prop · H903156 · 2022-03-22 00:00:00 — Det föreslås dock också att innan rektorn fattar ett sådant beslut som innebär undervisning i en annan undervisningsgrupp ska rektorn bedöma hur åtgärden kan påverka övriga elevers utbildning i den gruppen. När det gäller en placering i en särskild undervisningsgrupp anförs att det ska beaktas att de elever som går där redan har bedömts ha behov av särskilt stöd och att det därför är viktigt att deras förutsättningar för lärande inte försämras. Om det är fråga om en tillfällig placering vid en annan skolenhet fattas dessutom ett sådant beslut alltid gemensamt med rektorn vid den mottagande skolenheten (5 kap. 13 § andra stycket). Regeringen påpekar i den nämnda propositionen att undervisning i en särskild undervisningsgrupp inte alltid är lämplig. Detta påverkas bl.a. av den berörda elevens behov, vilken personalkompetens som finns kopplad till gruppen och hur en sådan tillfällig placering bedöms påverka de elever som redan ges undervisning i den särskilda undervisningsgruppen. I vissa fall kan exempelvis enskild undervisning vara ett lämpligare alternativ. Det kan också nämnas att det i skollagen finns bestämmelser om mottagande av en elev i en annan kommun än hemkommunen (10 kap. 25– 28 §§ för ). Det gäller bl.a. elever som har särskilda skäl att få gå i den andra kommunens skola och elever som vistas i HVB-hem där. I en kommun där det inte finns någon resursskola kan det, som SPSM är inne på, ibland finnas skäl att se över möjligheterna till interkommunal samverkan. Placering vid en resursskola ska alltid utgå från principen om barnets bästa Barnets bästa ska komma i främsta rummet och barnets egen åsikt ska vägas in vid beslut om placering vid en resursskola, i enlighet med vad som framförs av såväl utredningen som av flera remissinstanser såsom SPSM, och . Detta bedöms dock redan följa av skollagen. Enligt en av portalparagraferna i skollagen ska barnets bästa vara utgångspunkt i all utbildning och annan verksamhet som rör barn. Med barn avses varje människa under . Barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas. Barn ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller henne. Barnets åsikter ska vidare tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad (1 kap. 10 §). Enligt skollagens förarbeten tar denna portalparagraf sin utgångspunkt i artikel 3 om barnets bästa i främsta rummet och artikel 12 om barnets rätt att komma till tals och bli hörd i FN:s konvention om barnets rättigheter, . Barnets bästa förutsätter att en bedömning görs av vilka konsekvenser ett visst beslut eller en åtgärd får för det enskilda barnet eller för en grupp av barn. Vid en sådan bedömning, eller barnkonsekvensanalys, ska barnets bästa väga tungt i förhållande till andra avvägningar. 2009/10:165 s. 229 f.). Portalparagrafen ska tillämpas i relation till alla relevanta bestämmelser i skollagen, såsom de föreslagna bestämmelserna om placering vid resursskola. I förarbetena till skollagen uttalas att för barn i förskolan och underåriga elever i övriga skolformer utövas bestämmanderätten i deras personliga angelägenheter enligt av deras vårdnadshavare, men det påpekas att vårdnadshavarna enligt ska ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål i takt med stigande ålder och utveckling (propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet [prop. 2009/10:165] s. 226 f.). Den som har fyllt har enligt 29 kap. 12 § skollagen rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt skollagen. Denna rätt gäller också ansökan till gymnasieskolan, gymnasiesärskolan eller vuxenutbildning och överklagande av beslut i fråga om sådan utbildning även om den sökande eller den klagande inte har uppnått . Det sagda innebär att när det gäller en placering i en resursskola inom ska elevens inställning så långt det är möjligt klarläggas. Eleven ska ha möjlighet att fritt uttrycka sina åsikter och åsikterna ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. När det gäller elever i är det dock fortfarande vårdnadshavaren som t.ex. ansöker om placering av eleven vid en viss skolenhet (se vidare avsnitt 6.1.2). En elev som får sin utbildning i en resursskola bör som huvudregel ha sin skoltillhörighet där Det framgår av utredningen att kommuner som har egna resursskolor hanterar frågan om elevens formella placering på olika sätt. Eleven förefaller oftast få sin formella placering vid resursskolan och rektorn där blir då ansvarig rektor för eleven. I vissa kommuner behåller däremot eleven sin placering i hemskolan, trots att eleven får all sin utbildning vid resurs- I så fall är det formellt fråga om en särskild undervisningsgrupp enligt 3 kap. 11 § skollagen (se avsnitt 5.3) och det är rektorn på elevens hemskola som har ansvaret för utbildningen. Enligt skollagen är det rektorn som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en skolenhet (2 kap. 9 §). En rektor beslutar om sin enhets inre organisation, ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov och fattar i övrigt de beslut som framgår av skollagen och andra författningar (2 kap. 10 §). Beslut om enhetens inre organisation är t.ex. beslut om elevernas fördelning på klasser eller grupper. Som framgår av avsnitt 5.2 är det också rektorn som fattar beslut om åtgärdsprogram för en elev som behöver särskilt stöd. Sådant stöd kan t.ex. ges i en särskild undervisningsgrupp (3 kap. 9 och 11 §§ skollagen). Utredningen och majoriteten av remissinstanserna anser att en elev som går på en resursskola bör få sin formella placering vid resursskolan och att den tidigare skolplaceringen bör upphöra. Det innebär att resursskolans rektor blir ansvarig rektor. ser det som den enda rimliga lösningen och anser att det är självklart att eleven tillhör den resursskola eleven går på och att en elev endast ska ha en ansvarig rektor. Även SKR anser att resursskolans rektor bör vara ansvarig för eleven , men att det ska vara möjligt för en elev att behålla kontakten med ordinarie skolverksamhet i de fall det gynnar eleven, exempelvis vid kortare placeringar. anser däremot att elever som placeras i kommunala resursskolor bör behålla sin skolplacering i hemskolan. bör placeringen tidsbegränsas och omprövas kontinuerligt terminsvis. Målet är att eleven ska få utveckla strategier och färdigheter som behövs för att hantera en social kontext både i generella klassrumskontexter och framtida sociala samhällskontexter. För att skapa möjlighet för återgång till hemskolan ska huvudman och rektor enligt garantera kompetensutveckling för att skapa en inkluderande miljö. Som angetts ovan är utgångspunkten för en placering vid en resursskola att resursskolans specifika utformning och lärmiljö bedöms möta elevens stödbehov, vilket ofta kan tala för en mer varaktig placering som eleven och vårdnadshavarna ska kunna känna trygghet i. För mer kortvariga placeringar kan exempelvis en särskild undervisningsgrupp inom den ordinarie vara att föredra. En ordning där elever i en resursskola, som avses få sin utbildning där , inte formellt placeras vid resursskolan riskerar att skapa oklarhet kring vilken av skolorna som har ansvaret för eleven, bl.a. i fråga om uppföljningen av elevens åtgärdsprogram. Som resursskolor anger kan det också uppstå osäkerhet kring till vem vårdnadshavarna ska vända sig till med frågor eller samverka med. Utsikterna att återgå till en ordinarie grundskola kan också, som utredningen framhåller, ibland vara bättre om det är en annan skola än den tidigare ifall eleven har negativa erfarenheter därifrån. Detta talar för att en elev som får sin utbildning i kommunens resursskola inte bör behålla sin tidigare placering utan få sin formella skolplacering och ansvarig rektor vid resursskolan. Placeringen bör vidare inte tidsbegränsas i förväg utan baseras på den enskilde elevens behov. Däremot finns det skäl att noggrant följa upp placeringen, vilket behandlas nedan i avsnitt 6.1.3. Det kan nämnas att när en elev byter skol- 2021/22:156 enhet ska den skolenhet som eleven lämnar överlämna sådana uppgifter om eleven som behövs för att underlätta övergången till den mottagande skolenheten (3 kap. 12 j § skollagen). Förslaget innebär, som framgår ovan, att en placering vid en resursskola ska grundas på elevens stödbehov. I likhet med utredningens förslag lämnas i denna proposition inga förslag till ändringar i bestämmel- serna om särskild undervisningsgrupp. Det innebär att det inte kan ute- slutas att en kommun väljer att inrätta en resursskola där elever placeras formellt som kommunen väljer att även förlägga en särskild undervisningsgrupp där (se närmare nedan om olika alternativ för Som HFD lyfter i sitt avgörande om kommunala resursskolor (HFD 2017 ref. 50) medför den kommunala självstyrelsen att en kommun har en betydande frihet att själv bestämma hur den kommunala verksam- heten ska organiseras och administreras. I samma rättsfall uttalar dom- stolen också att de elever som sökt sig till en resursskola måste anses ha såväl sin ordinarie skolplacering som sin ordinarie undervisningsgrupp i Som närmare utvecklas i avsnitt 6.1.2 föreslås att elevers vårdnadshavare alltid ska ha möjlighet att ansöka om placering vid en Om det skulle uppstå en situation där vårdnads- havarna är missnöjda med att deras barn formellt är placerade på hem- skolan i stället för på resursskolan kommer de alltså att kunna ansöka om en placering vid resursskolan. Det föreslås även att elevens rektor, om eleven är placerad vid en av kommunens skolenheter och vårdnadshavarna medger det, ska kunna ansöka om en sådan placering. även rektorn har möjlighet att ansöka om en sådan placering om det upp- står otydligheter eller nackdelar med anledning av elevens fortsatta for- mella placering på den tidigare hemskolan. När det gäller placeringar vid resursskolor lyfter några remissinstanser, bl.a. SPSM och , vikten av eller vill se tydliggöran- den om att lärare i såväl resursskolor som mindre undervisningsgrupper ska ha behörighet och hög kompetens. lyfter bl.a. vissa kompetens- och resursfrågor. konstateras att dessa frågor inte behandlas i delbetänkandet. som driver en resursskola inriktad mot elever i behov av särskilt stöd ansvarar dock givetvis som huvudman för att eleverna får sina stödbehov tillgodosedda (jfr 2 kap. 8 § skollagen om huvudmannens ansvar). ringen föreslår också att det förtydligas i lagtexten att kommunen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resurs- skolan erbjuder för att kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att undvika svårigheter i sin skolsituation. Även om det inte finns några närmare formella krav på en resursskola krävs alltså att resursskolan bedöms erbju- da eleverna sådant särskilt stöd som de behöver. Kommuner ska också för- dela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 b § skollagen). vidare att endast den som har legitimation som lärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen (2 kap. 13 § skollagen) och regeringen arbetar aktivt för att lösa lärarbristen. Enligt bör det finnas en möjlighet att anordna en skolenhet bestående av flera mindre resursskolor, även om grupperingarna ligger på geografiskt avstånd. Vårdnadshavarna skulle då kunna ansöka till kommunens resursskola och inte till flera små skolenheter. Det kan konstateras att utredningen inte har lämnat några förslag om att frångå definitionen av skolenhet för resursskolor, vilket skulle kräva ytterligare utredning. Begreppet skolenhet definieras i skollagen som en organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad (1 kap. 3 §). För att flera byggnader ska anses som en skolenhet krävs enligt förarbetena att de ligger någorlunda nära varandra och på ett naturligt sätt hör ihop (prop. 2009/10:165 s. 633). Regeringen gör också bedömningen att det kan vara betydelsefullt för elever och vårdnadshavare att veta hur nära hemmet aktuell resursskola ligger och att kunna söka till just den skolan. Kommuner ska kunna organisera särskilt stöd utifrån sina förutsättningar Det framgår av utredningens kartläggning att det finns vissa gränsdragningsproblem mellan kommunala resursskolor och s.k. kommunövergripande särskilda undervisningsgrupper, där kommunen samlar elever från flera av sina skolenheter. Enligt utredningen är de elever som blir aktuella för placering i resursskola desamma som de som blir aktuella för placering i en kommunövergripande särskild undervisningsgrupp. En del kommuner har också kommunövergripande särskilda undervisningsgrupper som riktar sig till elever med specifika funktionsnedsättningar som exempelvis hörselnedsättning eller språkstörning. finns i de kommunövergripande särskilda undervisningsgrupperna även elever som är placerade på HVB-hem i kommunen. En elev som går i en kommunövergripande särskild undervisningsgrupp verkar enligt utredningen oftast behålla sin placering i hemskolan, även då undervisningen bedrivs vid en annan skolenhet där gruppen är placerad. Men det finns också kommuner där eleven formellt placeras vid den skolenhet där gruppen finns. Det kan nämnas att det för utredningen har varit angeläget att inte föreslå lagstiftning som skulle försvåra för andra typer av organisatoriska lösningar, som t.ex. kommunövergripande särskilda undervisningsgrupper. vill se tydligt avgränsade och reglerade former för hur särskilt stöd kan ges utanför elevens ordinarie undervisningsgrupp, där bl.a. en kommunövergripande undervisningsgrupp i normalfallet bör omfatta samtliga ämnen och vara . Plats på en resursskola bör enligt kommunen i normalfallet bara kunna bli aktuellt om en återgång till ett mer vanligt skolsammanhanhang bedöms vara möjlig först i samband med övergången till gymnasiet. Regeringen konstaterar att utredningen har gjort bedömningen att dagens reglering om särskild undervisningsgrupp i 3 kap. skollagen varken behöver eller bör förändras. Något förslag till förändringar när det gäller särskilda undervisningsgrupper, däribland kommunövergripande sådana, har således inte lämnats av utredningen. En stor majoritet av remissinstanserna instämmer i utredningens bedömning, bl.a. BO som anser att dagens regelverk är i överensstämmelse med . Det finns vidare ett värde i att kommunerna utifrån sina lokala förutsättningar och behov kan utforma och organisera det särskilda stödet till de 2021/22:156 elever som behöver det på ett relevant och flexibelt sätt. Situationen i storstadsområden med ett stort elevunderlag ser t.ex. annorlunda ut än på andra håll i landet. Bland annat understryker att ökade möjligheter att inrätta kommunala resursskolor inte får medföra sämre möjligheter för hörselskadade barn att gå i en kommunövergripande särskild undervisningsgrupp anpassad för deras behov. Eftersom eventuella förändringar avseende särskilda undervisningsgrupper skulle behöva utredas noggrant lämnas inga förslag i den delen i denna proposition. När det gäller Linnéuniversitetets synpunkt om att kommunala resursskolor leder till mer bristande likvärdighet då kommuner organiserar stöd på olika sätt kan det konstateras att kommuner kan organisera det särskilda stödet utifrån sina lokala förutsättningar. Regeringen delar Autism- och uppfattning att det är viktigt att skollagen medger flexibilitet i olika lösningar beroende på en kommuns förutsättningar när det gäller elever i behov av särskilt stöd i ett mindre undervisningssammanhang. Regeringens förslag innebär således att en elev kan placeras vid en resursskola med tillämpning av de föreslagna placeringsreglerna eller få sitt behov av särskilt stöd tillgodosett på andra sätt, t.ex. i en lokal eller kommunövergripande särskild undervisningsgrupp. Som angetts tidigare kan det inte uteslutas att en särskild undervisningsgrupp lokaliseras till en resursskola om det skulle vara till elevernas bästa. Eftersom resursskolorna enligt utredningen ofta är små skolenheter som inte har plats för alla sökande är dock denna möjlighet sannolikt begränsad. Ett placeringsbeslut fattas alltid av kommunen. Ett beslut enligt 3 kap. skollagen om att en elev ska få hela eller delar av sin undervisning i en särskild undervisningsgrupp är däremot ett rektorsbeslut inom ramen för ett beslut om åtgärdsprogram. Även om särskild undervisningsgrupp enligt förarbetena kan betyda både undervisning i en annan gruppering inom skolenheten eller undervisning i andra lokaler med annan personal, så är det inte fråga om ett byte av skolenhet i sådana fall. Ett beslut om åtgärdsprogram kan enligt förarbetena inte innebära byte av skolenhet. När en elev byter skolenhet ska i stället bestämmelserna om placering av elever vid skolenheter tillämpas (prop. 2009/10:165 s. 292, 666 och 724). Detta framgår även av praxis från (se t.ex. nämndens beslut , dnr 2016:622). När det gäller rektorsbeslut om att en elev ska ges särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp, inom eller utanför skolenheten, är det viktigt att komma ihåg att sådana beslut alltid kräver särskilda skäl, att placeringen regelbundet ska omprövas och att ett sådant beslut kan överklagas till (28 kap. 16 § och prop. 2009/10:165 s. 293). Om en elev ska byta skolenhet till en ordinarie grundskola där en kommunövergripande särskild undervisningsgrupp är förlagd ska således de vanliga placeringsreglerna tillämpas (10 kap. 30 och 31 §§). Enligt förarbetena är den självklara utgångspunkten för elever i behov av särskilt stöd att stödinsatserna ska ges i den skolenhet där eleven går. För att mot vårdnadshavares vilja flytta en elev i behov av särskilt stöd till en skolenhet där stödet kan ges krävs därför att det uppstår betydande svårigheter för kommunen (prop. 2009/10:165 s. 379). Även sådana beslut kan överklagas till (28 kap. 12 §). När det gäller de nackdelar i fråga om ansvarig rektor som har nämnts Prop. 2021/22:156 ovan, när en elev formellt är placerad på hemskolan sam- tidigt som eleven genom särskilda undervisningsgrupper deltar i undervisning på andra skolenheter, kan följande nämnas. Vårdnadshavare som är missnöjda med att deras barn är placerade på hemskolan, men deltar i en särskild undervisningsgrupp på en annan skolenhet, har enligt gällande rätt möjlighet att ansöka om placering på den skolenhet där den särskilda undervisningsgruppen är placerad. Ett beslut om avslag på en sådan ansökan kan överklagas till . Som nämnts ovan föreslås vidare i avsnitt 6.1.2 att vårdnadshavarna också alltid ska kunna ansöka om placering på en resursskola, varför vårdnadshavare, om den situationen skulle uppstå att deras barn är placerat på hemskolan men genom en särskild undervisningsgrupp deltar i undervisning på en resursskola, kommer att kunna ansöka om en placering på resursskolan. Sammantaget bedöms gällande rätt tillsammans med förslagen i denna proposition innebära att det kommer att finnas möjligheter för kommuner att anpassa organisationen och undervisningen efter lokala förhållanden och elevernas individuella behov som vårdnadshavarna kommer att ha tillräckliga möjligheter att påverka situationen. 6.1.2Ansökningsförfarandet ska vara likvärdigt och urval ska göras utifrån elevernas behov Regeringens förslag: En kommun ska besluta om placering av en elev vid en resursskola inom , efter ansökan av elevens vårdnadshavare. Ansökan ska även få göras av elevens rektor, om eleven är placerad vid en av kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare medger det. Om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att en elevs placering vid en resursskola ska förutsätta elevens vårdnadshavares medgivande, men utredningen föreslår ingen reglering av vem som har rätt att ansöka om placeringen. Utredningen föreslår inte heller någon reglering om urval. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen invändning mot utredningens förslag. Flera remissinstanser har dock synpunkter om att ansökningsförfarandet bör regleras och vissa anser att det bör förtydligas vad som gäller i fråga om urval. () ser positivt på att en placering vid en resursskola inte ska kunna ske utan vårdnadshavarnas medgivande, men vill lyfta vikten av att elever vars vårdnadshavare inte medger det fortsatt får stöd i enlighet med skollagens bestämmelser vid den ordinarie skolan. Kommuner och Regioner (SKR) anför att ett nära samarbete med eleven och vårdnadshavarna är en förutsättning för att placeringen ska kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt varför ett medgivande är önskvärt. SKR anser vidare att ett ansökningsförfarande där vårdnads- havare är inblandade inte är nödvändigt, då kommunen utifrån en profes- 2021/22:156 sionell bedömning erbjuder placering när det anses vara lämpligt. kommun stödjer att kommuner själva ska utforma rutiner för ansökan till resursskola då förutsättningarna ser olika ut. ställer sig bakom kravet på vårdnadshavarnas medgivande och anser att det är bra att kommunen fattar beslut om placering och att skolorna inte är sökbara i vanlig mening, då en placering aldrig får bli rutinmässig och då målet även fortsättningsvis måste vara att alla elever, i så stor utsträckning som möjligt, utbildas tillsammans. önskar att utredningen tagit ett tydligare ställ- ningstagande för vikten av att skapa ett enhetligt ansökningssystem och tydligare pekat ut skolan som ansvarig i detta. Detta då en placering enligt utredningen ska föregås av en pedagogisk bedömning av särskilt stöd som sker av rektor. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ser ett behov av att tydliggöra skrivningen kring vem som ansöker till resursskola då otydlighet på denna punkt riskerar att leda till bristande likvärdighet över landet och svårigheter med uppföljning och nationell utvärdering. kommun anser att de olika förhållningssätten gällande vårdnads- havares samtycke till resursskola respektive särskild undervisningsgrupp väcker frågetecken kring hur resursskolor ska förstås gentemot bestäm- melserna om särskilt stöd. Enligt kommunen är det visserligen en rimlig utgångspunkt att vårdnadshavare samtycker till en ny skolplacering i resursskola, men att de när som helst kan avbryta en placering skulle kunna leda till negativa konsekvenser om de inte delar bedömningen av en elevs behov av särskilt stöd. undrar bl.a. om en kommun kan kringgå vårdnadshavarens medgivande genom att i stället placera eleven i en kommunövergripande särskild undervisningsgrupp vid resursskolan. Enligt är det inte heller belyst hur ett elevintag som grundar sig på att eleverna diagnostiserats med en viss funktionsnedsättning förhåller sig till diskrimineringslagstiftningen. anser att en elev ska kunna placeras i en resursskola utan vårdnadshavarnas medgivande, om rektor begär det. bundet anser att en professionell bedömning av var en elev i behov av särskilt stöd erbjuds den bästa lärmiljön, ska gå före en vårdnadshavares rätt till val av skola. delar utredningens förslag men anser att det kan bli svårt för föräldrar att förstå skillnaden mellan en och en fristående resursskola och varför man t.ex. kan söka till den ena men inte den andra. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) delar utredningens syn på att det inte bör vara en rättighet för vårdnadshavare att få ett val av resursskola tillgodosett. anser att eleven och elevens vårdnadshavare alltid bör ha rätt att ansöka om en placering i en resursskola, alternativt initiera en utredning som kan leda till en sådan placering, oavsett vilken kommun de bor i. anser att begreppet medgivande är mindre lämpligt än ansökan och inte i linje med domen från HFD om kommunala resurs-