prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — Ändrat alkoholskattedirektiv och vissa andra ändringar Prop. 2021/22:23, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 1148–1156). Nya mervärdesskatteregler om vissa förvärv som görs av EU-organ med anledning av covid-19 pandemin 2021/22:35, bet. 2021/22:SkU8 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 1185 och 1186). 2021/22:75 Finans- departementet 2021/22:75 Finans- departementet Lagstiftningsåtgärder med anledning av EU:s gröna taxonomiförordning Prop. 2021/22:11, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 1215–1220). Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2021/22:1, bet. 2021/22:CU1 Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 18, a) anslagen och b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslag 1:1 Bostadspolitisk utveckling inom utgiftsområde 18, Allmänna reklama- tionsnämnden, Fastighetsmäklarinspektionen, respek- tive anslaget 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter samt Lant- mäteriet. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2021/22:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 17, a) anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Spelinspektionen. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 2021/21:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 3, anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , respektive Kronofogdemyndig- heten. 2021/22:26, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om riskskatt för kreditinstitut: utfärdade regeringen de lagar som antagit (SFS 1256–1259). Punkten är slutbehandlad. Punkt 2 om undantag för Kommuninvest m.m.*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om undantag för Kommuninvest och om kompensation (s. 15). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om lokalt förankrad bankverksamhet*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om lokalt förankrad bankverksamhet (s. 18). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om skadliga effekter*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om skadliga effekter (s. 18). Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2, 3 och 4. En möjlighet för vissa försäkringsföreningar att tillämpa anpassade rörelseregler 2021/22:37, bet. 2021/22:FiU35 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar som antagit (SFS 1254 och 1322). Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård 2021/22:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om statens budget inom utgiftsområde 20, a) anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Prop. 2021/22:1, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , , Ekonomistyr- ningsverket, , , , , , , Statens servicecenter, , , Stats- kontoret, , anslaget 1:1 Statskontoret, medel för förvaltningspolitisk utveckling, anslaget 1:14 inom utgiftsområde 2 respektive 1:16 Finansmarknadsforskning. Punkt 1 om statens budget inom statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 1: 2021/22:75 Finans- departementet beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Statens fastighetsverk respektive anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 2 och 3: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Riksgälds- Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 4 och 5: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Kammarkollegiet. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 6: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 7: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 8: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, c) godkännande av investeringsplaner, 1: regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, c) godkännande av investeringsplaner, 2: beslutade regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, d) förvärv av fastig- heter: har godkänt regeringens förslag om att regeringen under 2022–2025 får besluta om avsteg från principen om affärsmässighet vid förvärv av fastigheter som ska ingå i det slutna beståndet av försvars- anläggningar även om de har ett betydande värde, under förutsättning att det krävs för genomförandet av beslut om totalförsvaret. en löpande dialog med berörda myndigheter och har kommunicerat möjligheten till avsteg från principen om affärsmässighet med dem. Principen får betydelse för tillämpningen när det gäller handläggning och beslut i enskilda ärenden framöver. Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2021/21:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Om statens budget inom utgiftsområde 25, a) anslagen : Den beslutade regeringen regleringsbrev för budgetåret 2022 avseende anslagen 1:1, 1:2, 1:3, och 1:5 inom utgiftsområde 25 respektive anslaget 1:5 inom utgiftsområde 25. Om statens budget inom utgiftsområde 25, b) Bemyndiganden om regleringsbrev för avseende anslaget 1:4 inom utgiftsområde Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 2021/22:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Om statens budget inom utgiftsområde 26: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslaget 1:2 inom utgiftsområde 26 respektive . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 2021/22:1,bet. 2021/22: FiU5 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 27, a) anslaget : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslag 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. Punkten är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 27, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden: Avsikten är att skrivelsen i denna del ska behandlas i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. 2021/22:1, bet.2021/22:FiU10 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. 2021/22:75 Finans- departementet 2021/22:75 Utbildnings- departementet Kvalitetssäkring av högre utbildning Skr. 2015/16:76, bet. Motioner från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 16), 2017/18:75 (U 11), 2018/19:75 (U 8), 2019/20:75 (U 5) och 2020/21:75 (U 3). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om utvärdering av det nya systemet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utvärdera och följa upp det nya kvalitetssäk- ringssystemet efter införandet (bet. 2015/16:UbU9 s. 13 f.). I budget- propositionen behandlade regeringen tillkännagivandet och anförde följande. beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för avseende Universitetskanslers- ämbetet (U2016/01349). Myndigheten fick då i uppdrag att ansvara för att, efter att kvalitetssäkringssystemet har införts, göra en extern uppföljning och utvärdering av om systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosätena som deras utbildningar. Uppföljningen skulle också belysa om, och i så fall på vilket sätt, studenters och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. Universitets- kanslersämbetet valde att genomföra uppdraget i form av två sinsemellan oberoende externa utvärderingar. Uppdraget redovisades till regeringen () . Båda utvärderingarna ger tydliga belägg för att det nationella kvalitetssäkringssystemet som helhet är kvalitetsdrivande och ändamålsenligt utformat, och att lärosäten och representanter för studenter och arbetsliv samt andra intressenter ser positivt på kvalitetssäkringssystemet så som det är utformat. Tillkännagivandet får därmed anses slutbehandlat (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16, avsnitt 6.3.2). har beslutat i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Punkten är slutbehandlad. Punkt 6 om jämförelser av utbildningars kvalitet*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska se över hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten (bet. 2015/16:UbU9 s. 19 f.). beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende . Myndigheten fick då i uppdrag att vidareutveckla och implementera ett nytt system för kvalitets- säkring av högre utbildning i enlighet med de bedömningar som rege- ringen gör i den skrivelse som aktuell riksdagsskrivelse avser (Kvali- tetssäkring av högre utbildning [skr. 2015/16:76]). I uppdraget ingick att föreslå hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika universitet och högskolor. () (U2016/01132, U2016/01349). genomför löpande olika slags kvalitetsgranskningar och informerar om resultaten av granskningarna. Av de europeiska principerna för kvalitetssäkring av högre utbildning (ESG) framgår att lärosätena bör publicera resultaten av de granskningar som de själva genomför, och granskar att så görs inom ramen för granskningarna av lärosätenas kvalitetssäkringssystem. Vidare finns information om lärosätena och olika utbildningar genom både den statistik som publicerar och genom Universitets- och högskolerådets studieinformation. Regeringens avsikt är att frågan ska behandlas i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /16, bet. 2015/16:UbU13 redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 18), 2017/18:75 (U 13), 2018/19:75 (U 10), 2019/20:75 (U 6) och 2020/21:75 (U 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra (bet. 2015/16:UbU13 s. 13 f.). regeringen genom tilläggsdirektiv (U 2014:01) i uppdrag att analysera om det finns intresse och förut- sättningar för en försöksverksamhet med branschlärlingar, dvs. gymnasial lärlingsutbildning med större inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare (dir. 2014:50). Utredningen slutredovisade sitt uppdrag i slutbetänkandet Välja yrke (SOU 2015:97). Utred- ningen förde i tät kontakt med ett flertal branschorganisationer dis- kussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen kan utvecklas. Utredningen bedömde att det inte fanns något större intresse för att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt där lärlingen rekry- teras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbets- platsen. Branschorganisationer efterfrågade i stället möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbets- marknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Detta ledde fram till att utredningen i slutbetänkandet föreslog en försöksverksamhet med branschskolor. Betänkandet remitterades och beslutade regeringen propositionen En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161). Regeringen redogjorde där för tillkännagivandet och kom till slutsatsen att det inte bör utredas vidare om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Tillkännagivandet nämndes inte särskilt i samband med utbildningsutskottets behandling av propositionen (bet. 2016/17:UbU21) och beslutade i enlighet med förslaget i propositionen (rskr. 2016/17:319). Utbild- ningsutskottet har därefter framfört att det alltjämt anser att en lärlingsut- bildning är en viktig del i utbildningssystemet och att tillkännagivandet 2021/22:75 Utbildnings- departementet inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, yttr. 2017/18:UbU5y, 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen för 2019 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110) att punkten åter är Regeringen har uppdragit åt att redovisa en analys av utvecklingen av den gymnasiala skulle också, om det bedömdes lämpligt, föreslå hur lärlingsutbildningen kan utvecklas vidare samt lämna förslag på fortsatt hantering (U2020/00527/S). (U2021/02840). Av redovisning framgår att myndigheten anser att nuvarande form av lärlingsutbildningen i huvudsak bör behållas oförändrad, men lämnar förslag på åtgärder för att utveckla lärlingsutbildningen. Regeringens avsikt är att frågan ska behandlas i Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 20), 2017/18:75 (U 14), 2018/19:75 (U 11),2019/20:75 (U 7) och 2020/21:75 (U 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om skolavslutningar och andra traditionella högtider*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att det ska införas ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) med innebörden att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, vid vissa tillfällen i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider (bet. 2015/16:UbU14 s. 44 f.). fördes samtal om skolor med konfessionell inriktning m.m. med Modera- terna, , och . bedömde i propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola (prop. 2016/17:156) att frågan om konfessionella inslag vid skolavslutningar och andra traditionella högtider måste utredas ytterligare. gjordes bl.a. mot bakgrund av den remisskritik som framfördes när pro- memorian Vissa skollagsfrågor – Del 2 (U2014/05176/S) remitterades I promemorian fanns ett förslag med innebörden att det, när det gäller verksamhet med offentlig huvudman, ska införas en möjlighet att låta utbildningen innehålla enstaka inslag med konfessionell prägel som syftar till att överföra och utveckla traditioner som är en del av samhällets beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. undersöka om det finns behov av att ändra i skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag, oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skol- avslutningar och andra traditionella högtider och, om så bedöms vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund (U 2018:02, dir. Uppdraget skulle redovisas (dir. Utredningen fick genom dir. 2019:25 ett utvidgat uppdrag och förlängd redovisningstid till . överlämnades utredningens betänkande Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64). Betänkandet har remitterats. Regeringen beslutade lagrådsremissen Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. I lagrådsremissen finns förslag om en definition av konfessionellt inslag som tydliggör att elever kan utöva både sin positiva och sin negativa religionsfrihet, såväl i skolor med offentlig huvudman som i fristående förskolor, skolor och fritidshem. Definitionen tydliggör också att förskolor, skolor och fritidshem med offentlig huvudman har möjlighet att genomföra avslutningar och uppmärksamma traditionella högtider i gudstjänstlokaler, så länge det inte förekommer konfessionella inslag. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 14 om nationellt digitalt lärarlyft*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft (bet. 2015/16:UbU14 s. 59 f.). gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844). Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen ska enligt uppdraget bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor, bl.a. när det gäller it som såväl pedagogiskt som administrativt verktyg. Uppdraget innefattar att ta fram förslag till nödvändiga kompetensutvecklingsinsatser avseende digitala lärresurser och verktyg för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration. Dessa insatser ingår i skolutvecklings- programmen . Kompetensutvecklingsinsatserna avseende digitala verktyg och lärresurser ska enligt uppdraget vara långsiktiga och ta till vara de möjligheter till pedagogisk utveckling och administrativa vinster som utvecklingen på området medför. Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.3.6) att det finns ett behov av ett förstärkt stöd för deltagande i kompetensutvecklingsinsatser för att underlätta och säkerställa införandet av programmering i undervisningen och att medel därför borde tillföras för detta ändamål. beslutade regeringen en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet (U2017/04119). Ett av de delmål som fastslås i strategin är att förskolechefer, rektorer och huvudmän ska ha förmåga att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete i verksamheterna. Ett annat delmål är att personal som arbetar med barn och elever ska ha kompetens att välja och använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen. Förskolechefer, rektorer och huvudmän behöver enligt strategin skapa förutsättningar för personalens kompetensutveckling så att eleverna ges möjligheter att stärka dessa kompetenser. Regeringen bedömde i skrivelsen om samisk utbildning (skr. 2017/18:68) att ovan nämnda åtgärder är de mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivande och att tillkännagivandet därmed fick anses slutbehandlat. har konstaterat att regeringen redovisat ett antal genomförda åtgärder. Utskottet har dock ansett att ytterligare insatser behövs på området och att tillkännagivandet därmed inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21 s. 25, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). 2021/22:75 Utbildnings- departementet budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 93) att inte anser tillkännagivandet slutbehandlat och att punkten därför åter är öppen. Kommuner och Regioner (SKR) har 2019 överlämnat rapporten handlingsplan för digitalisering av skolväsendet till (U2019/01776), om digitaliseringens möjligheter för att främja kunskapsutveckling och likvärdighet i skolväsendet. Rapporten innehåller dels en kartläggning och analys av uppmärksammade och övergripande behov hos huvudmännen, dels en kartläggning och analys av pågående initiativ och aktiviteter. Rapporten innehåller även en plan för fortsatt arbete och förslag på nya initiativ och aktiviteter. Exempel på initiativ som rör kompetensutveckling är ett breddat och förstärkt uppdrag till gällande fortbildning och kompetensutvecklande insatser inom digitaliseringsområdet och att rektorsprogrammet och fortbildningen av rektorer utvecklas så att rekto- rerna bättre förbereds på att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete. har ett samlat ansvar (sektorsansvar) inom ramen för sitt verksamhetsområde när det gäller de statliga insatserna för att ta tillvara digitaliseringens möjligheter för ökad måluppfyllelse och Detta innefattar att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda myndigheter och andra relevanta parter (18 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). ska enligt sin instruktion även svara för nationellt prioriterade fortbildnings-, kompetensutvecklings- och stödinsatser inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram (7 §). Sammantaget ger det möjlighet att utifrån identifierade behov ta fram relevanta stödinsatser gällande bl.a. digitaliseringens möjligheter för huvudmän, rektorer, lärare, förskollärare och annan personal i gäller dessutom ett nytt måldokument för Rektorsprogrammet som fattat beslut om. Styrning, organisering och kvalitet ingår nu att rektorn efter utbildningen bl.a. ska kunna identifiera verksamhetens behov av digitalisering utifrån pedagogiska, administrativa och tekniska perspektiv. 2021 har delar av skolväsendet med anledning av covid-19-pandemin behövt ställa om till digital undervisning. har fått i uppdrag att bl.a. följa upp konsekvenserna av pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som har vidtagits på området med anledning av pandemin (U2020/06613). I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av, och föreslå, fortsatta åtgärder. Uppdraget delredovisades och den Uppdraget ska även delredovisas och Vidare har fått i uppdrag att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta tillvara digitaliseringens möjligheter i undervisning och I detta ingår att genomföra insatser för att höja lärarnas kompetens inom distans- och fjärrundervisning. (U2020/06613). Av den redovisning som lämnade framgår att myndigheten planerade att bl.a. främja forum för samverkan mellan lärosäten som ett stöd i deras arbete med att säkerställa att skolväsendet får nyutbildade lärare med adekvat digital kompetens. Vidare avsåg myndigheten att följa upp redan genomförda insatser för skolväsendets digitalisering och fortsätta att arbeta med forskningsspridning inom ämnesområdet digitalisering. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.5.1 s. 86) gjort bedömningen att det arbete som redovisats ovan är det mest ändamålsenliga och att tillkännagivandet därmed får anses slutbehandlat. har inte haft några synpunkter på regeringens hantering av tillkännagivandet (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Punkten är slutbehandlad. Punkt 30 om digitaliserade nationella prov med extern rättning*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att digitaliserade nationella prov med extern rättning ska införas (bet. 2015/16:UbU14 s. 116 f.). lämnade Utredningen om nationella prov (U 2015:02) betänkandet Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedöm- ning (SOU 2016:25). Utredningen föreslog en stegvis digitalisering av nationella prov och en mer likvärdig bedömning av proven. Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . Den 14 sep- tember 2017 beslutade regeringen propositionen Nationella prov – rättvi- sa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14). Regeringen bedömde i propo- sitionen att tillkännagivandet om att digitaliserade nationella prov ska införas är slutbehandlat. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen (bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44). har konstaterat att frågan inte har han- terats i enlighet med tillkännagivande och att det därmed inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110 f.) att punkten åter är öppen. beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för avseende (U2019/03690/GV). Myndigheten fick då i uppdrag att utreda hur central rättning av nationella prov kan införas samt förutsättningar för och konsekvenserna av ett sådant införande. Uppdraget redovisades till regeringen (U2020/05137). Genom en ändring av uppdraget att digitalisera de nationella proven m.m. (U2017/03739, U2019/03788) fick i uppdrag att föreslå hur central rättning av betygsstödjande nationella prov i ämnena svenska, svenska som andraspråk och engelska kan utformas, och att i arbetet med uppdraget om digitalisering och automaträttning ta hänsyn till att sådan central rättning av nationella prov ska införas (U2021/03346). Uppdraget ska redovisas (U2021/03958). Införandet av digitala nationella prov och bedömningsstöd har försenats med anledning av den s.k. Schrems II-domen (dom av i mål C-311/18) som är ett förhandsavgörande av som rör frågor om överföring av personuppgifter till tredjeland.