prop · H903171 · 2022-03-22 00:00:00 — I avtalet ska det anges om mark och utrymmen utanför lägenheten omfattas av upplåtelsen med bostadsrätt. Avtalet ska också innehålla en uppgift om det bygglov som gäller för föreningens hus. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens (SOU 2017:31 Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har ingen invändning mot dem. anser att uppgiften om gällan- de bygglov i stället bör finnas i upplåtelseavtalet. Skälen för regeringens förslag: Ett förhandsavtal ska upprättas skrift- Avtalet ska innehålla parternas namn, den lägenhet som avses bli upplåten med bostadsrätt, beräknad tidpunkt för upplåtelsen, de beräknade avgifterna för bostadsrätten och, i förekommande fall, belopp som har läm- nats i förskott. De beräknade avgifterna ska grundas på en kostnadskalkyl, som i sin tur ska uppfylla vissa krav. Kostnadskalkylen ska även vara försedd med intyg från sådana intygsgivare som ska användas för ekono- miska planer (5 kap. 3 § bostadsrättslagen). Ett avtal som ingås i strid med dessa bestämmelser är ogiltigt (5 kap. 4 §). Något uttryckligt krav på att förhandsavtalet ska undertecknas av parter- na finns inte. Sådana krav finns vid överlåtelse av bostadsrätt, 6 kap. 4 § bostadsrättslagen, och vid köp av fast egendom, 4 kap. 1 § jordabalken. För att undvika tveksamheter om parternas avsikter och därmed öka skyddet för den som tecknar förhandsavtal bör det enligt regeringens mening införas ett krav på att även förhandsavtalet ska skriva under av parterna, dvs. bostadsrättsföreningen och förhandstecknaren. lyfter fram minskar ett sådant krav risken för tvist om huru- vida ett avtal har ingåtts. I avsnitt 8.2 föreslås det att även ett upplåtelse- avtal ska undertecknas av parterna. Ett förhandsavtal ska innehålla uppgifter om den lägenhet som avses bli upplåten med bostadsrätt. Det förekommer att även mark och andra utrymmen utanför själva lägenheten omfattas av en upplåtelse med För att förhandsavtalet verkligen ska spegla vad som är avsett att omfattas av den kommande upplåtelsen med bostadsrätt bör det enligt 2021/22:171 regeringens mening krävas att mark och utrymmen utanför lägenheten som avses att omfattas av upplåtelsen anges i förhandsavtalet. Detta minskar också risken för att det senare uppstår tveksamheter kring vad som är en del av upplåtelsen. Utredningen föreslår att det också ska uppställas ett krav på att förhands- avtalet ska innehålla en uppgift om gällande bygglov. Bygglovet inne- håller viktig och grundläggande information för förhandstecknaren vid tecknande av förhandsavtalet. Det ger honom eller henne möjlighet att kontrollera att den planerade byggnationen är tillåten. Om förhandsavtalet inte kan ingås innan det finns ett gällande bygglov minskar också risken för försenad leverans av lägenheten. Dessa syften skulle inte uppnås i samma grad om kravet på bygglov, som föreslår, avsåg upplåtelse- avtalet. Detta eftersom det avtalet typiskt sett ingås betydligt senare i bygg- processen. Enligt regeringens mening bör det därför införas ett krav på att förhands- avtalet ska innehålla en uppgift om det bygglov som gäller för föreningens hus. Den beräknade tiden för upplåtelse snävas in Regeringens förslag: Den beräknade tiden för upplåtelse av lägenheten med bostadsrätt som anges i ett förhandsavtal ska inte få avse ett tids- Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Några remissinstanser, däribland Byggföre- tagen och Bofrämjandet, efterfrågar en reglering av tidpunkten för tillträde Flera remissinstanser anser även att det ska införas en reglering av tidpunkten för tillträde i upplåtelseavtalet. Skälen för regeringens förslag Behov av stärkt skydd vid försenade bostadsrättsentreprenader har problemet med försenade bostadsrättsentreprenader upp- märksammats från flera håll. Flera av de brister i konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter som lyfter fram i sin granskningsrapport (RiR 2020:3) har koppling till risken för att bygg- pekar bl.a. på att det inte finns lagkrav på att köparen av en nyproducerad bostadsrätt ska få tillräcklig och an- passad information om väsentliga risker, däribland risken för förseningar. Denna fråga behandlas i avsnitt 5.1. En annan sak som lyfter fram är att reglerna om leverans av varan (lägenheten) är svagare i bostadsrättslagen än i konsumentskyddslagstiftningen (se s. 28 och 29 i tar i denna del sikte på att köpare av nyproducerade bostadsrätter bör omfattas av ett konsumentskydd som innebär att näringsidkaren har ett ansvar för leverans av varan till köparen (se s. 63 i granskningsrapporten). Som framgår av avsnitt 4 och 5.1 tar en köpare av en nyproducerad bostadsrätt en stor privatekonomisk risk, som inte omfattas av ett konsumentskydd likvärdigt det som finns på andra marknader. 2021/22:171 sionen konstaterar bl.a. att det i bostadsrättslagen inte finns någon direkt motsvarighet till de bestämmelser om tidpunkt för leverans som finns i konsumentskyddslagstiftningen. I sådan lagstiftning är det t.ex. vanligt med bestämmelser som anger att varan eller tjänsten ska levereras enligt avtal eller inom skälig tid. I 5 § konsumentköplagen (1990:932) anges att en vara ska avlämnas enligt avtal eller utan onödigt dröjsmål. I 24 § konsumenttjänstlagen (1985:716), som också gäller småhusentreprenader, anges att ett uppdrag ska avslutas inom avtalad tid eller inom skälig tid med hänsyn till vad som är normalt. Enligt regeringens mening finns det starka skäl för att se över och stärka de skyddsregler som gäller vid försenade bostadsrättsentreprenader. En del i detta är förslaget i avsnitt 5.1 om att den information som lämnas till förhandstecknaren ska innehålla en uppgift om tidpunkten för tillträde till lägenheten. En annan del är förslaget i avsnitt 5.3 om att ett förhandsavtal ska innehålla en uppgift om gällande bygglov. Också andra åtgärder behöver dock övervägas. En snävare tid för upplåtelse stärker konsumentskyddet Det är naturligt att regleringen i bostadsrättslagen är mer flexibel än den enligt de lagar som nämns ovan. Ett byggprojekt som avser ett flerbostads- hus är med nödvändighet svårt att detaljplanera på ett tidigt stadium av processen. Bostadsrättslagen innehåller trots detta ett regelverk som är avsett att så långt som möjligt tillgodose köparens behov av tydlighet om när han eller hon får tillgång till sin nya bostad. Sammanfattningsvis är detta regelverk uppbyggt kring de två avtal som används vid nyproduktion av bostadsrätter – upplåtelseavtal och förhandsavtal. För köparen av en nyproducerad bostadsrätt är upplåtelsen av lägenheten med bostadsrätt av stor betydelse. Detta sker genom att ett upplåtelseavtal ingås mellan bostadsrättsföreningen och köparen. Genom avtalet får köpa- ren bostadsrätt till lägenheten. Det är den rätt i föreningen som en medlem har (1 kap. 3 § bostadsrättslagen). I bostadsrätten ingår de ekonomiska rättigheter som motsvarar medlemmens andel i föreningen, men också en rätt att flytta in i och använda lägenheten. I avsnitt 8.2 behandlas frågan om vad ett upplåtelseavtal bör innehålla när det gäller tidpunkten för tillträde till lägenheten. Frågan om ett upplåtelseavtal kommer att ingås är emellertid av stor betydel- se redan när ett förhandsavtal ingås. De problem med försenade byggprojekt som har lett till rättegång mellan köpare och bostadsrättsförening har i första hand avsett förhandsavtal där den beräknade tidpunkten för upplåtelse av bostadsrätt har varit otydligt angiven. Kravet på att beräknad tid för upplåtelsen ska anges har bl.a. be- tydelse för förhandstecknarens möjligheter att säga upp avtalet, om för- eningen dröjer med att upplåta lägenheten. Förhandstecknaren har näm- ligen rätt att efter uppsägning frånträda avtalet om upplåtelsen genom försummelse av föreningen inte sker inom skälig tid efter den beräknade tidpunkten för upplåtelsen (5 kap. 8 §, om kravet på försummelse, se vidare avsnitt 5.6). I lagförarbetena preciseras det inte närmare vad som avses med beräknad tidpunkt för upplåtelsen. Däremot ges viss vägledning för tillämpningen av förhandstecknarens rätt att frånträda avtalet enligt 2021/22:171 5 kap. 8 §. Det anges att upplåtelsen bör komma till stånd i nära anslutning till den i avtalet angivna tidpunkten. Orsaken till fördröjningen uppges spela mindre roll, så länge dröjsmålet inte beror på förhandstecknaren Det anges också att uttrycket skälig tid är avsett att tolkas tämligen restriktivt (se prop. 1990/91:92 s. 187). har i ett avgörande 2021 prövat om ett förhandsavtal som inte anger ett visst datum utan ett tidsintervall som beräknad tidpunkt för upplåtelse kan anses uppfylla formkravet i 5 kap. 3 § (rättsfallet NJA 2021 s. 245). Domstolens slutsats är att det förhållandet att den beräknade tidpunkten för upplåtelsen anges som ett intervall inte bör med- föra att avtalet blir ogiltigt. För att bedöma när förhandstecknaren kan från- träda avtalet får utgångspunkt i ett sådant fall tas i den tidpunkt som av- Den i målet aktuella tidsperioden om två kvartal ansågs av på ett tillräckligt klart sätt ge besked om tidpunkten för upplåtelse av bostadsrätten. Ett av syftena med kravet på att beräknad tid för upplåtelsen ska anges i förhandsavtalet är alltså att den tidpunkten har betydelse för förhands- tecknarens möjligheter att säga upp avtalet, om föreningen dröjer med att upplåta lägenheten med bostadsrätt. På dagens bostadsrättsmarknad finns det emellertid fler aspekter som bör beaktas när man avgör hur lång tidsperiod som den beräknade tiden ska kunna omfatta. konsumentskyddsperspektiv är det rimligt att ställa högre krav på regler- ingen än enbart att den ska ge svar på vilket datum som bildar utgångs- punkt för bedömningen av om en försening har varit så lång att förhands- tecknaren får frånträda köpet. En del i ett gott konsumentskydd på marknaden för nyproducerade bostads- rätter är således att konsumenten ges en så precis uppfattning som möjligt om när upplåtelse av lägenheten med bostadsrätt kan tänkas ske. tidpunkt blir förhandstecknaren medlem i föreningen och får tillgång till lägenheten. Denna tidpunkt har därför stor betydelse för den En beräknad tid för upplåtelsen som om- fattar ett tidsintervall om flera kvartal kan enligt regeringens mening inte anses ge förhandstecknaren tillräckligt goda möjligheter att planera sitt liv och sin ekonomi. En mer preciserad tidsangivelse tydliggör också bostads- utvecklarens skyldighet att leverera den avtalade lägenheten. Det bör därför i lagen närmare preciseras vad som avses med beräknad tid för upplåtelsen. I många fall bör det vara möjligt att i avtalet ange ett I vissa byggprojekt kan det dock på ett tidigt stadium finnas sådana osäkerheter att det inte är möjligt att göra det. inte möjligt att i lagen kräva att den beräknade tiden ska anges med ett Det får i stället anses godtagbart att den beräknade tiden för upplåtelse anges med ett tidsintervall om inte mer än (ett En sådan reglering ökar förhandstecknarens möjlighet till plan- ering, som tillräcklig flexibilitet för bostadsutvecklaren bibe- I lagrådsremissen föreslogs det att regleringen ska omfattas av ogil- tighetsregeln i 5 kap. bostadsrättslagen. Lagrådet anser att den påföljden är mindre lämplig och menar att ogiltighet inte behöver ligga i förhands- Lagrådet föreslår i stället att ett tidsintervall om tre månader alltid ska gälla från den avtalade startpunkten för intervallet, om det i avtalet angivna tidsintervallet skulle vara längre än det tillåtna. föreslagna regeln är dock direkt kopplad till reglerna om förhandsavtalets Prop. 2021/22:171 innehåll, som även Lagrådet anser bör omfattas av ogiltighetsregeln. Risken för att för långt tidsintervall anges av misstag framstår vidare som försumbar. Enligt regeringens mening bör därför den föreslagna bestäm- melsen omfattas av ogiltighetsregeln. Några remissinstanser, däribland Byggföretagen och Bofrämjandet, anser att det också bör införas ett krav på att en tidpunkt för tillträde till lägenheten ska anges redan i förhandsavtalet. Det saknas emellertid bered- ningsunderlag för en sådan mer långtgående åtgärd. Som anges i avsnitt 4 avser regeringen dock att noga följa effekterna av förslagen i propositionen och kan återkomma med förslag på nya åtgärder om det behövs. Det kan också framhållas att den information som enligt avsnitt 5.1 ska lämnas innan ett förhandsavtal ingås ska innehålla en uppgift om vilken tidpunkt som tillträdet beräknas till. Dessutom kan det antas att förslaget i av- snitt 8.2 om en reglering av upplåtelseavtalets innehåll när det gäller tid- punkten för tillträde kommer att minska möjligheten att senarelägga till- trädet i upplåtelseavtalet, jämfört med vad som är förutsatt när förhands- avtalet ingås. 5.5Informationsskyldighet vid väsentliga avvikelser Regeringens förslag: ska skriftligen informera förhandstecknaren när det kan förutses att väsentliga avvikelser kommer att ske från det som är avtalat. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens (SOU 2017:31 s. 233). Utredningens förslag uttrycks dock som att information ska lämnas vid väsentliga förändringar av förhandsavtalet eller vad som annars överenskommits. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Fastighetsägarna och Riks- byggen anser att förslaget bör tydliggöras och framhåller bl.a. att bostads- rättsföreningen inte ensidigt kan ändra ett förhandsavtal. Även () pekar på att en bostads- rättsförening inte torde ha en ensidig rätt att ändra i förhandsavtalet. Skälen för regeringens förslag: Den bostadsrättsförening som är för- handstecknarens motpart är oftast bildad av det byggföretag som utför arbetet med föreningens hus. I denna situation är det byggföretaget som i praktiken tillsätter föreningens styrelse och som därmed kontrollerar sin motpart i byggavtalet. Den byggmästarbildade bostadsrättsföreningen och dess styrelse kan därmed fatta beslut som inte är i enlighet med framtida medlemmars intresse och som framtida medlemmar inte direkt kan på- verka (jfr rättsfallet NJA 2013 s. 117). Detta är något som lyfts fram som ett problem av flera remissinstanser och även i gransk- ningsrapport (RiR 2020:3 s. 24 och 25). Förhandstecknaren tecknar alltså ett bindande avtal med bostadsrättsföreningen om att köpa en viss lägenhet men har begränsad insyn i och inget eller litet inflytande över hur arbetet Förhandsavtalen tecknas också ofta innan lägenheten 2021/22:171 upplåts med bostadsrätt och i ett omfattande byggprojekt är det naturligt att slutresultatet inte i alla delar blir exakt som parterna förutsatte när avtalet ingicks. Enligt förslaget i avsnitt 5.1 får bostadsrättsföreningen en skyldighet att redan i erbjudandet om förhandsavtal informera förhandstecknaren om när sådana ändringar kan ske. I avsnitt 5.6 föreslås det dessutom att förhands- tecknaren ska kunna frånträda avtalet om lägenheten eller andra delar av föreningens hus eller mark väsentligen avviker från vad som har avtalats. För att den sistnämnda regeln ska kunna tillämpas på ett effektivt sätt förutsätts det att förhandstecknaren får information om kom- mande avvikelser från avtalet. Regeringen anser därför att bostadsrätts- föreningen bör vara skyldig att skriftligen informera förhandstecknaren om det kan förutses att väsentliga avvikelser kommer att ske från det som är avtalat. Informationsskyldigheten bör omfatta alla väsentliga avvikelser, t.ex. avseende tidpunkterna för upplåtelse av lägenheten med bostadsrätt och tillträde, avgifter och sådant som rör lägenhetens storlek eller planlösning. Skyldigheten bör också omfatta ändringar av annat som omfattas av avtalet mellan parterna. Beroende på omständigheterna kan sådana ändringar avse t.ex. garage, parkeringsplatser, hissar, tvättstugor och annat som har med föreningens hus eller mark att göra. Som några remissinstanser pekar på innebär informationsskyldigheten inte någon ändring i det förhållandet att bostadsrättsföreningen inte ensid- igt kan ändra vad parterna har kommit överens om. Tvärtom är det så att väsentliga avvikelser från vad som är avtalat kan ge förhandstecknaren rätt att frånträda avtalet (se avsnitt 5.6). Ökade möjligheter att frånträda förhandsavtalet Regeringens förslag: Om upplåtelsen av lägenheten med bostadsrätt inte sker inom skälig tid efter den beräknade tiden för upplåtelse, ska förhandstecknaren genast få frånträda avtalet, om förseningen inte beror på honom eller henne eller något förhållande på hans eller hennes sida. Det ska därmed inte krävas att förseningen har orsakats av bostadsrätts- En förhandstecknare ska efter uppsägning ha möjlighet att genast från- träda förhandsavtalet om lägenheten eller andra delar av föreningens hus eller mark väsentligen avviker från vad som avtalats. vara att förhandstecknaren säger upp avtalet av denna anledning inom tre månader från den dag då han eller hon fick kännedom om den väsentliga Utredningens förslag överensstämmer med regeringens (SOU 2017:31 s. 235). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Förslaget i promemorian överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. fastighetsrättslig forskning) befarar att förslaget inte leder till någon för- stärkning av konsumentskyddet eftersom den ekonomiska risken för en utökad rätt att frånträda avtalet drabbar övriga förhandstecknare. bör regelverket ändras så att risken i stället placeras på bygg- Dessutom bör det enligt inte vara möjligt att binda förhandstecknarna så tidigt i byggprocessen. Skälen för regeringens förslag Förhandstecknarens möjlighet att frånträda ett förhandsavtal En förhandstecknare får enligt den hittillsvarande regleringen efter upp- sägning genast frånträda avtalet i tre specifika situationer. lägenheten inte upplåts med bostadsrätt senast vid inflyttningen, om upp- låtelsen genom försummelse av föreningen inte sker inom skälig tid efter den beräknade tidpunkten för upplåtelsen och om de avgifter som ska betalas för bostadsrätten är väsentligt högre än det som anges i förhands- avtalet (5 kap. 8 § bostadsrättslagen). Utöver det som anges i bostadsrättslagen är förhandstecknarens möjlig- het att lämna avtalet begränsade. Men om de förutsättningar och förhållan- den som fanns när förhandsavtalet ingicks förändras på ett avgörande sätt före upplåtelsen kan det bli aktuellt att tillämpa allmänna avtalsrättsliga grundsatser på förhandsavtalet. Även bestämmelserna i avtalslagen om rättshandlingars ogiltighet kan få betydelse. Dessutom kan den förmögen- hetsrättsliga generalklausulen i 36 § avtalslagen leda till att avtalet jämkas i något hänseende eller i sin helhet lämnas utan avseende (jfr prop. 1990/91:92 s. 184 och rättsfallet NJA 2021 s. 245). Som den dåvarande regeringen uttalade när reglerna om förhandsavtal infördes gör framför allt hänsynen till övriga medlemmar i föreningen att den grundläggande principen om avtalsbundenhet måste respekteras även vid förhandsavtal (prop. 1990/91:92 s. 92). går det inte att bortse från att den som vid nyproduktion tecknar ett förhandsavtal har ett osäk- rare underlag än den som, i normalfallet avsevärt senare i byggprocessen, direkt tecknar ett avtal om upplåtelse av bostadsrätt. Det finns därför skäl att se över möjligheten att frånträda förhandsavtalet, dels vid förseningar, dels vid avvikelser från vad som är avtalat. Enligt regeringens mening bör rätten att frånträda förhandsavtalet kunna vidgas i någon mån, utan att de ekonomiska riskerna för de förhandsteck- nare som väljer att stå kvar vid avtalet blir för stora. Detta är en risk som tas upp av (). Förslagen i denna proposition bör dessutom bidra både till att förhands- tecknarna är mer välinformerade innan de ingår avtalet och till att för- ändringar under byggprocessen genomförs med mer eftertanke. minskar risken för att många förhandstecknare vill frånträda sina avtal. Lagrådet efterfrågar en beskrivning av vilka konsekvenser ett ingånget upplåtelseavtal får för rätten till frånträde av förhandsavtalet. pekar bl.a. på att det i vissa situationer kan vara meningslöst för förhands- tecknaren att frånträda förhandsavtalet om ett upplåtelseavtal har ingåtts, även om det i och för sig finns grund för att frånträda avtalet. konstaterar att syftet med ett förhandsavtal är att det ska ingås ett upplåtelseavtal mellan parterna. När upplåtelseavtalet har ingåtts är förhandsavtalet därmed fullföljt. kan dock inte sägas ersätta förhandsavtalet på så sätt att förhandsavtalet blir irrelevant när det 2021/22:171 gäller t.ex. tolkning av parternas avsikter med upplåtelseavtalet. I en situation där upplåtelseavtalets giltighet ifrågasätts kan också förhands- avtalet och parternas agerande innan upplåtelseavtalet ingicks få betydel- se. Det kan inte uteslutas att det i en sådan situation kan finnas skäl att angripa även förhandsavtalet, antingen på avtalsrättslig grund eller med stöd av bostadsrättslagens bestämmelser om frånträde. Tydligare rätt till frånträde vid försening Kravet på att en fördröjning av upplåtelsen ska ha orsakats ”genom för- summelse av föreningen” för att förhandstecknaren ska ha rätt att frånträda avtalet tillkom efter förslag av Lagrådet för att det klart ska framgå att förhandstecknaren inte får frånträda avtalet om orsaken till fördröjningen beror på honom eller henne själv (se prop. 1990/91:92 s. 94 och 95, 186– 188 och 418). Avsikten torde alltså inte ha varit att det ska krävas att för- seningen har orsakats av oaktsamhet på föreningens sida. Med bestämmel- sens hittillsvarande ordalydelse finns det emellertid en risk för att ordet försummelse för tankarna till att det gäller ett sådant krav. Lagtexten bör tydliggöras genom att kravet på försummelse tas bort. I stället bör reg- leringen ta sikte på att förhandstecknaren får frånträda avtalet om för- seningen inte beror på honom eller henne eller något förhållande på hans eller hennes sida. Motsvarande reglering finns i 7 kap. 3 § bostadsrätts- lagen, som gäller vid försenat tillträde, samt i både 9 § konsumentköplagen och 24 § konsumenttjänstlagen. En möjlighet att frånträda avtalet vid väsentliga avvikelser Det är en mycket långtgående förpliktelse för en enskild att ingå ett för- handsavtal. Ofta löper det också mellan tecknandet av förhands- avtalet och upplåtelsen av lägenheten med bostadsrätt. Det finns en risk för att byggprojektet under den tiden tar andra riktningar än vad som var planerat till en början. Det är därför angeläget att det finns regler som ger den som har ingått ett förhandsavtal en stark ställning i rättsligt avseende i situationer då förändringar sker i förhållande till vad som är avtalat. Även om det finns en möjlighet att ifrågasätta avtalet med stöd av 36 § avtals- lagen, är det en brist i konsumentskyddet att det i bostadsrättslagen saknas en uttrycklig rätt att frånträda avtalet vid väsentliga avvikelser från vad som är avtalat. Regeringen anser att en sådan reglering bör införas. Liksom vid frånträde av avtalet på grund av väsentligt höjda avgifter bör en förut- sättning för att förhandstecknaren ska få frånträda avtalet vara att han eller hon säger upp avtalet från den dag då han eller hon fick kännedom om den väsentliga avvikelsen. Enligt förslaget i avsnitt 5.1 får bostadsrättsföreningen en skyldighet att redan i erbjudandet om förhandsavtal informera förhandstecknaren om vad som kan leda till avvikelser från avtalet. I avsnitt 5.5 föreslås det också att en bostadsrättsförening ska åläggas att skriftligen informera förhands- tecknaren när det kan förutses att väsentliga avvikelser kommer att ske från det som är avtalat. Tillsammans möjliggör dessa regler för förhandstecknaren att utöva sin rätt att frånträda avtalet på ett effektivt sätt. De ökar därmed tryggheten för den som köper en nyproducerad bostadsrätt.