prop · H903132 · 2022-03-08 00:00:00 — Förbundet anser även att kommunen inom ramen för den uppsökande verksamheten bör informera om möjligheten att välja pedagogisk omsorg. stödjer förslaget att hemkommunen ska ta kontakt med vårdnadshavare till barn som har uppehållstillstånd men inte deltar i förskola men avråder från att lägga krav på hemkommunen som innebär att den blir skyldig att hålla sig informerad om vilka barn som inte deltar i förskola då det riskerar att bli resurskrävande och integritetskränkande. Även Idéburen välfärd lyfter aspekten att kartläggningen kan inkräkta på människor och deras liv vilket inte är förenligt med svensk grundlag. Några remissinstanser har invändningar mot att barn utan uppehållstillstånd inte omfattas av utredningens förslag till uppsökande verksamhet. tillstyrker förslaget men anser att bör ha en uppgiftsskyldighet gentemot kommunen när det gäller asylsökande barn och att det bör ställas krav på att kommunerna ska bedriva uppsökande verksamhet även i förhållande dessa barn och andra barn utan uppehållstillstånd. anser att det inte kan vara förenligt med att en uppsökande verksamhet endast ska omfatta barn med uppehållstillstånd. Även avstyrker den del av förslaget som innebär att en uppsökande verksamhet endast ska gälla barn som har fått uppehållstillstånd i . Delegationen mot segregation (Delmos) anser att den uppsökande verksamheten ska rikta sig till samtliga barn som har tillgång till förskolan. kommun anser att det bör förtydligas vilken information som bör ingå i kartläggningen av barn som inte är inskrivna i förskola. uppger att kommunerna i de flesta fall bör ha en god bild av hur många barn som finns i kommunen och var de finns, bl.a. genom det bosättningsunderlag som lämnar till kommunerna för de personer som anvisas för bosättning. Verket anser också att det behöver förtydligas vad som avses med asylsökande barn och barn som har uppehållstillstånd. 2021/22:132 framför att kommuner inte nödvändigtvis har uppgifter om alla barn som har uppehållstillstånd och att barn kan upptäckas först när de är folkbokförda i kommunen. () framhåller att informationen till föräldrarna när det gäller döva barn ofta kommer från regionens hörselvård och att det är viktigt att kommunerna och hörselvården samverkar. anser att man i stället för uppsökande verksamhet ska ha direktinskrivning för alla barn förutom för de som är asylsökande. Pedagogiska omsorger m.fl. anser att barn som finns i pedagogisk omsorg inte ska omfattas av den uppsökande verksamheten. () poängterar att det saknas en bedömning av om den personuppgiftsbehandling som följer av förslaget är proportionerlig i förhållandet till syftet. Även och kommuner samt lyfter behov av klargörande vad gäller personuppgiftsbehandling. Skälen för regeringens förslag Ett ökat deltagande i förskola kan gynna många barn Forskning visar att deltagande i förskola har en rad positiva effekter för barns utveckling och lärande. Som framgår i avsnitt 4 har barn som har gått i förskola bl.a. bättre språkliga och matematiska färdigheter och bättre psykisk hälsa jämfört med barn som inte har gått i förskola. Forskningen visar också, som IFAU, Skolinspektionen och SPSM framhåller, att barn från en svag socioekonomisk bakgrund gynnas särskilt av att delta i förskola. Det kan handla om barn som har vårdnadshavare med låg utbildningsnivå eller låg inkomst, barn i socialt utsatta miljöer eller vissa barn med utländsk bakgrund. är barn från en svag socioekonomisk bakgrund och barn med utländsk bakgrund överrepresenterade bland de barn som inte går i förskolan. De grupper av barn som gynnas mest av att delta i förskola är alltså de grupper som deltar i förskola i minst omfattning. Ett ökat deltagande i förskola för dessa barn kan ge dem bättre förutsättningar inför skolstarten och ökade möjligheter att påverka sin framtid. Det medför positiva effekter för hela samhället genom bl.a. minskad segregation och fler som ges bättre förutsättningar för självförsörjning senare i livet. Det är därför angeläget att genomföra åtgärder som gör att fler barn får möjlighet att delta i förskolan. Vårdnadshavare behöver ha kunskap om förskolan och dess betydelse Kunskapen om varför vissa vårdnadshavare inte väljer att deras barn ska gå förskola är mycket begränsad. Det finns ingen förklaring som är gemensam för alla dessa vårdnadshavare. Det kan finnas flera olika skäl till att en del barn inte deltar i förskola. För vissa barn kan en del av förklaringen vara att vårdnadshavarna har bristande kunskaper om förskolan, dess syfte och dess betydelse för barnets utveckling. Det kan tänkas gälla inte minst bland utrikes födda vårdnadshavare, som kan ha en liten eller ingen erfarenhet av den svenska förskolan. Kommuner har en allmän skyldighet att informera vårdnadshavare om utbildning i bl.a. förskolor (29 kap. 19 § första stycket skollagen). betena till motsvarande bestämmelse i den tidigare skollagen (1985:100) angavs att informationen, för att underlätta vårdnadshavarnas val av verksamhetsform, bör omfatta uppgifter om verksamheternas huvudmän, huvuddragen i den pedagogiska inriktningen, organisation, avgifter, lokaler, omfattning vad gäller barn och personal samt gällande statliga och kommunala bestämmelser. För att vårdnadshavarna inte själva när de står inför val av omsorgsform ska behöva kontakta flera utövare ansågs att informationen även bör omfatta syftet med en specifik verksamhet samt grundläggande orientering om förskoleverksamhetens och skolbarnsomsorgens styrsystem och uppgifter. Det angavs också att utformningen av informationen och sättet att sprida den på bör bestämmas av kommunen och att det kan vara rimligt att enskilda verksamheter lämnar relevant information avsedd för publicering till kommunerna. Det anfördes vidare att informationen bör vara lättillgänglig och språkligt utformad så att den når ut och förstås av alla berörda kommuninvånare samt att det är upp till varje kommun att vid behov göra informationen tillgänglig även på minoritets- och invandrarspråk (prop. 2008/09:115 s. 40 f.). I sammanhanget bör nämnas att kommunallagen (2017:725) föreskriver att information som lämnas till enskilda ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig (8 kap. 18 § andra stycket). I samband med att informationsskyldigheten kom att gälla ytterligare skolformer, såsom grundskola och gymnasieutbildning, framfördes i förarbetena att huvuddelen av informationsskyldigheten kan uppfyllas genom kommunens webbplats och, i förekommande fall, genom länkar till relevant information (prop. 2013/14:112 s. 60). Informationsskyldigheten i nu gällande skollag tar alltså huvudsakligen sikte på information om olika verksamheter som anordnas i kommunen. Vidare regleras inte i skollagen på vilket sätt informationen ska lämnas. Av Statens skolverks rapport i förskola (dnr 2018:12) framgår att information om förskolan lämnas på kommunernas webbplatser. Kommuner som medverkar i studien lämnar information om förskolan även på andra sätt, bl.a. via öppna förskolan, familjecentraler, barnavårdscentraler, medborgarkontor, annonser i tidningar och i brev till alla nyblivna föräldrar. De flesta av de deltagande kommunerna informerar nyanlända på ett särskilt sätt, t.ex. via integrationsenheter, integrationssekreterare eller särskilt anställda processtödjare. Ingen av kommunerna i studie har kunskap om i vilken utsträckning informationen når ut till alla vårdnadshavare. Här bör dock påpekas att utvecklingen med bl.a. ett minskat antal asylsökande har påverkat kommunernas organisation av mottagandet. Kommunernas särskilda mottagningsverksamhet har avskaffats i flera kommuner. Det kan därför inte uteslutas att information till nyanlända om förskolan har påverkats av utvecklingen. Utredningen redovisar att flera av de kommuner som den har varit i kontakt med har beskrivit pågående lokala insatser för att informera om förskola. Några kommuner har t.ex. uppgett att de har särskilda mottagningsenheter för nyanlända som bl.a. informerar om möjligheten till förskola. Enligt dessa kommuner väljer majoriteten nyanlända vårdnadshavare som erbjuds förskola att skriva in sina barn i förskolan. Kommunerna beskriver att vårdnadshavarna ofta är mycket angelägna om att deras barn ska få ta del av all utbildning som samhället erbjuder. Kommuner bör vara skyldiga att genom uppsökande verksamhet kontakta vårdnadshavare till barn som inte går i förskola För att alla vårdnadshavare ska få kunskap om förskolans betydelse för barns utveckling och lärande behöver information om förskolan och dess syfte ges på ett sätt som är anpassat för att nå vårdnadshavare till barn som inte deltar i förskola. Regeringen bedömer att detta kan uppnås genom att kommuner ges en skyldighet att kontakta dessa vårdnadshavare via uppsökande verksamhet. En sådan verksamhet bör syfta till att fler barn ska delta i förskola. Information om förskolan bör därför även riktas till vårdnadshavare med barn som deltar i pedagogisk omsorg. Regeringen anser att en uppsökande verksamhet kan öka förståelsen för förskolans betydelse för barns utveckling och lärande, vilket leder till att fler barn börjar i förskola. En skyldighet för kommunerna att lämna information om förskolan genom uppsökande verksamhet bör därför införas. Kommunerna bör genom den uppsökande verksamheten aktivt söka upp och kontakta vårdnadshavare till barn som inte går i förskolan det år barnen fyller , då rätten till en allmän förskola inträder. Det finns inga bestämmelser om när hösttermin och vårtermin inträffar i förskolan. Det förekommer inte heller läsår i nationella bestämmelser om förskolan. Verksamheten påverkas dock av skolans läsår och terminer, bl.a. eftersom det frigörs ett större antal platser när de barn som börjar i förskoleklass lämnar förskolan. Vilken tidpunkt som ska anses vara höst respektive vår bör därför i detta sammanhang tolkas i förhållande till skolförfattningarnas bestämmelser om skolans terminer och läsår. I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska läsåret börja och sluta . Dagarna för höst- och vårterminens början och slut beslutas av huvudmannen, se 3 kap. 3 § skolförordningen (2011:185). Den uppsökande verksamheten bör genomföras återkommande under de år som barnet har rätt till allmän förskola men inte deltar. Vårdnadshavare bör få information om förskola inför varje vår och varje höst. Behovet av den uppsökande verksamheten upphör hösten det år barnet fyller , när barnet som huvudregel ska börja i förskoleklass. Även utredningens förslag utgår från att den uppsökande verksamheten bör upphöra när behovet upphör, men i utredningens förslag är det till följd av att utredningen föreslår en obligatorisk förskola . Det finns inget som hindrar att kommunerna även bedriver uppsökande verksamhet riktad till vårdnadshavare med barn som är . Exempelvis kan barnavårdscentraler (BVC) vara en kanal för information till vårdnadshavare i tidig ålder. Öppna förskolor, särskilt i de fall de är samlokaliserade med BVC i s.k. familjecentraler, kan vara en väg för att skapa förtroende och väcka intresse för förskolornas verksamhet. Även samarbete med organisationer inom civilsamhället kan vara ett sätt att nå utrikes födda vårdnadshavare och vårdnadshavare med svag socioekonomi. Det kan finnas fördelar med att barn tidigt får ta del av förskolans verksamhet. Ett tidigt och långsiktigt arbete med uppsökande verksamhet kan även underlätta relationsbyggande och tilliten till förskolan. Vårdnadshavarna bör informeras om rätten till förskola och om förskolans uppdrag och värdegrund. För att vårdnadshavarna ska få ett bra beslutsunderlag och motiveras att låta sina barn delta i förskola är det viktigt att det framgår av informationen vilken betydelse förskolan har för barnets lärande och utveckling. Information bör också ges om rätten att önska plats vid en viss förskoleenhet och om hur ansökan om förskoleplats görs. Informationen om förskolan behöver anpassas till olika målgrupper. anser att kommunen även bör informera om möjligheten att välja pedagogisk omsorg. Pedagogisk omsorg är ett alternativ till förskola som kommuner ska sträva efter att erbjuda utifrån vårdnadshavares önskemål om en sådan verksamhetsform. De krav som ställs på pedagogisk omsorg är dock lägre än de som ställs på förskola och den personal som arbetar i verksamheten har i allmänhet lägre utbildningsnivå än den personal som arbetar i förskola. Syftet med den uppsökande verksamheten är att öka deltagandet i förskola så att fler barn kan ta del av de positiva effekter som förskolan kan ha. Kommuner ska informera om vårdnadshavares möjlighet att önska andra verksamhetsformer. Regeringen anser emellertid inte att det finns anledning att ställa krav på att det även ska göras inom ramen för den uppsökande verksamheten. Kontakten med vårdnadshavare kan tas genom t.ex. telefonsamtal, hembesök eller andra personliga kontakter samt informationsmöten. Vårdnadshavare som inte har någon större kännedom om förskolans uppdrag bör erbjudas personliga möten där det finns möjlighet att ställa frågor. Personliga möten kan vara särskilt viktiga när det gäller nyanlända familjer som har varit i och sannolikt har begränsad kunskap om den svenska förskolan. Det är också viktigt att beakta att kunskaperna i svenska kan vara begränsade. Skriftlig information bör därför vara på lätt svenska och vid behov översatt till de vanligaste språken. Tolk bör användas vid behov. Regeringen instämmer i vad bl.a. och kommuner anför om att den uppsökande verksamheten bör utformas utifrån de olika kommunernas lokala behov och förutsättningar. På vilket sätt kontakten med vårdnadshavare tas och i vilken utsträckning t.ex. hembesök bör erbjudas kan variera mellan kommunerna. Det är viktigt att kommunen utformar sina insatser i linje med den kunskap och de erfarenheter som finns i respektive kommun. , , och kommuner samt SPSM framhåller vikten av samverkan med andra aktörer och uppger att vårdnadshavare informeras om förskolan genom exempelvis familjecentraler, barnavårdscentraler och öppna förskolan. Vissa kommuner samarbetar också med t.ex. ideella föreningar inom idé- buren sektor för att nå barnfamiljer. Att olika verksamheter samverkar i syfte att upptäcka och tillgodose behov samt lämna information till barnfamiljer är mycket positivt. Som framhålls av utredningen och understryks av bl.a. och kommuner innebär gällande sekretessbestämmelser vissa gränser för hur information kan lämnas mellan barnhälsovården och kommunen. För att kommunerna ska kunna fullgöra åtagandet i förslagen behöver de ta kontakt med vårdnadshavare till samtliga barn som ska omfattas av den uppsökande verksamheten. Kommunen behöver därför ha kännedom om vilka vårdnadshavare som ska kontaktas och kan alltså inte utgå från att andra aktörer informerar vårdnadshavare om förskolan. I vissa kommuner förekommer s.k. familjecentraler, där t.ex. barnhälsovård, öppen förskola och annan verksamhet samlokaliseras. 2021/22:132 medför ofta goda möjligheter för en kommun att erbjuda information om förskolan till vårdnadshavare som besöker en familjecentral. Även samarbete med organisationer i civilsamhället kan vara en väg att nå vårdnadshavare. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla att vissa barn inte har kontakt med t.ex. barnhälsovården eller öppna förskolan. Det är viktigt att kommunen arbetar uppsökande på ett sådant sätt att även vårdnadshavare till dessa barn nås av kommunens information. Vilka aktörer som är lämpliga att samarbeta med kan variera mellan olika kommuner och samarbetet kan se olika ut i olika delar av landet. Det bör därför inte ges uppdrag till specifika myndigheter i enlighet med det som föreslås av . Regeringen vill framhålla att informationsarbete som pågår och som innebär att andra aktörer, såsom barnavårdscentraler, informerar vårdnadshavare om förskola med fördel kan pågå parallellt med att kommunen bedriver den uppsökande verksamheten. För att hemkommunen ska kunna bedriva uppsökande verksamhet krävs att den skaffar sig kännedom om vilka barn i kommunen som ska omfattas av verksamheten. Utredningen föreslår att det ska införas en skyldighet för kommunerna att genom kartläggning och informationsinsamling hålla sig uppdaterad om vilka barn inom kommunen som inte deltar i förskola senast höstterminen det år de fyller . Idéburen välfärd och anser att detta förslag kan inkräkta på den personliga integriteten. Syftet med de föreslagna bestämmelserna är inte att kommunen ska skaffa sig information om barn i kommunen och deras vårdnadshavare. Bestämmelserna syftar till att kommunen ska lämna information om förskola till vårdnadshavare för barn i kommunen. Det är därför i det avseendet kommunen bör åläggas skyldigheter. För att kunna fullgöra sina skyldigheter att kontakta vårdnadshavare till barn genom uppsökande verksamhet behöver kommunerna se till att de har tillgång till aktuella uppgifter om barn i kommunen som inte är inskrivna i förskola och hur de kan kontaktas. En bestämmelse som anger att kommunen ska hålla sig uppdaterad genom kartläggning kan dock enligt regeringens mening missuppfattas genom att den ger intryck av att informationsinsamlingen är ett mål i sig. Ordet kartläggning speglar enligt regeringens mening inte heller den informationshantering som kommunerna behöver ägna sig åt. Behovet handlar om att identifiera barn i syfte att lämna information till deras vårdnadshavare och att kunna nå dem. Regeringen föreslår därför inte att det ska införas någon skyldighet för kommunen att genomföra en kartläggning eller informationsinsamling. Den uppsökande verksamheten ska förmedla information om förskolan. Vårdnadshavaren kan i det sammanhanget också berätta om t.ex. önskemål, förväntningar och eventuella behov som deras barn kan ha. Det ställs dock inga krav på att vårdnadshavare måste lämna information om sig eller sitt barn. () framhåller att informationen till döva barns vårdnadshavare ofta kommer från regionens hörselvård. Om det under samtal med vårdnadshavare framkommer att barnet t.ex. har en hörselnedsättning kan kommunen informera om vad förskolan kan göra för att barnet ska få det stöd som kan behövas. m.fl. efterfrågar klargöranden när det gäller den personuppgiftsbehandling som följer av förslaget. Frågor om förslagets förenlighet med regleringen kring behandling av personuppgifter tas upp i avsnitt 6.4. Den uppsökande verksamheten bör omfatta barn som är folkbokförda Den uppsökande verksamheten syftar till att öka deltagandet i förskolan. Det bör därför endast vara barn som har rätt till utbildning i förskola som kan bli aktuella för den uppsökande verksamheten. Barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska erbjudas förskola enligt bestämmelserna i skollagen (8 kap. 3 § skollagen). Med bosatta avses i skollagen barn som ska vara folkbokförda här enligt folkbokföringslagen. Som bosatta i landet anses även vissa andra barn som inte är folkbokförda här, bl.a. asylsökande barn (29 kap. 2 § skollagen). Rätten till förskola omfattar dock inte barn till vissa personer som åtnjuter immunitet och privilegier och som inte är folkbokförda i m.fl. och barn som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning (29 kap. 2 § andra stycket 4 och 5 och 3 §). Arbetet med att sammanställa information om barn som inte går i förskola och deras vårdnadshavare behöver påbörjas före varje . Det kan förutsättas att kommunen har kännedom om alla barn som är folkbokförda i kommunen. Som framhålls av har kommuner även ofta information om andra barn som är bosatta i kommunen. Regeringen konstaterar dock i likhet med att det inte kan förutsättas att kommuner har information om alla barn som är bosatta i kommunen men som inte är folkbokförda där. Regeringen anser att det i detta sammanhang inte är motiverat att införa en ordning som innebär att kommuner åläggs ett alltför svårt eller betungande arbete med att få tag i den information som krävs. Kommunernas skyldighet att bedriva uppsökande verksamhet bör mot den bakgrunden bli gällande för barn som är folkbokförda här enligt folkbokföringslagen (29 kap. 2 § första stycket skollagen). Genom uppgifter i folkbokföringsdatabasen kan kommuner få information om vilka som är folkbokförda där. Kommunen behöver också identifiera vilka av de aktuella barnen som inte redan har en plats i förskola. Eftersom sådan informationen redan bör finnas hos kommunerna innebär detta inte någon ny betungande arbetsbörda. Några remissinstanser, däribland , och , har invändningar mot att den uppsökande verksamheten inte ska omfatta bl.a. asylsökande barn. avstyrker förslaget med anledning av att åtgärden inte ska omfatta barn som saknar uppehållstillstånd och anser att ett sådant förslag inte är förenligt med . Regeringen anser inte att förslaget står i konflikt med . Barn som inte är folkbokförda, t.ex. asylsökande barn, kan i många fall ha ett stort behov av det stöd och den stimulans som förskolan kan ge. Regeringen vill därför understryka att förslaget inte innebär att dessa barns rätt till förskola inskränks på något sätt. Regeringen vill vidare framhålla att det är gynnsamt om kommuner, i den mån det finns förutsättningar för det, även bedriver en uppsökande verksamhet gentemot barn som är bosatta i kommunen men som inte är folkbokförda. 2021/22:132 6.2 Det blir obligatoriskt för kommuner att erbjuda förskoleplats till barn i behov av bättre Regeringens förslag: Det blir obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda allmän förskola genom att reservera en plats vid en förskoleenhet även utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare om 1.barnet är fött utomlands och vistas i sedan högst , eller 2.barnets vårdnadshavare som är bosatta i är födda utomlands och vistas i sedan högst . Kommunen ska sträva efter att erbjuda en plats i förskola på samma sätt även till andra barn som ska erbjudas allmän förskola om de har behov av förskola för bättre språkutveckling i svenska. Kommunen ska inte behöva erbjuda en plats om det med hänsyn till barnets levnadsförhållanden eller situation i övrigt är uppenbart obehövligt, och inte heller i de fall då barn inte är folkbokförda i landet. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen föreslår att det införs en definition av nyanlända barn och att dessa ska direktinskrivas i förskola genom att det blir obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola för dessa barn. vidare att vissa barn som inte är nyanlända men av annan anledning har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska ska Utredningen föreslår också att åtgärden ska gälla barn som har uppehållstillstånd i och att det ska införas en särskild bestämmelse om kommunens skyldighet att hålla sig informerad om vilka barn i kommunen som ska direktinskrivas. Remissinstanserna: En stor del av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Flera av de remissinstanser som tillstyrker förslaget har dock lämnat synpunkter på delar av det. remissinstanser avstyrker förslaget. Bland de remissinstanser som tillstyrker eller inte har något att invända mot förslaget finns bl.a. , marknads- och utbildningspolitisk utvärdering, , (LiU), , , , , , och kommuner, Föräldraalliansen kommun välkomnar förslaget och konstaterar flera fördelar när det kommer till integration, förebyggande av hederskultur, kvinnors deltagande i arbetslivet samt förskolans attraktivitet som skolform. tillstyrker förslaget och anser att vårdnadshavare som önskar att barnet placeras vid en annan förskola än den som kommunen direktinskrivit barnet vid ska kunna ange sådana önskemål. tillstyrker också att kommunen genom kartläggning och informations- insamling ska hålla sig informerad om vilka barn i kommunen som omfattas av rätten till direktinskrivning. (), och kommun anser att det är positivt att plats i förskolan genom direktinskrivning föreslås