prop · H903179 · 2022-03-22 00:00:00 — Vid upphandling ska behandla fondförvaltare på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt samt iaktta principerna om öppenhet, proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Paragrafen innehåller en bestämmelse om de grundläggande principer som ska iakttas vid upphandling av fonder till premiepensionens fondtorg. Bestämmelsen innebär att ska tillämpa dessa grundläggande principer när den upphandlar fonder till fondtorget. Principerna härrör från EUF-fördragets principer, framför allt från principerna om fri rörlighet för varor, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster. Med hänsyn till att principerna har hämtats från kan ledning om deras närmare innebörd hämtas i EU- domstolens rättspraxis. Det finns en redogörelse för relevant praxis från den domstolen i prop. 2006/07:128 s. 154–156 och prop. 2015/16:195 del 2 s. 973. De grundläggande principerna för upphandling ska upprätthållas under hela upphandlingen, från det att arbetet med en upphandling påbörjas till dess att det avslutas. En motsvarande bestämmelse finns 4 kap. 1 § . Övervägandena finns i avsnitt 7.3.3. ska kontinuerligt föra en dialog med fondförvaltare, branschorganisationer och andra marknadsaktörer. Paragrafen innehåller en bestämmelse om marknadsdialog. I paragrafen föreskrivs att kontinuerligt ska föra dialog med fondförvaltare, branschorganisationer och andra marknads- aktörer. Det finns olika sätt att föra en dialog på. Ett sätt är dialogmöten, som vanligen används för att samla in eller ge information på en mer övergripande nivå. Syftet kan till exempel vara att hämta in generell 2021/22:179 information om hur marknaden fungerar i en viss upphandling eller skapa ett forum för diskussion om branschspecifika frågor. Ett annat sätt att föra dialog på är så kallad ”request for information” (RFI). Det innebär att skickar ut frågeställningar till ett större antal potentiella fondförvaltare i syfte att hämta in information som kan tänkas behöva. Extern remiss är ytterligare ett sätt att föra dialog. Det innebär att publicerar hela eller delar av de preliminära upphandlings- dokumenten och låter fondförvaltare inom en begränsad tid lämna synpunkter på specifika krav och avtalsvillkor. En dialog måste dock alltid göras i överensstämmelse med de grund- läggande principerna för upphandling. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.5. ska begära in anbud genom en annons. Paragrafen innehåller en bestämmelse om annonsering. Eftersom ett fondavtal kan ha ett gränsöverskridande intresse bör annonsering göras på ett sätt som innebär att informationen även når Annonser i en allmänt tillgänglig databas är tillgängliga för både svenska och utländska fondförvaltare. Det är därför i regel tillräckligt att annonsering görs i en sådan databas, som dock inte behöver vara registrerad. Vad en annons ska innehålla bestäms av . grundprincip är att annonsen ska innehålla tillräckligt med information för att en fondförvaltare ska kunna avgöra om det kan vara intressant att delta i upphandlingen och hur fondförvaltaren i så fall ska gå till väga. Annonsen bör till exempel innehålla uppgifter om vilken kategori av fonder som ska upphandlas, var upphandlingsdokumenten kan hämtas, hur en fondförvaltare kan anmäla sitt intresse att delta i upphandlingen, hur anbud eller anbudsansökan ska lämnas, vilken dag då anbud eller anbudsansökan senast ska ha kommit in samt fram till och med vilken dag anbudet ska vara bindande. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.6. ska ge direkt, fullständig och kostnadsfri tillgång till upp- handlingsdokumenten från den dag när annonsen publiceras eller den senare dag som anges i annonsen enligt 8 §. ska i ett upphandlingsdokument beskriva upphandlingen för att göra det möjligt för intresserade fondförvaltare att delta i upphandlingen och Paragrafen innehåller bestämmelser om upphandlingsdokument. I första stycket regleras skyldighet att göra upp- handlingsdokumenten tillgängliga i samband med annonsering. avses med upphandlingsdokument anges i 1 kap. 3 §. Det ställs inte något krav på att upphandlingsdokumenten ska Dock ligger det i sakens natur att upphandlingsdokumenten ändå oftast kommer att tillhandahållas i denna form, eftersom annonsering normalt kommer att göras i en allmänt tillgänglig databas. I andra stycket föreskrivs att i ett av upphandlings- dokumenten ska beskriva upphandlingen för att göra det möjligt för intresserade fondförvaltare att delta i upphandlingen och lämna konkurrenskraftiga anbud. Beskrivningen bör vara utformad på ett sätt som gör att en normalt omsorgsfull fondförvaltare med en rimlig arbetsinsats får klarhet i om den förestående upphandlingen är ett intressant affärstillfälle och vad som gäller om fondförvaltaren önskar delta. Det bör i upphandlingsdokumenten finnas uppgifter om till exempel vilket förfarande som kommer att tillämpas vid upphandlingen, om dialog enligt 14 § kommer eller kan komma att användas under upphandlingen, om krav på fondförvaltaren, om krav på de fonder som är föremål för upphandling, kommersiella villkor samt, i förekommande fall, hur urval av fondförvaltare som ansöker om att få delta i en upphandling kommer att göras. I 20 §, 22 § andra stycket och 23 § andra stycket finns ytterligare bestämmelser om vilka uppgifter som ska finnas med i upphandlings- dokumenten. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.7. Fondförvaltare ska ges skälig tid att komma in med anbudsansökningar respektive anbud. I paragrafen finns en bestämmelse om tidsfrister för att komma in med anbudsansökningar och anbud. Med anbudsansökningar avses ansökningar om att få delta i en upp- handling som görs i flera steg. Tiden för att komma in med anbuds- ansökningar och anbud ska vara så pass lång att det finns möjlighet för såväl svenska som utländska fondförvaltare som vill delta i upphandlingen att utforma sitt bästa anbud. Tidsfristens längd bör bestämmas utifrån bland annat upphandlingens omfattning, komplexitet och värde samt med beaktande av vilka resurser intresserade fondförvaltare har och kan förväntas lägga ned på att delta i upphandlingen. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.9. Förfarandet är skriftligt. Muntlig kommunikation får dock användas som ett komplement i en upphandling när finner det lämpligt. Paragrafen innehåller bestämmelser om kommunikationsformer under en upphandling. Det föreskrivs att förfarandet som huvudregel är skriftligt, men att muntlig kommunikation får användas om finner det lämpligt. Det ställs inte något krav på att skriftlig kommunikation ska göras med hjälp av elektroniska medel. Detta torde emellertid bli det huvudsakliga sättet att kommunicera i en upphandling. 2021/22:179 All kommunikation mellan och en fondförvaltare i en upphandling – skriftlig, såväl som muntlig – ska genomföras med iakttagande av de grundläggande principerna för upphandling enligt denna lag. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.8. Om en fondförvaltare begär kompletterande upplysningar om innehållet i upphandlingsdokumenten, ska lämna sådana upplysningar senast före den sista anbudsdagen, förutsatt att fondförvaltaren har begärt upplysningarna . Samma tidsfrist gäller om myndigheten på eget initiativ vill lämna kompletterande upplysningar. Upplysningarna enligt första och andra styckena ska lämnas skriftligen på ett sådant sätt att alla fondförvaltare som deltar eller önskar delta i upphandlingen kan få del av dem. I paragrafen finns bestämmelser om skyldighet att på begäran av fond- förvaltare lämna kompletterande information om innehållet i upphand- lingsdokument och de tidsfrister som gäller. Enligt första stycket kan en fondförvaltare begära att lämnar kompletterande upplysningar om innehållet i upphandlingsdoku- menten. Sådana upplysningar kan till exempel tas in i ett samlat dokument med rubriken ”Frågor och svar”. ska lämna infor- mationen senast före sista anbudsdag, förutsatt att fondför- valtaren har begärt upplysningarna . För Fondtorgsnämndens planering kan det vara lämpligt att i upphandlingsdokumenten ange före de som en eventuell begäran om kompletterande upplysningar ska ha kommit in (jämför prop. 2015/16:195 del 2 s. 1074). Enligt andra stycket gäller samma frist om på eget initiativ vill lämna upplysningar. I tredje stycket föreskrivs att upplysningarna ska lämnas skriftligen till alla fondförvaltare som deltar eller önskar delta i upphandlingen. Detta är ett uttryck för likabehandlingsprincipen. Vid ett öppet förfarande, och det första steget i ett tvåstegsförfarande, bör alla fondförvaltare som har anmält eller visat intresse av att få eventuell kompletterande information anses delta i upphandlingsförfarandet. Om en upphandlingsplattform används för upphandlingen, bör vidare den kompletterande informationen göras tillgänglig via plattformen (jämför prop. 2015/16:195 del 2 s. 1073). Ett kompletterande underlag som har tagits fram efter en begäran utgör i normalfallet en allmän handling. En allmän handling som inte omfattas av sekretess ska enligt tryckfrihetsförordningen lämnas ut genast eller så snart det är möjligt, om den begärs utlämnad. ska på sedvanligt sätt efterkomma en begäran om att lämna ut en sådan handling. Tidsfristerna är i dessa fall således subsidiära i förhållande till offentlighetsprincipen och bör närmast betraktas som maximigränser (jämför prop. 2006/07:128 s. 366 och prop. 2015/16:195 del 2 s. 1074). Övervägandena finns i avsnitt 7.3.9. ska förlänga tidsfristen för att komma in med anbud, om det ska lämnas kompletterande upplysningar men det inte görs inom tidsfristen enligt 12 § eller om det görs väsentliga ändringar i upphandlingsdokumenten. Den förlängda tidsfristen ska bestämmas så att alla fondförvaltare som deltar eller önskar delta i upphandlingen kan få kännedom om den information som behövs för att utarbeta ett anbud. I paragrafen finns bestämmelser om förlängning av anbudstiden. Anbudstiden ska förlängas om det ska lämnas kompletterande upplysningar men så inte görs inom den tidsfrist som anges i 12 § eller om det görs väsentliga ändringar i upphandlingsdokumenten. Förlängningen ska bestämmas så att samtliga fondförvaltare kan få kännedom om den information som behövs för att utarbeta ett anbud. En förlängning av tidsfristen ska stå i proportion till informationens eller ändringens vikt (jämför prop. 2015/16:195 del 2 s. 1064). Vad gäller kompletterande upplysningar behöver däremot inte förlänga tidsfristen om den kompletterande information som inte lämnats ut saknar betydelse för utarbetandet av anbuden. Med ändring i upphandlingsdokumenten avses även att helt nya dokument tillkommer (jämför prop. 2015/16:195 del 2 s. 1064). Begrep- pet upphandlingsdokument definieras i 1 kap. 3 §. I likhet med vad som gäller vid kompletterande upplysningar enligt 12 § måste samtliga berörda fondförvaltare upplysas om ändringarna i upphandlingsdokumenten och om förlängningen av tidsfristen. En alltför väsentlig ändring av upphandlingsdokumenten innebär att upphandlingen måste göras om. Obligatoriska krav och tilldelnings- kriterier bör till exempel inte kunna ändras utan att marknaden informeras genom en förnyad annonsering av upphandlingen. I dessa fall räcker det således inte med att enbart förlänga anbudstiden. I paragrafen anges de fall när anbudstiden ska förlängas. Det finns dock inget som hindrar att , om den finner det lämpligt och det görs i överensstämmelse med de grundläggande principerna för upphandling enligt denna lag, förlänger anbudstiden även i andra fall. Så kan till exempel vara fallet om i ett sent skede upptäcker oklarheter i upphandlingsdokumenten. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.9. får föra en dialog med en eller flera fondförvaltare i en pågående upphandling. Med dialog avses ett skriftligt eller muntligt informations- utbyte mellan och en fondförvaltare. En dialog får omfatta rättelser av fel samt förtydliganden och kompletteringar av anbud eller andra handlingar som fondförvaltaren har gett in. tillåter en fondförvaltare att rätta, förtydliga eller komplettera, ska övriga fondförvaltare ges motsvarande möjlighet. Paragrafen innehåller bestämmelser om dialog vid en upphandling. I första stycket föreskrivs att får föra dialog med en eller flera fondförvaltare i en pågående upphandling. Ett sådant informationsutbyte kan vara såväl muntligt som skriftligt. Andra stycket innehåller en reglering av vad dialog får omfatta såsom rättelser av fel samt förtydliganden och kompletteringar av anbud eller andra handlingar som fondförvaltaren har gett in. felaktigheter i ingivna handlingar kan rättas till. förtydliganden och kompletteringar är att det inte handlar om att ersätta tidigare lämnade uppgifter med nya utan om att konkretisera dem på något sätt (jämför prop. 2015/16:195 del 2 s. 977). genom lämnande av uppgifter eller handlingar, till exempel ett intyg. nya sakuppgifter kan inte tillföras ett anbud genom en komplettering eller Möjligheten att ersätta tidigare lämnade uppgifter regleras genom möjligheten till rättelse. Frågor om förtydliganden och kompletteringar av anbudsansökningar och anbud har på området för offentlig upphandling behandlats i EU- Det finns i prop. 2015/16:195 del 2 s. 977 f. en redogörelse för sådan praxis som kan vara till ledning även när det gäller upphandling av fonder till fondtorget. bör i upphandlingsdokumenten ange om dialog kommer eller kan komma att användas under upphandlingen och vad dialogen kan omfatta. Initiativet till dialog kan komma antingen från en fondförvaltare eller från . Det är dock Fondtorgs- nämnden som bestämmer i vilken utsträckning dialog ska tillåtas. således inte någon rättighet för en fondförvaltare att få rätta, förtydliga eller komplettera ingivna handlingar. fondförvaltare att vidta en sådan åtgärd följer av likabehandlingsprincipen att andra fondförvaltare ska ges motsvarande möjlighet. detta finns i även i andra stycket. Bestämmelserna om dialog bör tillämpas restriktivt och kommunikationen mellan och fondförvaltaren bör dokumenteras (jämför prop. 2006/07:128 del 1 s. 377 och prop. 2015/16:195 del 2 s. 977 samt 18 §). Överväganden finns i avsnitt 7.3.10. har fattat beslut om att tilldela ett fondavtal ska Fond- torgsnämnden skriftligen underrätta samtliga anbudsgivare om beslutet. Underrättelsen ska innehålla skälen för beslutet och uppgift om den period inom vilken avtal enligt 3 kap. 2 § inte får ingås (avtalsspärr). Underrättelsen innebär inte att ett anbud förfaller. Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet att informera om beslut om tilldelning av fondavtal. Första stycket behandlar skyldighet att underrätta fondförvaltarna om innehållet i ett tilldelningsbeslut. Av likabehandlingsprincipen följer att underrättelserna om tilldelnings- beslutet ska lämnas till samtliga fondförvaltare, som har lämnat en anbudsansökan eller ett anbud, och ha samma innehåll (jämför prop. 2001/02:142 s. 65 och prop. 2015/16:195 del 2 s. 1075). I andra stycket anges vilken information underrättelsen ska innehålla. Av underrättelsen ska det tydligt framgå vilka omständigheter som legat till grund för beslutet så att en fondförvaltare kan avgöra om denne vill ansöka om överprövning av upphandlingen. Vilka upplysningar som bör lämnas för att uppfylla detta måste avgöras med hänsyn till Prop. 2021/22:179 omständigheterna i det enskilda fallet av upphandling (jämför prop. 2001/02:142 s. 61, prop. 2009/10:180 del 1 s. 114 och prop. 2015/16:195 del 2 s. 1074). Alltför intetsägande uppgifter om varför en viss fondförvaltare har tilldelats fondavtalet kan innebära att inte anses ha lämnat upplysningar om skälen för beslutet (jämför prop. 2001/02:142 s. 97 och prop. 2015/16:195 s. 1074). Upplysningar som omfattas av sekretess får inte lämnas ut. Underrättelsen utlöser avtalsspärr enligt 3 kap. 2 §. Om underrättelsen inte uppfyller de krav som anges får det till följd att avtalsspärren inte börjar löpa (jämför prop. 2015/16:195 del 2 s. 1074). Bestämmelsen i tredje stycket är en civilrättslig specialreglering som innebär att en fondförvaltare, vars anbud har avslagits genom under- rättelsen, ändå är bunden av sitt anbud. En underrättelse av aktuellt slag innebär alltså inte att anbudet upphör att gälla. Bestämmelsen reglerar inte anbudets bindande natur i övrigt. Syftet med bestämmelsen är att undvika att en upphandling måste göras om. Ett beslut från allmän förvaltningsdomstol om rättelse genom en ny anbudsutvärdering kan inte verkställas om anbuden inte längre gäller (jämför prop. 2015/16:195 del 2 Det är viktigt att vid varje upphandling överväger vilken giltighetstid som är rimlig för ett anbud. Det finns inte något hinder mot att villkorar anbudens giltighetstid. skulle till exempel kunna ange att giltighetstiden för förlorande anbud upphör när avtalsspärren har löpt ut och fondavtal ingåtts utan att någon överprövning har inletts (jämför prop. 2015/16:195 del 2 s. 1058). Övervägandena finns i avsnitt 7.3.11. ska till den fondförvaltare som skriftligen begär det lämna upplysningar om skälen för att fondförvaltarens anbudsansökan har avslagits eller anbud förkastats, samt de relativa fördelarna med det valda anbudet. Upplysningarna ska lämnas möjligt och senast från det att begäran kom in. Paragrafen innehåller bestämmelser om skyldighet att lämna vissa upplysningar på begäran av en fondförvaltare. Enligt första stycket ska på begäran av en fondförvaltare lämna upplysningar om skälen för att fondförvaltarens anbudsansökan har avslagits eller anbud förkastats samt de relativa fördelarna med det valda anbudet. Ett anbud kan förkastas innan tilldelningsbeslutet har fattats. Det innebär att skyldigheten att lämna upplysningar enligt första stycket kan inträda innan skyldigheten att lämna upplysningar om tilldelningsbeslutet inträder (jämför prop. 2001/02:142 s. 68 och prop. 2015/16:195 del 2 s. 1076). Ett anbud förkastas om det inte uppfyller de krav som har ställts i upphandlingen och därför inte kvalificerar sig för anbudsutvärderingen. Upplysningar om de relativa fördelarna med det valda anbudet för- utsätter att det valda anbudet ställs mot det anbud som lämnats av den fondförvaltare som har begärt upplysningarna. Det är alltså fråga om 2021/22:179 individuellt utformad information om varför det vinnande anbudet har bedömts vara bättre (jämför prop. 2015/16:195 del 2 s. 1076). Den upplysningsskyldighet som regleras i paragrafen går längre än vad som följer av 15 §. I likhet med 15 § gäller att upplysningar som omfattas av sekretess inte får lämnas ut. I andra stycket föreskrivs inom vilken tid begärda upplysningar ska lämnas. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.11. beslutar att avbryta eller göra om en upphandling, ska skriftligen lämna en underrättelse om detta till de fondförvaltare som har lämnat ett anbud eller en anbudsansökan. I underrättelsen ska skälen för beslutet anges. I paragrafen behandlas skyldighet att underrätta fondförvaltarna om innehållet i ett beslut om att avbryta eller göra om en upphandling. I underrättelsen ska anges skälen för beslutet. Allmän förvaltnings- domstol kan överpröva beslut att avbryta en upp- handling (3 kap. 11 §). Av underrättelsen ska det därför tydligt framgå vilka omständigheter som legat till grund för beslutet så att en fondförvaltare kan avgöra om den vill ansöka om överprövning av beslutet. Av likabehandlingsprincipen följer att underrättelserna om att avbryta eller att göra om en upphandling ska lämnas till samtliga fondförvaltare och ha samma innehåll. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.11. ska dokumentera genomförandet av en upphandling. Dokumentationen ska vara tillräcklig för att ska kunna motivera sina beslut under upphandlingens samtliga skeden. I paragrafen finns bestämmelser om dokumentationsplikt under en upphandling. Dokumentationsplikten omfattar till exempel uppgifter om föremålet för upphandlingen (fondkategori), hur annonsering har gjorts, kommunikation med fondförvaltare, hur många fondförvaltare som har lämnat anbud, eventuella dialoger, eventuella beslut att förkasta anbud, urval och tilldelning av fondavtal samt avtalets löptid. Dokumentationen ska göras på ett så ingående sätt att den kan användas för att kontrollera att en upphandling har gjorts i enlighet med de regler som gäller för upphandlingen. ska ha dokumentation som är tillräcklig för att senare kunna motivera sina beslut, vilket innebär att ska se till att ha dokumenterat underlag för sina bedömningar. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.12. ska tilldela fondavtal med användning av tilldelningskriterier. Tilldelningskriterierna ska ha anknytning till de fonder som ska anskaffas och ska formuleras utifrån de krav på kostnadseffektivitet och hög kvalitet som anges i Tilldelningskriterierna ska viktas inbördes. Paragrafen innehåller bestämmelser om tilldelning av fondavtal. I första stycket föreskrivs att tilldelningen av fondavtal ska göras med användning av tilldelningskriterier. Det innebär att sådana kriterier ska användas för att utvärdera anbuden. Tilldelningskriterierna ska enligt andra stycket formuleras bland annat utifrån de krav på kostnadseffektivitet som anges i 3 §. Till skillnad från vad som gäller vid offentlig upphandling uppställs det i paragrafen inte något krav på att det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet ska väljas utifrån någon viss grund för utvärdering (såsom bästa förhållandet mellan pris och kvalitet, kostnad eller pris, jämför 16 kap. 1 § ). Enligt andra stycket ska tilldelningskriterierna ha anknytning till de fonder som ska anskaffas. En sådan koppling ska anses föreligga om tilldelningskriterierna i något avseende hänför sig till den fondkategori som är föremål för upphandlingen. Tilldelningskriterier får inte väljas eller tillämpas på ett sätt som direkt eller indirekt diskriminerar fondförvaltare från andra länder. Av andra stycket följer vidare att tilldelningskriterierna ska utformas utifrån kraven på att de fonder som upphandlas till fondtorget för premiepensionen ska vara kostnadseffektiva och av hög kvalitet. Bestämmelsen är uttömmande. Det innebär att inte får utforma tilldelningskriterier utifrån några andra aspekter än kostnads- effektivitet och hög kvalitet. Tilldelningskriteriet kostnadseffektivitet omfattar främst storleken på förvaltningsavgiften, men även andra aspekter som har anknytning till den fondkategori som är föremål för upphandlingen kan beaktas. Tilldelningskriteriet hög kvalitet handlar i stor utsträckning om fond- förvaltarens förmåga att generera framtida avkastning och kan till exempel omfatta aspekter som 1)fondens avkastning, risk, avkastning i förhållande till risk, placeringsinriktning och förvaltningsmodell, 2)kvalifikationer och erfarenheter hos de personer som förvaltar fonden, 3)fondförvaltarens ägare, ledning och organisation, 4)fondförvaltarens affärsmodeller, interna processer och incitaments- strukturer, och 5)viktigare händelser och personalomsättning hos fondförvaltaren. Intervju är en metod som kan användas när man ska utvärdera och göra en bedömning av en fonds kvalitet. Det är då viktigt att upphandlings- dokumenten innehåller information om att intervjuer kommer att hållas och förutsättningarna för detta. Upphandlingsdokumenten bör vidare tyd- ligt ange vilka delmoment som kommer att utvärderas genom intervju. Otydligt formulerade förutsättningar riskerar att strida mot de grund- läggande principerna för upphandling. Kvalitet kan också omfatta aspekter som är särskilt betydelsefulla för den kategori av fonder som upphandlas. 2021/22:179 exempelvis upphandlar fonder som är inriktade på hållbara investeringar är givetvis fondförvaltarens hållbarhetsarbete vid fondförvaltningen av särskild relevans för bedömningen av fondens kvalitet. Det handlar då om krav på särskilda egenskaper hos fonderna som är relaterade till den kategori som fonderna ingår i. I tredje stycket anges att tilldelningskriterierna ska viktas inbördes. Med viktning förstås att det inbördes förhållandet mellan tilldelningskriterierna anges.