prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — 1. lag om omställningsstudiestöd, 2. lag om ändring i lagen (2022:000) om omställningsstudiestöd, 3. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 4. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 5. lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, 6. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 7. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 8. lag om ändring i studiestödsdatalagen (2009:287), 9. lag om ändring i lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga och , biträdda av departementssekreteraren Förslagen föranleder följande yttrande. Lagrådet har yttrat sig över lagrådsremissen En reformerad arbetsrätt - för flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden. nu aktuella remissen ingår i samma lagstiftningsprojekt. anfört i det tidigare yttrandet om beredningen av lagstiftningsärendet gäller i tillämpliga delar även denna remiss. Förslaget till lag om omställningsstudiestöd Enligt andra stycket är syftet med lagen att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som stärker deras framtida ställning på Lagrådet konstaterar att stycket inte innehåller någon bestämmelse och inte heller någon upplysning om hur lagen är uppbyggd eller hur dess bestämmelser ska förstås. Eftersom paragrafens andra stycke framstår som överflödigt förordar Lagrådet att det stryks. Av paragrafen framgår att omställningsstudiebidrag får lämnas i mån av tillgång på medel. Det framgår vidare att anvisade medel ska fördelas mellan studerande som förvärvsarbetar, eller senast har förvärvsarbetat, huvudsakligen i privat sektor och studerande som förvärvsarbetar, eller senast har förvärvsarbetat, huvudsakligen i offentlig sektor. Fördelningen av medel mellan de två grupperna ska avspegla andelen förvärvsarbetande i privat respektive offentlig sektor. Av motiven framgår att medel inte ska kunna omfördelas mellan de två ”potterna”. I författningskommentaren anges att gränsdragningen mellan grupperna får utkristallisera sig i praxis. Vid föredragningen har det upplysts att med praxis avses beslut av . Det har inte framkommit i vilken ordning beslut ska fattas. Lagrådet efterfrågar ett förtydligande av vad som här avses med praxis. Enligt paragrafens första stycke får omställningsstudiestöd lämnas till en studerande som 1. har förvärvsarbetat i i genomsnitt minst under en kalendermånad i a) sammanlagt inom en ramtid från och med det kalenderår då han eller hon fyllde , och b) sammanlagt inom en ramtid , eller 2. som anges i 1 a och 1 b har haft en viss minsta inkomst av förvärvsarbete. Dessa förutsättningar för omställningsstudiestöd kallas i remissen arbetsvillkoret. Så som lagtexten är utformad ska villkoren enligt både 1 a och 1 b vara uppfyllda för att omställningsstudiestöd ska få lämnas. Att detta är avsikten bekräftas i författningskommentaren. Dock framgår det inte hur villkoren förhåller sig till varandra. Lagtexten ger intrycket att den fjortonåriga ramtiden enligt 1 a ska räknas från och med det år då den studerande fyllde . Det saknas uppgift om utgångs-punkten för ramtiden . Under föredragningen har upplysts att utgångspunkten för båda ramtiderna ska vara tidpunkten för ansökan om omställningsstudiestöd. Lagtexten bör formuleras om så att avsikten framgår. Enligt paragrafens första stycke kan den som har fått omställningsstudiestöd, eller någon annan form av studiestöd, få omställningsstudiestöd bara om årsbelopp och avgifter samt återkrävt stöd har betalats i den utsträckning som anges i paragrafen. Enligt andra stycket får omställningsstudiestöd beviljas ”trots första stycket” om det finns synnerliga skäl för ett sådant undantag. Det framgår inte av vare sig författningskommentaren eller allmänmotiveringen vad som avses med ”synnerliga skäl”. Bestämmelsen motsvarar bestämmelser i lagarna om studiestöd och studiestartstöd. Inte heller i förarbetena till dessa lagar finns någon redogörelse för vilka skäl 2021/22:176 Bilaga 16 2021/22:176 Bilaga 16 som ska kunna motivera att studiestöd medges trots att förfallna skulder för sådana stöd inte har betalats. Under föredragningen har upplysts att det inte har före-kommit några problem med att tillämpa kravet på synnerliga skäl inom studiestödssystemet och att det finns en risk för att exempel på synnerliga skäl i författningskommentaren till den föreslagna lagen kommer att leda till oönskade följdeffekter i det bredare studiestödssystemet. Lagrådet konstaterar att en närmare beskrivning av vad som avses med synnerliga skäl behövs för att förklara bestämmelsens innebörd. En sådan beskrivning kan hämtas ur domstols- och myndighetspraxis. Om sådan praxis inte ger tillräcklig vägledning framstår det som angeläget att lag-stiftaren ger sådan. Det kan tilläggas att vad som kan vara synnerliga skäl vid tillämpning av denna lag inte nödvändigt-vis är synnerliga skäl vid tillämpning av övriga lagar om studiestöd. Enligt paragrafens första stycke får omställningsstudiestöd lämnas för en utbildning som kan antas stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Om det finns särskilda skäl, får omställningsstudiestöd lämnas även utan beaktande av arbetsmarknadens behov. I författningskommentaren anförs att det som huvudregel inte ska vara möjligt att få omställningsstudiestöd för utbildningar som syftar till ett yrke för vilket det redan råder hård konkurrens eller över-etablering. Om sökanden har en grundutbildning till – eller är etablerad inom – ett arbetsområde där det råder hård konkurrens eller överetablering och vill vidareetablera sig inom det arbets-området för att fördjupa eller komplettera sin kompetens, ska dock omställningsstudiestöd kunna lämnas. Detta undantag från huvudregeln har inte stöd i lagtexten på annat sätt än att det skulle kunna vara ett sådant särskilt skäl som nämns i andra meningen i stycket. Men då ska det enligt författnings-kommentaren finnas omständigheter i det enskilda fallet som gör att utbildningen kan leda till en ny anställning eller betydligt ökad anställningsbarhet. Författningskommentaren behöver förtydligas. Enligt paragrafens sista stycke ska prövningen av förutsättningarna för omställningsstudiestöd prövas första gången en studerande ansöker om omställningsstudiestöd för en och samma utbildning. I allmänmotiveringen (avsnitt 8.5) anförs följande. Om en studerande har valt att ansöka om omställningsstudiestöd för en period och sedan återkommer och ansöker om stöd för ytterligare en eller flera perioder för samma utbildning, behöver inte någon ny prövning göras av om utbildningen kan antas stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Regleringen väcker frågor. Finns det ingen begränsning i tiden för hur länge en prövning ska göra en ny prövning obehövlig? Förhållandena kan ändras med tiden, t.ex. kan sökanden ha fått en ny arbetsgivare. ligger i begränsningen ”en och samma utbildning”? Frågorna behöver besvaras under den fortsatta beredningen. Av paragrafen framgår att omställningsstudiestödets storlek bestäms i förhållande till omfattningen av den studerandes studier och förvärvsarbete. I paragrafens andra stycke anges att en studerande som har ett förvärvsarbete måste avstå från förvärvsarbetet och i den omfattning som omställningsstudiestöd ges. Syftet med stödet är att endast den som börjar studera och minskar sin arbetstid och därigenom får ett inkomstbortfall ska kunna få omställningsstudiestöd. Paragrafen är utformad utifrån situationen att arbetstagaren har en reglerad arbetstid och minskar denna i syfte att studera med motsvarande inkomstbortfall som följd. Vid föredragningen har konstruktionen förklarats med att kravet på att avstå från förvärvsarbete ökar fokus på studierna och i sin tur genomströmningen i utbildningen. Vidare är syftet att motverka att en studerande blir överkompenserad i det fall denne inte går ned i arbetstid och därigenom inte heller får ett inkomstbortfall. Det har också upplysts att ska kontrollera att studerande inte arbetar mer än utlovat genom att inhämta inkomstuppgifter från . För egenföretagare kan i stället uppgifter om företagets nettoomsättning utgöra en indikation . Lagrådet konstaterar att bestämmelsen är mindre väl anpassad för den som har oreglerad arbetstid, och inte heller passar för den som är egenföretagare eller arbetslös. Studerande som tillhör någon av dessa grupper torde kunna genomgå utbildning i åtminstone viss omfattning utan att det påverkar inkomsten. Vidare kan det ifråga-sättas hur träffsäker en granskning av egenföretagares omsättning är i praktiken. Omsättningen kan påverkas av konjunktur, privata förhållanden eller som av en pandemi. Då det är inkomstbortfallet som omställningsstudiestödet är avsett att ersätta kan behovet av paragrafen ifrågasättas. Det förefaller att vara en enklare ordning, i vart fall vad gäller arbetstagare, att koppla storleken på stödet till inkomstbortfallet utan att behöva beakta förändringen av arbetstiden. I de fall den studerande har reglerad arbetstid och går ned i arbetstid för att studera bör detta återspeglas i minskad inkomst. Lagrådet efterlyser ett utförligare resonemang om behovet av paragrafen. 19 och 20 §§ Till den som ansöker om omställningsstudiestöd får stödet enligt 19 § lämnas utan föregående prövning av tidigare studieresultat om sökanden inte har fått studiestöd eller studiestartsstöd. Enligt 20 § första meningen ska i andra fall än som avses i 19 § en prövning göras av sökandens tidigare studieresultat. I paragrafens andra mening föreskrivs att omställnings-studiestöd får lämnas till en studerande som bedriver sina studier i normal takt. 2021/22:176 Bilaga 16 2021/22:176 Bilaga 16 Lagrådet förordar att den grundläggande bestämmelsen – att en normal studietakt är en förutsättning för omställnings-studiestöd – redovisas inledningsvis i regleringen. Bestäm-melsen i 19 § framstår som ett undantag från huvudregeln och kan placeras efter den grundläggande bestämmelsen. Lagrådet föreslår att bestämmelserna får följande lydelse. Omställningsstudiestöd får lämnas till en studerande som bedriver sina studier i normal takt. Omställningsstudiestöd får lämnas även om den studerande inte har bedrivit sina studier i normal takt, om det är fråga om sådana studieresultat från perioder med omställningsstudiestöd, studiemedel enligt studiestödslagen (1999:1395) eller studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd som är äldre än eller det finns särskilda skäl för det. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vad som ska anses vara studier i normal takt. Omställningsstudiestöd får lämnas utan prövning av tidigare studieresultat om sökanden inte har fått omställnings- studiestöd, studiemedel enligt studiestödslagen (1999:1395) eller studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd. I andra fall ska sökandens tidigare studieresultat prövas. I paragrafen finns bestämmelser om omställningsstudiebidragets storlek. Enligt första stycket får helt stöd lämnas med ett belopp som för då den studerande får stöd utgör den studerandes inkomst, dock högst 4,5 inkomstbasbelopp, multiplicerad med 0,8 och delad med 52. För tydlighets skull bör det preciseras att det är fråga om den studerandes årliga inkomst. I första stycket 3 räknas upp ett antal olika situationer när omställningsstudiestöd inte får lämnas eller tas emot. Begränsningen gäller för den tid den studerande deltar i vissa utbildningar som det lämnas statsbidrag för som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten. I punkt a) nämns kortare studier om funktions- nedsättning, i b) kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionsnedsättning och i c) studier inom vuxenutbildning som särskild utbildning. stycket 4 och 5 gäller samma begränsning när det utgår statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabetisering i samiska, respektive utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärar-examen för personer som har en examen på forskarnivå. Statsbidrag för de utbildningar som avses i 3 a) – c) regleras i förordningen (2007:1345) om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktionsnedsättning. De utbildningar som avses i 4 och 5 regleras i förordningen (2007:1347) om statsbidrag vid vissa studier i samiska respektive förordningen (2016:705) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Det skulle underlätta för läsaren om förordningarna räknas upp i författningskommentaren. I första stycket anges när omställningsstudiestöd inte får lämnas eller tas emot (se även 30 §). I andra stycket saknas förbudet att ta emot omställningsstudiestöd. Det framgår inte varför bestämmelserna skiljer sig åt i detta avseende. Om en studerande är anknuten till en omställningsorganisation ska enligt 32 § ge den organisationen tillfälle att yttra sig om hur en viss utbildning kommer att stärka den studerandes ställning på arbetsmarknaden. Enligt 33 § ska nämnden när den prövar en ansökan om omställningsstudiestöd, lägga särskild vikt vid ett sådant yttrande som avses i 32 §. Av bestämmelsen i 32 § följer att nämnden måste ta hänsyn till yttrandet. Bestämmelsen i 33 § är därför överflödig. I paragrafen finns bestämmelser om att felaktigt utbetalade belopp ska krävas tillbaka. Det framgår inte av paragrafen vem som ska framställa kraven. Under föredragningen har hänvisats till 2 § som föreskriver att prövar frågor om omställningstudiestöd enligt lagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Med denna förklaring framstår det som inkonsekvent att det i tredje stycket står att får besluta att avstå från krav på återbetalning. I paragrafen anges att en återbetalningsskyldig som inte har sin aktuella adress registrerad i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet ska lämna uppgift om adressen till . Paragrafen finns under rubriken , ränta och avgifter. Vid föredragningen har upplysts om att uppgiftsskyldigheten omfattar endast de som är återbetalningsskyldiga för återkrav och inte de som är återbetalningsskyldiga för omställningsstudielån. De senare regleras i 36 § jämfört med 4 kap. 26 § tredje stycket studiestöds-lagen (1999:1395). 2021/22:176 Bilaga 16 Lagrådet förordar att paragrafen får en tydligare utformning enligt Den som är återbetalningsskyldig för återkrav och som inte har sin aktuella adress registrerad i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet ska lämna uppgift om adressen till Lagrådet konstaterar att en underlåtelse att uppfylla uppgiftsskyldigheten inte föranleder någon sanktion, vilket innebär att man kan ifrågasätta om den i praktiken kommer att fylla sitt syfte. I paragrafens första stycke första meningen anges att Centrala beslut i ärenden om återbetalning av omställningsstudielån som rör en person som är bosatt i överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun när beslutet fattades. I andra meningen anges att beslut i övriga fall överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets det första beslutet i ärendet fattades. Med ”övriga fall” avses enligt vad som uppgavs vid föredragningen beslut om återbetalning av lån (men inte återkrav) avseende en person som inte är bosatt i . kunna förtydligas i lagtexten eller författningskommentaren. Enligt paragrafen kan en fordran på omställningsstudiestöd inte överlåtas. Paragrafen står under rubriken ”Vissa bestämmelser om studiemedel som ska tillämpas för omställningsstudiestöd”. I den följande paragrafen, 50 §, finns en uppräkning av bestämmelser i studiestödslagen. 49 § passar mindre väl under samma rubrik. I paragrafen nämns inte någon bestämmelse om studiemedel, låt vara att det finns en bestämmelse med samma innebörd i 6 kap. 3 § studiestödslagen. Enligt punkt 2 av ikraftträdandebestämmelserna ska lagen tillämpas första gången i fråga om studier på en utbildning som påbörjas efter den 31 För studier på en utbildning som är på heltid, eller motsvarande antal veckor på deltid, tillämpas lagen dock första gången i fråga om omställningsstudiestöd som lämnas för tid från I regleringen redovisas alltså två tidsangivelser som avser samma tidpunkt och det saknas skäl för att redovisa dem på skilda sätt. Lagrådet föreslår att tiden på båda ställena skrivs ”efter ”. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 2021/22:176 Bilaga 16 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden