prop · H903224 · 2022-04-07 00:00:00 — Förslaget att socialnämnden ges behörighet att ansöka om betänketid för offer för människohandel och människoexploatering kan förväntas medföra att fler personer beviljas betänketid än . Detta gäller samtliga brottsoffer, både kvinnor, män och hbtqi-personer, och oavsett exploateringsform. Människohandel för sexuella ändamål är dock ett brott som till övervägande del drabbar kvinnor och utgör enligt statistiken den vanligaste formen av människohandel i . Fler kvinnor kommer därför att kunna få det stöd, skydd och den hjälp som de har rätt till. Förslaget kan också förväntas leda till fler förundersökningar gällande människohandel och fler fällande domar. Att brott av detta slag utreds och förövarna lagförs är ett viktigt led i bekämpandet av mäns våld mot kvinnor. Även detta förslag kan alltså förväntas bidra till bättre förutsättningar att uppnå jämställdhet mellan könen. Förslaget om en uttrycklig bestämmelse om att det i ett ärende om återkallelse av uppehållstillstånd på grund av anknytning särskilt ska beaktas om förhållandet har upphört på grund av våld eller annan allvarlig Prop. 2021/22:224 kränkning, innebär en markering av samhällets roll i att motverka våld och förtryck i nära relationer och att erbjuda skydd och stöd till brottsoffren. Det kan också leda till att den omständigheten att förhållandet har upphört på grund av våld eller andra allvarliga kränkningar tillmäts större vikt i ärenden om återkallelse av uppehållstillstånd. Som kommun är inne på kan förslaget också medföra att fler brottsoffer – företrädesvis kvinnor –vågar lämna destruktiva förhållanden. Även detta förslag bedöms därför bidra till bättre förutsättningar att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. I övrigt kan förslagen inte förväntas få någon inverkan på jämställdheten mellan män och kvinnor. Konsekvenser för de integrationspolitiska målen Målen för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. En viktig inriktning för området är att främja nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. En utlännings möjligheter att etablera sig i det svenska arbets- och samhällslivet kan inte anses äventyras av att tryggheten att få stanna i är villkorad av att han eller hon avhåller sig från att begå allvarlig eller upprepad brottslighet här. Tvärtom utgör en utlännings anpassning efter svenska lagar och regler en central del av hans eller hennes etablering i landet. Som anförs i avsnitt 6.3 finns det alltså inget motsatsförhållande mellan å ena sidan möjligheten att etablera sig här och å andra sidan tydliga krav på laglydighet och konsekvenser av lagbrott. Någon fördjupad analys av hur förslagen påverkar möjligheten till etablering, såsom Svenska Röda Korset efterfrågar, är därför inte nödvändig. Vidare innebär förslagen att den som har etablerat sig i det svenska samhället åtnjuter ett starkare skydd mot utvisning än den som inte har etablerat sig här. Tillsammans med andra förslag som går i samma riktning, dvs. uppmuntrar skötsamhet och ökar drivkraften att komma i arbete (se t.ex. prop. 2020/21:191 s. 64 f.), kan förslagen i förlängningen antas bidra till ökade förutsättningar att nå de integrationspolitiska målen. Regeringens bedömning: Förslagen om skärpta regler för utvisning på grund av brott kan förväntas få begränsade konsekvenser för barn. Förslagen kan medföra att fler personer som har barn i riskerar att utvisas, eller att barn själva riskerar att utvisas, även om det som inte bör komma i fråga att utvisa den som är och har sina föräldrar i . Förslaget att socialnämnden ska få behörighet att ansöka om betänketid för offer för människohandel och människoexploatering kan få en särskilt positiv inverkan för brottsoffer som är barn. Förslaget om en regel till skydd mot återkallelse av uppehållstillstånd när det tillståndsgrundande förhållandet har upphört på grund av våld eller andra allvarliga kränkningar bedöms få positiva konsekvenser för de barn som berörs. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser instämmer i utredningens bedömning eller har inte några invändningar mot den. framhåller att det är av stor vikt att noggranna bedömningar görs i varje enskilt fall som berör barn och att konsekvenser för barn beaktas, utreds och redovisas. kommun framhåller att utsattheten inte bara för flickor utan även för pojkar kan vara stor, t.ex. finns det en större risk för pojkar än för flickor att dras in i kriminalitet eller utnyttjas för att kontrollera familjemedlemmar. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen om skärpta regler för utvisning på grund av brott kan påverka barn i främst två avseenden. För det första kan barn drabbas av att en förälder blir föremål för utvisning. Detta kan leda till att fler barn skiljs från eller har svårare att utöva familjeliv med föräldern. Förslagen innebär dock inte någon skillnad jämfört med när det gäller vilken betydelse som ska tillmätas den omständigheten att den som riskerar utvisning har barn i . Domstolen ska alltså även fortsättningsvis särskilt beakta barnets behov av kontakt med föräldern, hur kontakten har varit och hur barnet skulle påverkas av att föräldern utvisas. Det är också en mycket liten andel av de utvisningsdömda som har minderåriga barn; åren 2015–2019 var det . Även om det är tänkbart att andelen kommer att öka genom förslagen, är det rimligt att utgå från att den absoluta majoriteten av de utvisningsdömda även fortsättningsvis kommer att sakna barn . För det andra kan fler barn själva bli föremål för utvisning till följd av de skärpta reglerna. Liksom tidigare bör det dock inte komma i fråga att utvisa den som är och har båda sina föräldrar i . Den omständigheten att utlänningen har barn kan förväntas få en ökad betydelse vid bedömningen av återreseförbudets längd. Detta följer av att förslaget om återreseförbud innebär att domstolen vid bedömningen av förbudets längd särskilt ska beakta utlänningens anknytning till , vilket bl.a. inkluderar om han eller hon har barn här. Även det förhållandet att den utvisade själv är minderårig kan få betydelse när återreseförbudets längd fastställs. Sammantaget kan förslagen om skärpta regler för utvisning på grund av brott förväntas få begränsade konsekvenser för barn. Regeringen delar dock uppfattning att det är av stor vikt att noggranna bedömningar görs i varje enskilt fall och att konsekvenserna av ett utvisningsbeslut för ett barn alltid beaktas, utreds och redovisas (se även avsnitt 6.3.1). När det gäller förslaget att också socialnämnden ska få ansöka om betänketid för offer för människohandel och människoexploatering förväntas förslagen få positiva konsekvenser för barn. En inte obetydlig andel av offren för denna brottslighet är enligt utredningen minderåriga. Minderåriga brottsoffer kan antas vara mindre benägna att vända sig till polisen än vuxna brottsoffer och förövarens inflytande kan även antas vara betydande. Det är i första hand kvinnor eller flickor som drabbas av människohandel men som kommun framhåller kan även I dessa fall framstår det alltså som särskilt angeläget att en Prop. 2021/22:224 annan aktör än förundersökningsledaren kan ansöka om betänketid. fall offret är barn framstår det också som särskilt viktigt att han eller hon får det tillfälle till eftertanke och återhämtning som betänketiden syftar till samt den möjlighet till stöd och hjälp som följer med ett sådant uppehållstillstånd. Förslaget att också socialnämnden får behörighet att ansöka kan förväntas öka förutsättningarna för att så ska bli fallet. Även förslaget om en särskild bestämmelse till skydd mot återkallelse av uppehållstillstånd, ifall när ett tillståndsgrundande förhållande har upphört på grund av våld eller andra allvarliga kränkningar, kan antas inverka positivt på villkoren för barn. Den föreslagna bestämmelsen ger ett skydd mot återkallelse av uppehållstillstånd både i de fall då utlänningens barn utsatts för våld eller andra kränkningar och i de fall kränkningarna riktar sig mot föräldern, eftersom barnets uppehållstillstånd ofta är avhängigt förälderns tillstånd. På motsvarande sätt som beskrivits i avsnitt 11.3 kan förslaget således även förväntas få positiva konsekvenser för de barn som berörs. I övrigt kan förslagen inte förväntas få några nämnvärda konsekvenser för barn. Regeringens bedömning: Förslagen bedöms få vissa positiva Förslagen förväntas inte få några andra konsekvenser av betydelse. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna instämmer i utredningens bedömning eller har inte några synpunkter på den. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget att socialnämnden får behörighet att ansöka om betänketid för offer för människohandel och människoexploatering förväntas medföra att de praktiska möjligheterna att få betänketid ökar, bl.a. för de brottsoffer som är hbtqi-personer. grupp som bör nämnas i detta sammanhang, och som löper en särskild risk att utsättas för vissa former av utnyttjanden, är personer med en fysisk eller Förslaget kan alltså få positiva konsekvenser även för sådana brottsoffer. Hbtqi-personer är även en grupp som kan drabbas av hedersrelaterat våld och förtryck. De heteronormativa föreställningarna innebär nämligen att hbtqi-personers sexuella läggning, könsidentitet eller könsuttryck kan betraktas som ett hot mot familjens heder. Även när det gäller hatbrott är hbtqi-personer en utsatt grupp. Likaså är personer med psykisk – inte minst intellektuell – funktionsnedsättning som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck en sårbar målgrupp, eftersom dessa ofta står i en särskilt påtaglig beroendeställning till gärningspersonen och brottsligheten i dessa fall dessutom kan vara mer svårupptäckt (jfr prop. 2019/20:131 s. 24 f.). De förslag som innebär skärpta utvisningsregler för dessa brottstyper kan därför få positiva konsekvenser för nämnda grupper. förslaget att stärka skyddet mot återkallelse av uppehållstillstånd när ett 2021/22:224 tillståndsgrundande förhållande har upphört på grund av att utlänningen i förhållandet har utsatts för våld och andra allvarliga kränkningar, däribland sådana som varit hedersrelaterade. Förslagen innebär inte att den kommunala självstyrelsen påverkas. Den föreslagna regleringen bedöms inte heller få några egentliga effekter för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Förslagen kommer inte att få några konsekvenser för miljön. Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen Förutom i detta kapitel finns bestämmelser som kompletterar utträdesavtalet i 8 kap. 7 a och 16 §§, 8 a kap. 6 §, 9 kap. 8 b och 8 e §§, 12 kap. 13 a, 15 och 17 §§ och 14 kap. 5 c §. Paragrafen, som upplyser om att det finns ytterligare bestämmelser som kompletterar utträdesavtalet mellan och EU, ändras som en följd av att det införs ett nytt 8 a kap. med en ny struktur. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska ges till en utlänning som vistas här, om 1. det behövs för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska 2. utlänningen klart visat sin vilja att samarbeta med de brottsutredande 3. utlänningen brutit alla förbindelser med de personer som är misstänkta för brott som förundersökningen avser, och 4. hänsyn till den allmänna ordningen och säkerheten inte talar emot att tillstånd Om utlänningen vill ha betänketid för att återhämta sig och för att kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med de brottsutredande myndigheterna, ska ett tidsbegränsat uppehållstillstånd meddelas om de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 4 är uppfyllda. Ett uppehållstillstånd som meddelats enligt första stycket får förlängas om de förutsättningar som anges där är uppfyllda. meddelats enligt andra stycket får förlängas om det av särskilda skäl finns behov av en längre betänketid och de förutsättningar som anges i första stycket 1 och 4 fortfarande är uppfyllda. En ansökan om uppehållstillstånd eller förlängt tillstånd enligt denna paragraf görs av förundersökningsledaren. Om det finns anledning att anta att utlänningen har utsatts för brott enligt 4 kap. 1 a eller 1 b § får en ansökan om uppehållstillstånd enligt andra stycket göras även av socialnämnden. Paragrafen, som utformas enligt Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om uppehållstillstånd för medverkan i en brottsutredning och för betänketid. Övervägandena finns i kapitel 8. Paragrafen ändras på så sätt att en ansökan om uppehållstillstånd för betänketid får göras också av socialnämnden. Detta framgår av fjärde stycket som är nytt. Behörigheten att ansöka om uppehållstillstånd gäller i de fall det finns anledning att anta att utlänningen har utsatts för människohandel eller människoexploatering. behörighet omfattar alltså inte andra brottstyper eller andra bevispersoner än den som har utsatts för ett sådant brott, t.ex. vittnen. Vid bedömningen av om en utlänning kan antas ha utsatts för människohandel eller människoexploatering ska socialnämnden utgå från om rekvisiten i straffbestämmelserna i 4 kap. 1 a eller 1 b § är uppfyllda. bör normalt kunna utgå från att den som kan antas ha utsatts för människohandel eller människoexploatering också har betydelse för utredningen av brottet. Tyngdpunkten i bedömningen av om en ansökan bör göras ligger alltså i att avgöra om personen i fråga kan ha utsatts för ett sådant brott. , som har i uppdrag att på nationell nivå samordna arbetet mot människohandel för alla ändamål, kan bistå med verktyg och stödfunktioner för den bedömningen, däribland den manual vid misstanke om människohandel som myndigheten har tagit fram för att säkerställa stödprocessen till utsatta. bör motivera ansökan på ett sätt som ger ett tillräckligt underlag för sitt beslut. har inte någon närmare utredningsskyldighet i fråga om förutsättningarna för betänketid är uppfyllda utan bör på grundval av socialnämndens ansökan kunna utgå från att personen har betydelse för en brottsutredning om människohandel eller människoexploatering (jfr prop. 2006/07:53 s. 48). På sedvanligt sätt åligger det att pröva att hänsynen till allmän ordning och säkerhet inte talar emot att ansökan beviljas. Det görs även följdändringar och språkliga ändringar i övriga stycken i paragrafen. Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd enligt detta kapitel ska det, utom i fall som avses i 1, 2, 2 a, 2 d, 3 eller 4 §, särskilt beaktas om den sökande gjort sig skyldig till brott eller brott i förening med annan misskötsamhet. Vid prövning av uppehållstillstånd enligt 3 a § första stycket 1 och andra stycket ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Uppehållstillstånd enligt 3 § första stycket 2 eller 3 och 3 a § andra stycket får beviljas endast efter medgivande också av den förälder till vilken anknytning inte åberopas, om den föräldern har del i vårdnaden av barnet. Uppehållstillstånd ska inte beviljas en person som har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat, eller hans eller hennes anhöriga, om personen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. 2021/22:224 Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om vissa omständigheter som särskilt ska beaktas vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Första stycket första meningen ändras på så vis att det vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd, utom i vissa angivna fall, särskilt ska beaktas om den sökande gjort sig skyldig till brott eller brott i förening med annan misskötsamhet. Bestämmelsen innebär att en utlänning som i övrigt uppfyller förutsättningarna för att beviljas uppehållstillstånd kan nekas ett sådant tillstånd om han eller hon har gjort sig skyldig till brott. Ändringen innebär att ordet brottslighet byts ut mot ordet brott. Genom ändringen markeras att det inte behöver vara fråga om brott av viss omfattning för att uppehållstillstånd ska kunna nekas. Vid bedömningen av om en ansökan om uppehållstillstånd ska avslås på denna grund ska brottets karaktär, påföljdens stränghet och risken för återfall i brott beaktas. Har brottet föranlett ett längre fängelsestraff är det som regel motiverat att neka uppehållstillstånd. Om brottet har inneburit ett angrepp mot någons liv, hälsa, frihet eller frid eller annars inneburit en påtaglig integritetskränkning talar det också med styrka för att uppehållstillstånd ska nekas. Detsamma gäller när brottet har riktat sig mot rättsordningen eller något annat särskilt skyddsvärt samhällsintresse. Detta gäller även om en icke frihetsberövande påföljd döms ut. Även mindre allvarliga brott där påföljden bestämts till böter kan ligga till grund för ett avslagsbeslut, i vart fall om det rör sig om upprepade förseelser (jfr MIG 2019:23). Både lagakraftvunna domar och andra lagföringar, såsom godkända strafförelägganden, kan beaktas vid prövningen. Även en överklagad dom kan – åtminstone för tillfället – beaktas (prop. 2004/05:170 s. 284). Om uppgifter om brott i ett annat land kommer fram bör, liksom , prövningen ske med utgångspunkt i vilket straff som sannolikt skulle ha utdömts i . Liksom kan även annan misskötsamhet beaktas vid prövningen. Det kan bli aktuellt när brottet ligger på gränsen till vad som ensamt kan innebära att ansökan ska avslås och det rör sig om otvetydigt konstaterade förhållanden. Det kan t.ex. handla om en av utlänningen erkänd gärning som kan bedömas komma att leda till fällande dom (prop. 2004/05:170 s. 284). Det kan också handla om att utlänningen har misskött en tidigare utdömd påföljd. De skäl som utlänningen åberopar som grund för uppehållstillstånd ska, liksom , vägas mot anmärkningarnas tyngd i det enskilda fallet. Ju starkare skälen för uppehållstillstånd är, desto allvarligare brott bör krävas för att uppehållstillstånd ska kunna vägras och tvärtom. Bagatellartade förseelser bör dock aldrig vara tillräckligt för att neka uppehållstillstånd. Det bör också beaktas om utlänningen har beviljats uppehållstillstånd i eller om han eller hon ansöker . Om utlänningen tidigare beviljats uppehållstillstånd och fått en anknytning till bör det normalt krävas att brottsligheten är av mer allvarligt slag för att motivera ett avslag, än om utlänningen ansöker . Det gäller inte minst om ärendet rör ett barn eller om det finns barn med i bilden. I dessa fall måste, liksom tidigare, i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Vid bedömning av om uppehållstillståndet ska återkallas enligt 1 eller 3 § för en utlänning som har rest in i landet ska hänsyn tas till den anknytning som utlänningen har till och till om andra skäl talar mot att tillståndet återkallas. Vid en sådan bedömning ska det särskilt beaktas i vilken utsträckning som utlänningen har etablerat sig i det svenska samhället. Om utlänningen har barn i ska barnets behov av kontakt med honom eller henne, hur kontakten har varit och hur den skulle påverkas om utlänningens uppehållstillstånd återkallades också särskilt beaktas. Även utlänningens övriga familjeförhållanden ska särskilt beaktas. Vid bedömningen av om uppehållstillståndet ska återkallas enligt 3 § andra stycket ska det också särskilt beaktas om det förhållande som avses där har upphört främst på grund av att utlänningen eller utlänningens barn i förhållandet har utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Paragrafen, som utformas i allt väsentligt enligt Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om vissa omständigheter som ska beaktas vid prövningen av om ett uppehållstillstånd enligt 1 eller 3 § ska återkallas. Övervägandena finns i avsnitten 7.2 och 9.1. Andra stycket utformas inte längre som en punktlista. Bestämmelserna ändras också på så sätt att domstolen särskilt ska beakta i vilken utsträckning utlänningen har etablerat sig i det svenska samhället. Bestämmelserna om utlänningens levnadsomständigheter och vistelsetid i hittillsvarande punkt 1 och 4 tas bort och beaktas i stället inom ramen för bedömningen av utlänningens etablering. Ändringarna innebär att det blir fråga om en stramare reglering, där skyddet mot återkallelse förbehålls de fall då utlänningen har etablerat sig i det svenska samhället eller har starka familjeband hit. Bestämmelserna om utlänningens familjeförhållanden formuleras om språkligt. Bestämmelserna i andra stycket är utformade på samma sätt som 8 a kap. 2 § och ska tillämpas på motsvarande sätt, se kommentaren till den paragrafen. Prövningen enligt förevarande paragraf ska dock, liksom , göras med beaktande av återkallelseinstitutets särdrag och vilken grund för återkallelse som är aktuell (jfr prop. 1997/98:36 s. 17 f.). I tredje stycket, som är nytt, anges att det vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd ska återkallas enligt 3 § andra stycket särskilt också ska beaktas om det förhållande som avses där har upphört främst på grund av att utlänningen eller utlänningens barn i förhållandet har utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Hänvisningen till 3 § andra stycket innebär att bestämmelsen är tillämplig i ärenden om återkallelse där uppehållstillstånd har beviljats på grund av vissa former av familjeanknytning och det tillståndsgrundande förhållandet sedan har upphört. Om de angivna förutsättningarna föreligger bör återkallelse normalt inte komma i fråga i dessa ärenden. Bestämmelsen är utformad efter förebild av bestämmelsen i 5 kap. 16 § första stycket 2, och ska tillämpas på motsvarande sätt (jfr prop. 1999/2000:43 s. 52 f., se även MIG 2011:25). Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 2021/22:224 7 b § Uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § får, utöver vad som anges i 1, 3, 5 och 6 §§, återkallas om förutsättningarna för uppehållstillståndet är uppfyllda. Uppehållstillståndet får inte återkallas innan den som har ansökt om tillståndet har fått tillfälle att yttra sig. Paragrafen innehåller bestämmelser om återkallelse av sådant uppehållstillstånd som har meddelats för medverkan i en brottsutredning och för betänketid. Övervägandena finns i kapitel 8. Ändringarna i paragrafen är en följd av att socialnämnden ges behörighet att ansöka om betänketid enligt 5 kap. 15 § andra stycket i de fall det finns anledning att anta att utlänningen har utsatts för människohandel eller människoexploatering. Enligt andra stycket får uppehållstillståndet inte återkallas innan den som har ansökt om tillståndet har fått tillfälle att yttra sig. Det innebär att om tillståndet har beviljats på ansökan av förundersökningsledaren ska denne ha fått tillfälle att yttra sig och att socialnämnden ska ha fått tillfälle att yttra sig i de fall det är nämnden som har ansökt om uppehållstillståndet. En EES-medborgare eller en familjemedlem till en EES-medborgare som har permanent uppehållsrätt får avvisas eller utvisas enligt 11 § endast om det är särskilt motiverat av hänsyn till allmän ordning och säkerhet. En EES-medborgare som är barn får avvisas eller utvisas enligt 11 § endast om beslutet är oundgängligen nödvändigt av hänsyn till allmän säkerhet. En EES-medborgare som har vistats i under de tio närmast föregående åren får utvisas enligt 11 § endast om beslutet är oundgängligen nödvändigt av hänsyn till allmän säkerhet. Paragrafen innehåller särskilda bestämmelser om avlägsnande av vissa EES-medborgare och familjemedlemmar till EES-medborgare. Paragrafen bygger på artikel 28.2 och 28.3 i rörlighetsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.3. Första stycket ändras på så vis att en EES-medborgare eller en familjemedlem till en EES-medborgare som har permanent uppehållsrätt får avvisas eller utvisas endast om det är särskilt motiverat av hänsyn till allmän ordning och säkerhet. Uttrycket allmän ordning och säkerhet är unionsrättsligt och ska ges den innebörd som följer av unionsrätten.