prop · H903179 · 2022-03-22 00:00:00 — 15 § Vid beräkningen av längden av en avtalsspärr samt av tiodagars- frister enligt 9 § och tidsfrister för ansökan om överprövning ska 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid tillämpas. 16 § inte har följt en bestämmelse som anges i 5 §, ska ersätta den skada som därigenom har upp- kommit för en fondförvaltare. Rätten till skadestånd inbegriper även ersättning till en fondförvaltare som har deltagit i en upphandling för kostnader som fondförvaltaren har haft för att förbereda anbud och i övrigt för att delta i upphandlingen, om åsidosättandet av bestämmelsen menligt har påverkat fondförvaltarens möjligheter att tilldelas fondavtalet. 17 § Talan om skadestånd får väckas vid allmän domstol från den tidpunkt då fondavtal har slutits mellan och en fondförvaltare eller har förklarats ogiltigt enligt 12 § genom ett avgörande som har fått laga kraft. Väcks inte talan , är rätten till skadestånd förlorad. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken1 dels att 64 kap. 17 a–17 d och 19–22 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 64 kap. 17 a och 17 c §§ ska utgå, dels att 2 kap. 2 §, 64 kap. 1–3, 18, 33 och 40 §§ och 113 kap. 41 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas 13 nya paragrafer, 64 kap. 2 a, 2 b, 3 a–3 c, 26 a–26 e, 27 a, 27 b och 47 §§, och närmast före 64 kap. 2 a, 2 b, 3 a, 26 a, 26 e, 27 a och 47 §§ nya rubriker av följande lydelse. sionsmyndigheten samt av Skatte- Hos ska det finnas ett allmänt ombud för social- försäkringen. Regeringen utser det allmänna ombudet. I inledningen av avdelningarna B–G finns bestämmelser om vilken myn- dighet som handlägger ärenden om förmåner som avses i den avdelningen. I detta kapitel finns allmänna bestämmelser om premiepension i 2–6 §§. Vidare finns bestämmelser om – uttag av premiepension i 7–14 §§, –kapitalförvaltning, m.m. i 15– 22 §§, –överföring av medel och byte av fond i 23–27 §§, –ändrad pensionsrätt i 28–31 §§, –skadestånd i 32–36 §§, –kostnader för premiepensions- verksamheten i 37–45 §§, och –förbud mot marknadsföring och försäljning via telefon i 46 §. –kapitalförvaltning, m.m. i 15– 18 §§, –överföring av medel och byte av fond i 23–27 b §§, –kostnader för premiepensions- verksamheten i 37–45 §§, –förbud mot marknadsföring och försäljning via telefon i 46 §, och 64 kap. 17 a § 2018:772 64 kap. 21 § 2013:581 64 kap. 17 b § 2018:772 64 kap. 22 § 2018:772 64 kap. 17 c § 2021:1215 rubriken närmast före 17 a § 2018:772 64 kap. 17 d § 2018:772 rubriken närmast före 17 c § 2018:772. 64 kap. 19 § 2018:772 64 kap. 20 § 2013:581 Senaste lydelse 2018:772. – samverkan i 47 §. – medel som motsvarar fastställd – medel som motsvarar fastställd pensionsrätt för premiepension fon- pensionsrätt för premiepension fon- –pensionsspararen har möjlig- het att själv bestämma om förvalt- ningen av de medel som fonderas för hans eller hennes räkning, och –pensionernas storlek är beroende av värdeutvecklingen på de fon- derade medlen. Premiepensionssystemet ska erbjuda ett pensionssparande av hög kvalitet som ger en trygg pension. 1. avkastningen på pensions- spararnas fonderade medel bör vara tydligt högre än förändringen av inkomstindex enligt 58 kap. 10 § men utan garantier om viss avkast- ning, och 2. utbetalningarna av premie- pensionen bör vara allt mer förut- sägbara och stabila, med beak- tande av den återstående utbetal- ningstiden. Premiepensionssystemet ska er- bjuda valfrihet genom att pensions- spararen ska kunna påverka risk- nivå och placeringsinriktning för förvaltningen av de medel som fon- deras för spararens räkning. är försäk- ringsgivare för premiepension. Pen- sionsmyndigheten ska erbjuda pen- sionsspararna valbara fonder med olika placeringsinriktning och risk- är försäk- ringsgivare för premiepension. Pen- sionsmyndigheten ska erbjuda pen- sionsspararna ett urval av upphand- lade fonder på ett fondtorg för 3 Senaste lydelse 2018:772. Ändringen innebär bland annat att tredje stycket tas bort. profil på ett fondtorg för premie- premiepension (fondtorget för pre- i fråga om premiepension ska verksamhet i fråga om premie- pension ska bedrivas enligt för- 1. ingå avtal om att erbjuda en fond på fondtorget (fondavtal) med fondbolag, fondföretag eller för- lagen (2004:46) om värdepappers- fonder (fondförvaltare), 2.ingå samarbetsavtal med Sjunde AP-fonden, och 3.placera medlen i fonder. 1.fondförvaltare och fonder lö- pande uppfyller villkoren i fond- avtalen, och 2.fondförvaltare löpande upp- fyller kraven i 17 c § andra stycket 2–6. Ytterligare bestämmelser om verksamhet m.m. finns i lagen (2017:230) om försäkringsverksam- het i premiepensionssystemet. Pensionsspararna ska ha möjlighet att placera de medel som fonderas för deras räkning i fonder på fondtorget för premiepensionen. för premiepensionen ska erbjuda en stor bredd i urvalet av för premiepensionssystemet lämpliga fonder med olika risknivå och placeringsinriktning som ger valfrihet för en sparare vid place- ring enligt första stycket. Fonderna ska vara kostnadseffektiva, håll- bara, kontrollerbara och av hög kvalitet. ska löpande tillhandahålla fonder till fondtorget för premiepensionen genom att upphandla fonder enligt lagen (2022:000) om upphandling av fon- der till premiepensionens fondtorg. och löser in andelar i fonderna på kontakterna i övrigt med de fond- har ingått avtal med enligt lagen fonder till premiepensionens fond- torg (fondavtal). När pensionsrätt för premiepension har fastställts för en pensionssparare, ska föra över medel som motsvarar pensionsrätten samt avkastningen på dessa medel till förvaltning i 1. fonder som omfattas av fond- fondföretag som avses i 19 §, eller 2.fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden enligt lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Om pensionsspararen har tagit ut premiepension i form av livränta enligt 11–14 §§ ska medlen i stället föras över till liv- ränteverksamhet. Med valarkitekturen för premie- pensionssystemet avses den presen- tation av olika val, det stöd och den information som lämnas av Pen- sionsmyndigheten när en sparare ska ange hur spararens premie- pensionsmedel ska förvaltas. Valarkitekturen för premiepen- sionssystemet ska främja att en pen- sionssparare gör väl övervägda val om hur spararens premiepensions- medel ska förvaltas. Utgångspunkten i valarkitekturen ska vara att pensionsspararens medel förvaltas av Sjunde AP- fonden med fördelning enligt 5 kap. 1 § tredje stycket lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP- fonder). En pensionssparare som vill be- stämma hur spararens premie- pensionsmedel ska placeras kan välja att medlen enligt 23 § första stycket förs över till förvaltning i fonder som omfattas av fondavtal eller i fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden enligt lagen om allmänna pensionsfonder (AP- fonder). ska skrift- ligen informera pensionsspararen inför varje val enligt 26 c § andra stycket om innebörden av valet. Spararen ska skriftligen bekräfta att spararen har tagit del av in- formationen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela ytterligare före- skrifter om valarkitekturen. Överföring av medel när ett fondavtal upphör att gälla En pensionssparare som har pre- miepensionsmedel placerade i en fond som omfattas av ett fondavtal som har löpt ut, sagts upp eller hävts, ska av ges möjlighet att be- stämma att medlen ska placeras i en eller flera fonder som omfattas av ett fondavtal. Om en pensionssparare inte inom den tid som anges av Pensions- myndigheten bestämmer hur med- len ska placeras, ska medlen pla- ceras i en fond som i väsentliga avseenden är likvärdig med den tidigare valda fonden. av medlen ska göras med tillämp- fastställts enligt 2 kap. lagen (2022:000) om upp- handling av fonder till premiepen- Om det inte finns någon likvärdig fond enligt 27 a §, ska medlen pla- ceras i förvaltning av Sjunde AP- fonden enligt 5 kap. 1 § tredje stycket lagen (2000:192) om all- männa pensionsfonder (AP- fonder). Om det finns särskilda skäl, får placera med- len enligt första stycket utan att först ge pensionsspararen möjlig- het att bestämma hur medlen ska placeras. Talan om skadestånd som avses i 32 § får föras av . avser att föra talan mot en fondförvaltare i fråga om ett fondavtal som har ingått, får Pen- sionsmyndigheten uppdra åt den myndigheten att föra talan om skadestånd enligt 32 § mot samma förvaltare. En pensionssparare för vars räkning sådana fondandelar som avses i 32 § har förvärvats har också rätt att föra talan om skadestånd till myndigheten. Detta gäller dock endast om har förklarat att den –inte avser att föra talan om skadestånd, och –inte heller har träffat någon uppgörelse om skadeståndsskyldighet. ska ta ut av- ska ta ut av- gifter från fondförvaltare för att gifter från fondförvaltare för att täcka myndighetens kostnader för täcka myndighetens kostnader för information om fonder. enligt 17 c §, och fonder enligt 3 § tredje stycket, 4 Senaste lydelse 2018:772. – information om fonder. Bestämmelserna i 37 § andra stycket gäller även för sådana avgifter. torgsnämnden ska samverka i frå- gor som rör Premiepensions- systemet. Myndigheterna ska lämna var- andra de uppgifter som respektive myndighet behöver för sin verk- samhet avseende premiepensions- systemet. I fråga om rättelse, ändring och överklagande av följande beslut av gäller be- stämmelserna i 36–49 §§ förvalt- ningslagen (2017:900): 1.Beslut enligt 64 kap. 17 c § om ansökan att ingå fondavtal med . 2.Beslut enligt 64 kap. 40 § om att ta ut avgift från fondförvaltare. I fråga om rättelse, ändring och överklagande av Pensionsmyndig- hetens beslut enligt 64 kap. 40 § om att ta ut avgift från fondförvaltare gäller bestämmelserna i 36–49 §§ förvaltningslagen (2017:900). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för fondavtal som har ingåtts före ikraftträdandet. När ett sådant fondavtal sägs upp ska dock premie- pensionsmedlen i en fond som omfattas av det avtalet omplaceras med tillämpning av 64 kap. 27 a och 27 b §§. 3.Vid tillämpningen av äldre bestämmelser om granskning i 64 kap. 3 § tredje stycket och om uttag av avgifter för att täcka kostnader för sådan granskning i 64 kap. 40 § första stycket andra strecksatsen ska det som föreskrivs om i stället gälla . Detta gäller dock inte sådana granskningar enligt 64 kap. 3 § tredje stycket som har inletts före ikraftträdandet. 5 Senaste lydelse 2018:772. 2021/22:179 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 och 2 §§ lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) ska ha följande lydelse. Sjunde AP-fonden förvaltar fonder för de ändamål som framgår av be- stämmelserna om premiepension i socialförsäkringsbalken. Förvaltningen ska ske uteslutande i pensionsspararnas intresse. När medel förs över med stöd av 64 kap. 23 § tredje stycket social- försäkringsbalken, ska pensionsspararen kunna bestämma att medlen ska 1.placeras i en eller flera angivna fonder, 2.fördelas mellan fonderna efter pensionsspararens ålder, eller 3.fördelas mellan fonderna efter den risknivå som pensionsspararen anger. När medel förs över med stöd av När medel förs över med stöd av 24 § eller 26 § andra 26 § andra stycket eller 27 b § ska medlen fördelas mellan fonder- ken, ska medlen fördelas mellan na efter pensionsspararens ålder. Sjunde AP-fonden får ur var och en av fonderna ta ut medel för de för- valtningskostnader som uppkommit för respektive fond. Om kostnaderna avser flera av fonderna, ska de fördelas mellan fonderna på ett skäligt sätt. Sjunde AP-fonden ska ta emot medel till och betala ut medel från fonderna enligt de anvisningar som lämnar. Sjunde AP-fonden ska ingå sam- Sjunde AP-fonden ska ingå sam- arbetsavtal enligt 64 kap. 3 § andra arbetsavtal enligt 64 kap. 3 § andra sig att uppfylla kraven i 17 c § andra stycket 3–6. Fondbestämmelserna för de fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden får inte tillåta att medel delas ut till någon annan än . Sjunde AP-fonden får inte heller genom fonderna utöva sådan fond- verksamhet som avser förvaltning av specialfonder enligt 12 kap. lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 2018:773. Senaste lydelse 2018:773. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen dels att 28 kap. 1 och 5 §§ och 31 kap. 18 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 30 kap. 8 d § och 31 kap. 17 a §, och närmast före 31 kap. 17 a § en ny rubrik av följande lydelse. Sekretess gäller hos Försäkrings- Sekretess gäller hos Försäkrings- kassan, , Pen- domstol för uppgift om en enskilds sionsmyndigheten och domstol för hälsotillstånd eller andra personliga uppgift om en enskilds hälsotill- förhållanden, om det kan antas att stånd eller andra personliga för- den enskilde eller någon närstående hållanden, om det kan antas att den till denne lider men om uppgiften enskilde eller någon närstående till röjs och uppgiften förekommer i denne lider men om uppgiften röjs ärende enligt lagstiftningen om och uppgiften förekommer i ärende 4.merkostnadsersättning och omvårdnadsbidrag, 7.ersättning för fysioterapi, 8.annan ekonomisk förmån för enskild, eller Motsvarande sekretess gäller hos en annan myndighet som har till uppgift att handlägga ärenden enligt den lagstiftning som anges i första stycket. För en myndighet som anges i 14 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos och även i verksamhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som myndigheten fått från , om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hos Pensionsmyn- Sekretess gäller hos Pensionsmyn- digheten och domstol i ärende en- Senaste lydelse 2018:1269. Senaste lydelse 2010:1305. 2021/22:179 ligt lagstiftningen om inkomst- domstol i ärende enligt lagstift- grundad ålderspension för uppgift ningen om inkomstgrundad ålders- pension för uppgift om 1.hur premiepensionsmedel har placerats för en enskilds räkning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men, och 2.vad en pensionssparare har bestämt om efterlevandeskydd enligt 91 kap. socialförsäkringsbalken. Sekretessen enligt första stycket 2 gäller inte sedan pensionsspararen har avlidit. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . i verksam- het som avser fondtorget för pre- miepensionen en uppgift som är sekretessreglerad i 4 b eller 6 b § från en myndighet som avses där, blir 4 b eller 6 b § tillämplig på uppgiften också hos . Sekretess gäller hos Fondtorgs- affärs- eller driftförhållanden eller den enskilde har trätt i affärs- förbindelse eller liknande för- bindelse med en fondförvaltare som deltar eller har deltagit i en upp- handling av fonder eller ingått lagen (2022:000) om upphandling av fonder till premiepensionens fondtorg, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Får en myndighet en uppgift som är Får en myndighet en uppgift som är sekretessreglerad i 16 eller 17 § från en myndighet som avses där, blir 16 eller 17 § tillämplig på upp- giften också hos den mottagande myndigheten. Sekretessbestämmel- sen ska dock inte tillämpas, om uppgiften ingår i ett beslut av den mottagande myndigheten. 17 a § från en myndighet som avses Prop. 2021/22:179 där, blir 16, 17 eller 17 a § tillämp- lig på uppgiften också hos den mot- tagande myndigheten. Sekretessbe- stämmelsen ska dock inte tillämpas, om uppgiften ingår i ett beslut av den mottagande myndigheten. Denna lag träder i kraft . 2021/22:179 3 Ärendet och dess beredning ingick Pensionsgruppens partier en överens- kommelse om att vidta åtgärder för att säkerställa att premiepensions- systemet är tryggt och hållbart (S2017/07369). Mot bakgrund av Pensionsgruppens överenskommelse beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att formulera ett mål för premiepensionssystemet och fondtorgets roll för att uppnå det målet. I uppdraget ingick även att skapa en pålitlig och säker valmiljö som erbjuder pensionsspararna valfrihet. Vidare ingick i uppdraget att ta fram förslag till regelverk för ett upphandlat fondtorg för premiepension och till en lag som reglerar en ny myndighet som ska ha till uppgift att upphandla fonder och förvalta fondtorget. Utredaren skulle därefter förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten (dir. 2018:57). Utredningen, som tog namnet Utredningen om ett upphandlat fondtorg för premiepension (), överlämnade betänkandet Ett bättre premiepensionssystem (SOU 2019:44). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lag- förslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (S2019/04594). Propositionen är utformad i samråd med Pensionsgruppen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets förslag har i allt väsentligt följts. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.1, 6 och 7.3.2 samt i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har även vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4Premiepensionssystemets historik och syfte Premiepensionssystemet har varit en central del av pensions- överenskommelsen och det allmänna pensionssystemet. Ett syfte med att införa denna fonderade del i pensionssystemet var att möjliggöra högre avkastning genom investeringar på kapitalmarknaden och att bidra till riskspridning inom den allmänna pensionen. Ett annat syfte var att göra det möjligt för enskilda att själva kunna påverka sin pension genom egna val av fonder. Dessa syften har uppfyllts och premiepensionen har för de allra flesta tydligt bidragit till bättre avkastning på pensionsmedlen. Det intresse och engagemang för den egna premiepensionen som systemet förväntades medföra har dock inte fullt ut infriats. Premiepensionssystemet har kunnat missbrukas av oseriösa aktörer Prop. 2021/22:179 vilket i många fall lett till en onödigt låg avkastning för spararna. har återkommande varit föremål för kritik och bland annat har fem utredningar och översyner analyserat hela eller delar av systemet och föreslagit olika förändringar. Vissa av dessa förändringar har genomförts. Premiepensionssystemet reformeras i och med denna proposition för att bli tryggare och för att säkerställa bättre avkastning för fler. De förändringar som föreslås syftar till att skapa tryggare och bättre pensioner, men ändrar inte systemets ursprungliga syften, som partierna bakom pensionssystemet är eniga om fortsatt ska gälla. 4.2Premiepensionssystemets första 25 år Premiepensionssystemet ingår som en komponent i pensionsöverens- kommelsen . Med pensionsöverenskommelsen avses dels det regelsystem som gäller för den inkomstgrundade ålderspensionen och garantipensionen, dels de bakomliggande resonemang om principer som kommer till uttryck i betänkanden och propositioner. En närmare be- skrivning av överenskommelsen finns i promemorian Detta är pensions- överenskommelsen (Ds 2009:53). Skapandet av premiepensionssystemet präglades av en tidsanda med stark tilltro till kapitalmarknaden och uppfattningen att valfrihet vid kapitalplaceringar skulle intressera och gynna breda befolkningsgrupper. har erfarenhet och forskning lett till en delvis förändrad syn på pensionsspararnas kunskaper, intresse och beteenden i fråga om fondval, vilket bidragit till slutsatser om successiva justeringar av premiepensionssystemet. Redan i den första principskissen för ett reformerat ålderspensionssystem angavs att det nya systemet skulle innehålla en fonderad del i form av ett premiereservsystem (Ds 1992:89 Ett reformerat pensionssystem – Bakgrund, principer och skiss). Närmare principer redovisades därefter i Pensionsarbetsgruppens betänkande Reformerat pensionssystem (SOU 1994:20). De övergripande principerna för premiepensionssystemet beslutades av 1994 genom antagandet av propositionen Reformering av det allmänna pensionssystemet (prop. 1993/94:250). Den princippropositionen innehöll dock inga lagförslag. Ett förslag till reglering av premiepensionen togs fram i betänkandet Allmänt pensions- sparande (SOU 1996:83). Förslaget byggde på ett sparande som först vid pensionsuttaget skulle tecknas som en försäkring. Partierna bakom pensionsöverenskommelsen ansåg dock att systemet skulle vara uppbyggt enligt försäkringsmässiga principer även och att ett nytt förslag därför skulle tas fram. Det nya förslaget presenterades i betänkandet Lag om premiepension (SOU 1997:131). Utformning och lagreglering av premiepensionssystemet beslutades sedan av 1998 (prop. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m.). 2021/22:179 De faktiska avsättningarna till premiepensionen påbörjades , men samlades i depå i väntan på att ett fondtorg för premiepensionen skulle konstrueras och öppnas. skedde stora förändringar på fond- och försäkrings- marknaden i . Fondförsäkring infördes och året efter skedde en anpassning av de svenska reglerna på finansmarknadsområdet till det så kallade UCITS-direktivet (Undertaking for in ). Därefter har förändringar i ansvariga myndigheters synsätt och hantering av premiepensionen skett men i allt väsentligt inom ramen för samma systemkonstruktion. 4.2.2Fondvalet lyfts fram och bildas fick spararna placera sina premiepensions- medel på fondtorget. bestod initialt av 450 fonder och var öppet för alla fonder som uppfyllde UCITS-direktivets krav. För dem som inte valde fond fanns ett statligt ickevalsalternativ, Premiesparfonden, som förvaltades av Sjunde AP-fonden. Fonden var inte valbar i den meningen att man kunde välja Premiesparfonden när man en gång hade valt fonder på fondtorget. Det fanns dock en särskild statlig fond som kunde väljas – Premievalsfonden. Inför detta första fondval var marknadsföringen mycket omfattande såväl från den då ansvariga myndigheten () som från olika privata aktörer som ville att just deras fonder skulle väljas. Det fanns därtill ett politiskt intresse av engagerade sparare, och PPM skulle enligt sitt regleringsbrev återrapportera hur många som gjorde ett aktivt val. Den allmänna bilden blev därför att det var centralt att göra ett aktivt val för att få en bra pension. Uppfattningen som etablerades var att ett icke-val kunde förväntas leda till en lägre pension än ett aktivt val. Resultatet blev att av pensionsspararna valde fonder på fondtorget i det första valet. Därefter har pensionsspararna valt fonder i betydligt mindre omfattning. Administrativt valde regering och riksdag att separera förvaltningen av premiepensionssystemet från den övriga förvaltningen av den allmänna pensionen. PPM, som bildades som ansvarig förvaltningsmyndighet för premiepensionen, hade detta uppdrag från till . 4.2.3Utveckling av förval och beslutsstöd, bildas in började en delvis ny syn på premiepensions- systemet att växa fram, där risken för dåliga utfall för enskilda sparare och därmed stora skillnader i slutlig pension uppmärksammades. Irrationella fondval och att pensionssparare inte bytte fonder i någon högre utsträckning ansågs inte bero på att spararna inte ville välja utan på att de på grund av bristande stöd eller kunskap inte kunde välja. uppfattningen var att pensionsspararna behövde vägledas, informeras och utbildas till bättre fondval och frekventare fondbyten.