdomstolarna att överlämna mål. till antalet överlämnade mål har modellen fungerat väl. noterar också att regeringen har förstärkt migrationsdomstolarnas resurser, för att öka deras möjligheter att nå målet. Resursförstärkningarna har dock varit kortsiktiga och har inte gett domstolarna förutsättningar att anställa personal – i synnerhet domare – i tillräcklig utsträckning. bedömer att bristande långsiktighet har bidragit till att samtliga migrationsdomstolar har varit långt ifrån att avgöra av asylmålen 2017. Givet iakttagelsen att tre av fyra migrationsdomstolar inte heller var nära att nå regeringens mål före ökningen av asylmål 2017, bedömer att det finns risk att migrationsdomstolarnas resurser är underdimensionerade, sett till målet. 5.1Regeringen har skapat goda förutsättningar för domstolarna att överlämna mål Det är viktigt att ha i åtanke att regeringen inte kan styra förvaltningsrätter såsom förvaltningsmyndigheter.100 Domstolarnas självständighet och oberoende är 100Intervju (). reglerad i grundlag.101 Regeringen ger visserligen domstolarna deras administrativa och organisatoriska förutsättningar genom regleringsbrev avseende Domstolar samt instruktion till och domstolarna, men undviker detaljstyrning.102 Domstolarnas administrativa och organisatoriska förutsättningar kan även ändras genom lagstiftning.103 För att hantera den förväntade ökningen av asylmål föreslog regeringen att migrationsdomstolarna skulle få utökade möjligheter att överlämna mål. Syftet med förändringen var att förbättra domstolarnas förutsättningar att nå målet för handläggningstider i migrationsmål. biföll regeringens förslag samma år.104 Förvaltningsrätternas bestämmelse om utökade möjligheter att överlämna mål till andra migrationsdomstolar – och den tillfälliga lagen som gav förvaltningsrätter med migrationsdomstol möjlighet att överlämna allmänna mål till andra förvaltningsrätter – är exempel på förutsättningar som har ändrats genom lagstiftning. Genom regeringens lagförslag har gett migrationsdomstolarna bättre förutsättningar att nå regeringens mål.105 Möjligheten att överlämna mål skapades (2017) som trycket på migrationsdomstolarna och handläggningstiderna ökade. I avsnitt 4.4 visade vi att systemet för överlämning av migrationsmål har fungerat sett till antal överlämnade mål, medan överlämningen av allmänna mål inte har varit lika omfattande. bedömer sammanfattningsvis att regeringen har tagit initiativ till att utreda domstolarnas förutsättningar, och att detta har lett till ändrad lagstiftning och ökad effektivitet. 5.2Migrationsdomstolarnas resurser är inte anpassade efter regeringens mål