prop · H903216 · 2022-04-12 00:00:00 — underlag för att utforma stödet till den arbetssökande, och att stödet i form av arbetsmarknadspolitiska insatser därigenom kan bli mer ändamålsenligt och sammanhållet än vad som annars skulle vara fallet. kan en leverantör få tillgång till uppgifter som finns hos Arbetsförmedlingen om den enskilde ger sitt medgivande till att myndigheten lämnar ut sådana uppgifter. Med dessa lagförslag får Arbetsförmedlingen möjlighet att lämna sekretessbelagda uppgifter, bl.a. om en enskild deltagare, till leverantörer som utför arbetsmarknads- politiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen utan att detta är beroende av den enskildes medgivande. Detta kommer att förbättra leverantörens förutsättningar att stödja den enskilde på ett effektivt sätt. Förutsatt att Arbetsförmedlingen använder sig av denna möjlighet innebär det också att en arbetssökande som deltar i insatser hos en leverantör slipper lämna viss information . Därmed minskar bördan för den enskilde att lämna uppgifter och även risken för onödiga ledtider. Vissa remissinstanser anser att lagförslagen medför risker för den framhåller också att förslagen kan medföra fler prövningar och en risk att dessa inte görs tillräckligt grundligt och att integritetskänsliga uppgifter därmed lämnas ut. Regeringen bedömer att det medför vissa risker ur integritets- skyddssynpunkt när kretsen av personer som potentiellt kan få ta del av uppgifter om enskildas personliga förhållanden utvidgas till aktörer Lagförslagen innebär att arbetssökande som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen kan förvänta sig att uppgifter om deras förhållanden kan komma att lämnas ut till en leverantör, om han eller hon anvisas till insatser som leverantören utför. Det är inte obligatoriskt att delta i arbetsmarknadspolitiska insatser, och den arbetssökande skulle i princip kunna välja att inte delta i en anvisad insats som utförs av en leverantör, för att därigenom undvika att uppgifterna lämnas ut. dock i förlängningen kunna medföra att han eller hon förlorar sin rätt till ersättning och inte kan ta del av det stöd som erbjuds i insatsen. torde därför många arbetslösa ha små möjligheter att välja att avstå. Utifrån ett samhällsperspektiv är det inte heller önskvärt att den arbetssökande väljer att avstå från deltagande i arbetsmarknadspolitiskt motiverade insatser, eftersom den arbetssökandes tid i arbetslöshet då riskerar att förlängas. Regeringen anser att dessa risker ur integritetsskyddssynpunkt bör vägas mot de fördelar som förändringarna bedöms innebära för de arbets- För att motverka de ökade integritetsriskerna föreslås att en Prop. 2021/22:216 straffsanktionerad tystnadsplikt införs för anställda och andra som deltar i eller har deltagit i en leverantörs verksamhet. En sådan tystnadsplikt innebär att uppgifterna omfattas av ett starkare skydd än den avtalsreglerade tystnadsplikt som används , vilket kan få viss positiv effekt för skyddet av den personliga integriteten. Det kan bl.a. bidra till att upprätthålla den arbetssökandes förtroende för att han eller hon kan lämna uppgifter om personliga förhållanden till såväl Arbetsförmedlingen som en leverantör, utan att uppgifterna riskerar att obehörigen lämnas ut. Personal hos leverantören ska inte heller ta del av denna typ av information i högre utsträckning än vad som kan anses vara nödvändigt för att utföra den aktuella insatsen. Vidare är leverantörer, när de behandlar personuppgifter, skyldiga att följa EU:s dataskyddsförordning och lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, förkortad dataskyddslagen. Den föreslagna tystnadsplikten för denna typ av uppgifter medför en viss inskränkning av yttrandefriheten för de personer som på grund av anställning eller på något annat sätt deltar eller har deltagit i en leverantörs verksamhet. Regeringen bedömer dock att det kommer att röra sig om en mycket liten begränsning av dessa personers yttrandefrihet och att behovet av tystnadsplikt för att åstadkomma ett ändamålsenligt skydd väger tyngre. Förslaget om att uppgifter som har avskilts för statistikändamål hos Arbetsförmedlingen ska gallras när de är nödvändiga kan ha en påverkan på den personliga integriteten i de fall ändringen leder till att uppgifter sparas längre än vad som är fallet med nuvarande bestämmelse som innebär att uppgifter ska gallras efter avskiljandet. Regeringen anser att denna påverkan är befogad och proportionerlig med beaktande av det starka allmänintresse som finns av statistikproduktion och för att kunna göra jämförelser med händelser långt tillbaka i tiden. En ändring av bestämmelsen innebär också att det finns utrymme att gallra uppgifter som har avskilts för statistikändamål innan det har gått , dvs. vissa personuppgifter kommer att bevaras än vad som är fallet. Detta är i linje med principen om lagringsminimering enligt dataskyddsförordningen. 12.3Konsekvenser för statliga myndigheter De lagändringar som föreslås i propositionen medför inte i sig, med undantag för förslaget om att ta bort kravet på att material ska lämnas över till en arkivmyndighet, några krav på förändringar i Arbetsförmedlingens eller andra statliga myndigheters verksamheter. Som beskrivs ovan regleras verksamheten i huvudsak i förordning. Det är främst i förordning och genom annan styrning än lag som den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, med leverantörer som utförare av insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen, kommer att styras. De föreslagna lagändringarna bedöms skapa förutsättningar för Arbetsförmedlingen att bedriva delar av verksamheten på ett mer effektivt sätt än vad som annars hade varit fallet. Genom att myndigheten ges 2021/22:216 möjlighet att lämna ut vissa uppgifter till leverantörer, i kombination med föreslaget bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om uppgiftsskyldighet för leverantörer, upprätthålls förutsättningarna för ett effektivt informationsflöde mellan Arbetsförmedlingen och leverantörerna. Det skapar i sin tur förutsättningar för att Arbetsförmedlingen ska kunna fatta arbetsmarknadspolitiskt motiverade beslut om insatser för arbetssökande, för kontroll och uppföljning av leverantörer och tjänster liksom för myndighetens kontrolluppdrag i förhållande till individersättningarna. För att det ska finnas goda förutsättningar för att de uppgifter om enskildas förhållanden som leverantörerna får del av med stöd av dessa förslag ska hanteras på ett säkert sätt, och inte riskera att spridas till obehöriga, kommer det också att vara viktigt att Arbetsförmedlingen noga överväger vilka mer specifika krav som myndigheten bör ställa på leverantörens verksamhet, samt vilket stöd som myndigheten kan tillhandahålla leverantörerna i detta avseende. Arbetsförmedlingen påpekar att de föreslagna förändringarna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) kommer att kräva ett omfattande arbete på myndigheten med bl.a. kompetensutveckling för medarbetarna och anpassning av arbetsprocesser och systemstöd. Regeringen anser att sådan kompetensutveckling och anpassning är viktigt för att säkerställa en effektiv och rättssäker tillämpning av nya bestämmelser. Enligt den arbetsgivarpolitiska delegeringen, som gäller i staten, är det här frågor som respektive myndighet har att hantera inom ramen för sitt förvaltningsanslag. Förslaget om att tydliggöra att överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och kommuner får innefatta ersättning bedöms kunna innebära konsekvenser för Arbetsförmedlingen. Regeringen bedömer att en uttrycklig reglering minskar risken för att otydlighet leder till att ändamålsenliga överenskommelser inte kommer till stånd. På det sättet ökar myndighetens möjligheter att använda överenskommelser om att kommunen ska anordna aktiviteter för deltagare i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som verktyg för att ta tillvara kommunernas kompetens. Förslaget om att tillämpningsområdet för lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen ska förtydligas innebär att otydlighet om huruvida lagen förhindrar myndigheten att upphandla förmedlingsinsatser enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling med den enskildes val som fördelningsnyckel undanröjs. Därmed bedömer regeringen att myndighetens möjlighet att anskaffa tjänster på det sätt som vid varje enskilt tillfälle bedöms vara mest ändamålsenligt ökar. Förslaget om att ta bort kravet på att material som ska bevaras för vetenskapliga eller historiska forskningsändamål ska lämnas över till en arkivmyndighet innebär något lägre kostnader för som inte behöver ta hand om materialet och inte heller behöver hantera förfrågningar från enskilda att ta del av materialet. Kostnaderna blir lägre för Arbetsförmedlingen eftersom arbetet med att föra över materialet till försvinner. Dock tillkommer viss kostnad för Arbetsförmedlingen avseende arkivering av det material som enligt nuvarande regler förs över till . Sammantaget bedömer regeringen att förslaget inte har någon budgetpåverkan. Konsekvenser för statens budget De föreslagna lagändringarna bedöms inte i sig medföra några krav på förändringar i Arbetsförmedlingens eller andra statliga myndigheters verksamheter, och har därför inga budgetära konsekvenser för staten jämfört med . Utan dessa lagändringar bedömer regeringen dock att det skulle finnas risk för en mindre effektiv verksamhet, bl.a. i form av ökat dubbelarbete hos myndigheten och leverantörerna, längre ledtider och att myndigheten skulle få ett sämre underlag för bedömning av den enskildes behov liksom sämre förutsättningar för att fullgöra sitt kontrolluppdrag. Utan lagändringarna skulle det därför finnas en risk för ökade kostnader för eller försämrad kvalitet i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringen bedömer därmed att förslagen kan förväntas innebära en mer effektiv användning av statliga medel än vad som annars hade varit fallet. Regeringen bedömer att de förslag som lämnas i propositionen om tystnadsplikt, uppgiftsskyldighet för leverantörer, personuppgifter och gallring samt följdändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring inte i sig medför några konsekvenser för kommunerna. Förslaget om att tydliggöra att överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och kommuner får innefatta ersättning bedöms kunna innebära konsekvenser för kommuner. Genom att möjligheten att erhålla ersättning uttryckligen regleras i lagen bedömer regeringen att det minskar risken för att ändamålsenliga överenskommelser mellan kommun och Arbetsförmedlingen inte kommer till stånd. De föreslagna lagändringarna innebär inga förändringar av ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Då inga kostnader bedöms uppstå för kommunerna till följd av förslagen blir den kommunala finansieringsprincipen inte tillämplig. Kommuner och Regioner för fram att den sekretess som gäller inom innebär ett väsentligt starkare skydd än den sekretess som föreslås gälla hos Arbetsförmedlingen, varvid den enskildes vilja att ge sitt samtycke till att uppgifter hos bl.a. lämnas till Arbetsförmedlingen sannolikt minskar. Det i sin tur riskerar att försvåra förutsättningarna för s.k. trepartssamverkan. Regeringen anser att det är svårt att förutse hur ändrade sekretessbestämmelser i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten kommer att påverka enskildas vilja att lämna sitt samtycke till att sekretessbelagda uppgifter får överföras mellan olika aktörer och hur det i sin tur påverkar förutsättningarna för samverkan. De föreslagna lagändringarna kan komma att underlätta samverkan genom att Arbetsförmedlingen får lämna ut fler uppgifter som rör enskildas personliga förhållanden till jämfört med nuvarande sekretessbestämmelse. 2021/22:216 12.6 I propositionen föreslås att den nuvarande sekretessbestämmelsen för enskilds affärs- eller driftförhållanden ska ändras från ett omvänt till ett rakt skaderekvisit, dvs. till offentlighet som huvudregel. Syftet är att förbättra möjligheterna till insyn i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Detta kan generellt antas vara till fördel för företag, både företag som önskar använda Arbetsförmedlingens stöd och service, och företag som är utförare av arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen. innebär lagförslaget att fler uppgifter som rör företags affärs- eller driftförhållanden kan komma att lämnas ut. Arbetsförmedlingen konstaterar att företag kan utsättas för hårdare granskning när fler uppgifter om företag kan lämnas ut, men att allmänintresset av förbättrad insyn och ökade möjligheter att kontrollera information om stöd till arbetsgivare får anses väga över. Arbetsförmedlingen anser vidare att utformningen av den sekretessbrytande bestämmelsen innebär att det blir möjligt för myndigheten att lämna vissa uppgifter till leverantörer, bl.a. om arbetsgivare som fått stöd. Regeringen delar bedömningen att allmänintresset av insyn och förutsättningar för kontroll väger över. Det är Arbetsförmedlingen som måste göra en bedömning av vilka uppgifter som är nödvändiga för att leverantören ska kunna fullgöra sitt uppdrag i det enskilda fallet. bedömer att det är nödvändigt kommer myndigheten att ha möjlighet att lämna ut uppgifter om enskilds affärs- eller driftförhållanden, till exempel om arbetsgivare som får stöd. Som framgår av avsnitt 5.1 utesluter en presumtion för offentlighet emellertid inte att sekretess alltjämt kommer att gälla för vissa typer av uppgifter, om ett utlämnande typiskt sett kan vara ägnat att medföra skada för det intresse som ska skyddas genom bestämmelsen. De föreslagna lagändringarna bedöms därutöver inte medföra några generella konsekvenser för företag. I det följande beskrivs lagförslagens konsekvenser för de företag och andra organisationer som är eller önskar bli leverantörer av arbetsmarknadspolitiska insatser. Arbetsförmedlingen kommer med dessa förslag att ges möjlighet att lämna ut vissa uppgifter till leverantörer. Förutsatt att Arbetsförmedlingen använder sig av denna möjlighet kommer leverantören att kunna få del av uppgifter om enskilda deltagare som har framkommit vid Arbetsförmedlingens kartläggning av den enskildes situation. Leverantören behöver därmed lägga mindre tid på att själv inhämta motsvarande uppgifter som förutsättningar förbättras för att leverantören ska få en korrekt helhetsbild av den enskildes situation och behov. förekommer visserligen att leverantörer får del av uppgifter hos Arbetsförmedlingen under förutsättning att den enskilde lämnar sitt medgivande. Sådant uppgiftslämnande sker alltså inte med automatik och är inte heller förutsägbart. Det förslag till sekretessbrytande bestämmelse som lämnas i propositionen bedöms sammantaget ge bättre förutsättningar för leverantören att erbjuda den arbetssökande ett effektivt stöd, och i förlängningen också bättre förutsättningar att uppnå resultat. Dessa förbättrade förutsättningar gäller både leverantörer av förmedlingsinsatser och leverantörer som utför andra arbetsmarknadspolitiska insatser på Prop. 2021/22:216 uppdrag av Arbetsförmedlingen. Vidare föreslås i propositionen att en straffsanktionerad tystnadsplikt införs för anställda och andra som deltar eller har deltagit i en leverantörs verksamhet. Arbetsförmedlingen tecknar sekretessförbindelser med leverantörer. Från leverantörens perspektiv innebär den nu föreslagna tystnadsplikten, till skillnad från en avtalsreglerad tystnadsplikt, ett straffansvar för anställda som deltar i leverantörens verksamhet. Om en anställd bryter mot en straffsanktionerad tystnadsplikt blir det också i första hand den anställde som drabbas av sanktion, till skillnad från vid en avtalsreglerad tystnadsplikt då Arbetsförmedlingen kan komma att kräva skadestånd av leverantören, som sedan i sin tur får utkräva ansvar av den anställde. Leverantörer kommer att behöva informera anställda och andra berörda personer om tystnadsplikten. Det föreslås också ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet för en leverantör som bedriver arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen att lämna uppgifter till myndigheten. Arbetsförmedlingen upprättar avtal med leverantörer om skyldighet att lämna vissa uppgifter till Arbetsförmedlingen. En författningsreglerad skyldighet att lämna uppgifter till Arbetsförmedlingen innebär en rättslig förpliktelse för leverantörerna. Den föreslagna bemyndigandebestämmelsen bedöms därmed innebära en ökad tydlighet för leverantörerna om vilka uppgifter de är skyldiga att lämna till Arbetsförmedlingen. Eftersom den föreslagna lagändringen utgör ett bemyndigande kommer de närmare konsekvenserna emellertid att vara beroende av det fortsatta arbetet med förordningsändringar. 12.7Konsekvenser för EU-rätt och internationella åtaganden Arbetsförmedlingen anser att det i Ds 2021:27 saknas en beskrivning av varför förslagen inte berör de skyldigheter som följer av medlemskap i och att det inte heller medför några konsekvenser för internationella åtaganden. bedömer att lagförslagen inte står i strid med ratificerade men anser att det saknas en redogörelse i Ds 2021:27. Flera av förslagen aktualiserar dataskyddsförordningen. Överväganden i enlighet med dataskyddsförordningen har gjorts i respektive avsnitt. I övrigt bedöms inte förslagen beröra de skyldigheter som följer av medlemskap i . Regeringen bedömer att de föreslagna lagändringarna i övrigt inte medför några konsekvenser för internationella åtaganden. 2021/22:216 12.8 Konsekvenser i fråga om fusk, felaktiga I propositionen föreslås ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet för en leverantör som bedriver arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen att lämna uppgifter till myndigheten. En sådan skyldighet kommer bl.a. att kunna förbättra förutsättningarna för en effektiv kontroll av om de arbetssökande som deltar i sådana insatser uppfyller villkoren för respektive individersättning. Det gäller inte bara arbetssökande som kan komma att delta i förmedlingsinsatser utan även de som deltar i andra typer av insatser som Arbetsförmedlingen anskaffar . Jämfört med skapas alltså bättre förutsättningar för Arbetsförmedlingens kontroll av såväl leverantörer och insatser, som i förhållande till individersättningarna. Hur uppgiftsskyldigheten bör utformas närmare, liksom dess närmare konsekvenser, kommer att bedömas under det fortsatta förordningsarbetet. Som nämns ovan medför det vissa risker ur integritetsskyddssynpunkt när kretsen av personer som potentiellt kan få ta del av uppgifter om den enskildes personliga förhållanden utvidgas till personer utanför Arbetsförmedlingen. Det finns alltid en viss risk att personer som tar del av uppgifter om enskildas förhållanden kan nyttja dessa uppgifter för brottsliga syften. Den risken ökar ju större krets av personer som potentiellt kan ta del av uppgifterna. När fler aktörer hanterar uppgifter om enskilda ökar också risken för att det hos någon aktör kan finnas brister i dataskyddet, som t.ex. kan utnyttjas av kriminella för brottsliga ändamål. Det är bl.a. mot denna bakgrund som det i propositionen föreslås en straffsanktionerad tystnadsplikt för anställda och andra personer som är deltar eller har deltagit i en leverantörs verksamhet. Som tidigare nämnts är leverantörer också skyldiga att behandla personuppgifter i enlighet med EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen. De föreslagna lagändringarna bedöms inte medföra några direkta samhällsekonomiska eller miljömässiga konsekvenser. De bedöms inte heller medföra några direkta konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 13.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 43 § En sökande ska varnas om han eller hon 1.utan godtagbart skäl inte har medverkat till att upprätta en individuell handlingsplan hos Arbetsförmedlingen, 2.utan godtagbart skäl inte har lämnat en aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen inom utsatt tid, 3.utan godtagbart skäl inte har besökt eller kontaktat Arbetsförmedlingen, eller en leverantör som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen, , 4.utan godtagbart skäl inte har sökt lämpligt arbete som har anvisats av Arbetsförmedlingen, eller 5.inte aktivt har sökt lämpliga arbeten. Om sökanden missköter arbetssökandet enligt första stycket vid upprepade tillfällen inom samma ersättningsperiod, ska han eller hon stängas av från rätt till ersättning. Avstängningstiden ska vara vid det andra tillfället, vid det tredje tillfället och vid det fjärde tillfället. Vid ett femte fall av misskötsamhet , har sökanden inte rätt till ersättning förrän han eller hon på nytt har uppfyllt ett arbetsvillkor. Paragrafen reglerar i vilka situationer en sökande ska varnas eller stängas av från rätt till arbetslöshetsersättning när han eller hon missköter sitt Paragrafen reglerar också hur lång avstängningstiden ska Övervägandena finns i avsnitt 8. Första stycket 1 ändras genom att det förtydligas att en sökande ska varnas om han eller hon utan godtagbart skäl inte har medverkat till att upprätta en individuell handlingsplan hos myndigheten Ändringen tydliggör att det är underlåtenhet att medverka till upprättandet av en sådan handlingsplan hos just Arbetsförmedlingen som kan leda till sanktion enligt bestämmelsen. Första stycket 2 ändras genom att det tydliggörs att en sökande ska varnas om han eller hon utan godtagbart skäl inte har lämnat en aktivitetsrapport till Arbetsförmedlingen inom utsatt tid. Första stycket 3 ändras genom att det förtydligas att en sökande ska varnas om han eller hon utan godtagbart skäl inte har besökt eller kontaktat Punkten ändras även genom att ”kompletterande aktör” ersätts av ”leverantör som utför arbetsmarknads- politiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen”. avses samtliga externa leverantörer som utför insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen för arbetssökande. Till dessa leverantörer hör exempelvis leverantörer av förmedlingsinsatser, utbildningsanordnare och Första stycket 4 ändras genom att det tydliggörs att en sökande ska varnas om han eller hon utan godtagbart skäl inte har sökt lämpligt arbete som har anvisats av Arbetsförmedlingen. Ändringen gör det tydligt att det är underlåtenhet att söka lämpligt arbete som har anvisats av just Arbetsförmedlingen som kan leda till sanktion. 2021/22:216 Övriga ändringar är endast språkliga och redaktionella. 13.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:625) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 3 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en leverantör som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen att till Arbetsförmedlingen lämna uppgifter som myndigheten behöver i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Paragrafen är ny och innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet för en leverantör som utför arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen att till Arbetsförmedlingen lämna uppgifter som myndigheten behöver i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Övervägandena finns i avsnitt 6. Bemyndigandet innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om uppgiftsskyldighet för leverantörer när det t.ex. gäller uppgifter som har betydelse för ett ärende hos Arbetsförmedlingen eller uppgifter som behövs för myndighetens kontroll-, analys- och uppföljningsarbete. 4 § Den som på grund av anställning eller på något annat sätt deltar eller har deltagit i en leverantörs verksamhet att utföra arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon då har fått veta om en enskilds personliga förhållanden eller affärs- eller driftförhållanden.