prop · H903282 · 2022-07-26 00:00:00 — Migrationsdomstolarna ska, enligt regleringsbrev avseende Domstolar, avgöra av asylmålen . Målet har legat fast under hela undersökningsperioden, 2013–2020.106 Eftersom regeringen inte styr domstolar 101Se 11 kap. 3 § regeringsformen. 102Se regleringsbrev för budgetåren 2020 avseende Domstolar samt förordningen (2007:1073) med instruktion för och förordningen (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion. 103Intervju (). 10414 § femte stycket lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. 2016/17:27, bet. 2016/17:JuU7, rskr. 2017/17:60. 2016/17:27, bet. 2016/17:JuU7, rskr. 2017/17:60. 2019/20:19, bet. 2019:20:JuU11, rskr. 2019/20:37. 106Regleringsbrev för budgetåren 2013–2020 avseende Domstolar. såsom förvaltningsmyndigheter begränsar den antalet verksamhetsmål och undviker att justera dem. Regeringens mål ska enligt betraktas som en målbild, snarare än ett krav. Regeringens mål ska också ses i ljuset av att den anger olika verksamhetsmål för olika typer av migrationsmål. På så sätt pekar regeringen ut vilka måltyper som bör prioriteras framför andra. Exempelvis är målet för ensamkommande barn två månader.107 Målet att avgöra av asylmålen har varit långt ifrån att uppnås vid migrationsdomstolarna i , och under samtliga studerade år (med undantag för 2013, då speciella omständigheter rådde; se figur 7 i avsnitt 3.1). Migrationsdomstolen i nådde dock målet 2015 och närmade sig målet även 2016 och 2020. till detta resultat är inte regeringens mål ouppnåeligt i ett normalläge. Däremot betraktas inte målet ha varit nåbart –2019.108 När vi frågar representanter från varför regeringens verksamhetsmål inte har förändrats , trots att målet inte har betraktats som nåbart, får vi till svar att målbilden gäller för ett normalläge. Om målet hade varit helt realistiskt skulle det ha behövt justeras . Tjänstemän vid påpekar dock att målen är framtagna på ett sådant sätt att långsiktighet är grunden för dem. Toppar och dalar ska inte tas hänsyn till. Ytterst – menar en tjänsteman – ska en rättegång avgöras inom skälig tid. Och detta är främst vad domstolarna har att förhålla sig till.109 Utöver regeringens mål ska domstolarna sätta sina egna verksamhetsmål i samråd med . 110 Domstolarna sätter alltså egna mål, anpassade efter rådande omständigheter. Dessa justeras och utgår från domstolens förutsättningar. Verksamhetsmålen kan avvika kraftigt från målet i regleringsbrev, och har så också gjort . 107Intervjuer vid (och ). De mål som berör ensamkommande barn är för den delen inte mindre komplexa än övriga asylmål, men dessa betraktas som särdeles viktiga att handlägga skyndsamt. 108Intervjuer vid migrationsdomstolarna i (), (), () och (). 109Intervjuer vid (). Se 2 kap. 11 § andra stycket regeringsformen. 110Regleringsbrev för –2020 avseende Domstolar. Figur 21 Migrationsdomstolarnas verksamhetsmål avseende handläggningstider för asylmål (staplar) och utfall (linjer), –2020 Figur 21 åskådliggör att domstolarnas egna verksamhetsmål stämmer bättre överens med de verkliga handläggningstiderna. –med kortast handläggningstider (linje) – följer visserligen regeringens mål med sina verksamhetsmål vid mer än hälften av de studerade åren (med undantag , 2019 och 2020, stapel). Migrationsdomstolen i – med längst handläggningstider – siktar å andra sidan på betydligt längre handläggningstider med sina verksamhetsmål (röd stapel). Som vi ser i diagrammet är domstolarnas mål (staplar) lägre än aktuellt utfall (linjer) för de flesta undersökta åren. Exempelvis hade Migrationsdomstolen i som mål att döma i av asylmålen . Det aktuella utfallet var 28 månader. Domstolarnas egna mål utgår från aktuella handläggningstider och bedöms vara realistiska. Det råder delade meningar bland intervjupersonerna vid migrationsdomstolarna huruvida det övergripande målet om att avgöra av asylmålen är nåbart. Men det finns en samsyn avseende att av asylmålen ska kunna avgöras , förutsatt att det råder bättre förutsättningar. menar dock samtliga domstolar att målet är onåbart.111 Mot bakgrund av det aktuella utfallet av handläggningstiderna för asylmål och domstolarnas verksamhetsmål, bedömer att målet att avgöra av asylmålen inte har varit nåbart . bedömer dessutom att målet har varit onåbart för tre av fyra domstolar under hela undersökningsperioden, även innan antalet asylmål ökade . Det finns härmed en risk att migrationsdomstolarnas resurser inte är anpassade efter målet. Den relativt låga måluppfyllelsen som kännetecknade domstolarnas verksamhet även före ökningen av asylmål motiverar en mer långsiktig resursförstärkning vid migrationsdomstolarna. 5.3Bristande långsiktighet i regeringens resurstillskott försämrar förutsättningarna I granskningen har vi också undersökt huruvida regeringen har anpassat migrationsdomstolarnas anslag till ändrade volymer av asylmål. Vi har studerat huruvida regeringen har gett domstolarna goda ekonomiska förutsättningar att bedriva en effektiv verksamhet. Regeringen har tillfört domstolarna resurser för att kunna rekrytera och anställa personal. Anslaget förstärktes , från till . Detta innebar att det totala antalet årsarbetskrafter kunde öka från 521 (2016) till 713 (2017).112 Intervjupersoner vid migrationsdomstolarna samt och menar dock samstämmigt att det har rått brist på långsiktighet vad gäller tilldelningen av medel.113 Intervjupersonerna menar att resurstillskotten inte har kunnat användas fullt ut till att anställa domare, vilka beskrivs som en flaskhals för effektiviteten i domstolarna. Som följd av att tillskotten har skett årsvis har domstolarna haft svårt att genomföra nyrekryteringar, trots att resursbehovet har sträckt sig över än det aktuella budgetåret.114 Tjänstemän vid bekräftar att medelstilldelningen blev ”lite av ett lapptäcke” som 111Intervjuer vid migrationsdomstolarna i (), (), () och (). 2016/17:1 utgiftsområde 8 och uppgifter från (e-post, ). 113Intervjuer vid migrationsdomstolarna i (), (), () och () samt () och (). 114Intervjuer vid migrationsdomstolarna i (), (), () och () samt (). följd av den snabba tillökningen av asylsökande.115 Representanter för Migrationsdomstolen i lyfter också fram att anslagen minskar framöver, trots inneliggande balanser av asylmål, vilket innebär svårigheter för nyrekrytering.116 Regeringens tillskott av tillfälliga medel har sammanfattningsvis inte kunnat användas fullt ut till att anställda personal i allmänhet och domare i synnerhet. Vi återkommer till detta i våra slutsatser och rekommendationer. 115Intervju vid (). 116Intervju vid Migrationsdomstolen i () och e-post (). 6 Slutsatser och rekommendationer övergripande slutsats är att hanteringen av asylmål har flera tydliga effektivitetsbrister. Nedan sammanfattas slutsatserna utifrån tre delfrågor, en för vartdera granskningsobjekt. Vi inleder med migrationsdomstolarna. 6.1Liggtider vid migrationsdomstolarna visar på effektivitetsbrister Omkring hälften av migrationsdomstolarnas handläggningstid består av så kallad liggtid, då ingen aktiv handläggning sker i målet. Liggtiderna varierar kraftigt mellan migrationsdomstolarna, och mellan olika år. har jämfört genomsnittliga liggtider och funnit att de är betydligt längre 2020. Liggtiderna är särskilt långa vid Migrationsdomstolen i , men också vid Migrationsdomstolen i . Merparten av ökningen av liggtiden vid dessa domstolar drivs inte av att målen blir liggande när de är klara för avgörande. Det är snarare i ett tidigare skede som ineffektivitet uppstår. I förarbetena till införandet av migrationsdomstolarna konstaterades att de domstolar som ska handlägga migrationsmål måste kunna möta förändringar i tillströmning av mål som följd av antal asylsökande. Domstolarna bedömdes därför behöva vara av sådan storlek att de inte skulle bli alltför sårbara.117 Mot bakgrund av detta resonemang föll valet på storstädernas – , och – förvaltningsrätter. Vid ett senare skede adderades Förvaltningsrätten i till migrationsdomstolarna, för att avlasta Migrationsdomstolen i . I backspegeln är det inte främst domstolarnas storlek som ger förutsättningar att hantera ett ökat inflöde av asylmål. Den största () och den minsta () migrationsdomstolen har kortast handläggningstider. Granskningen visar emellertid att ökningen av antalet inkommande asylmål till respektive domstol har påverkat deras handläggningstider. Migrationsdomstolarna i och har haft störst andelsökning av inkommande asylmål, och har längst handläggningstider. Granskningen visar också att Migrationsdomstolen i beviljar anstånd till offentliga biträden i större utsträckning än övriga migrationsdomstolar. Detta kan vara problematiskt ur ett effektivitetsperspektiv, om det leder till längre handläggningstider. bedömning är dock att ökningen av 2004/05:170, s. 110, bet. 2004/05:SfU17, rskr. 2005/06:1. anståndsbeviljande står för en liten – om någon – del av den totala handläggningstiden vid domstolen. En bakgrund till att inrätta migrationsdomstolar var att införandet av en tvåpartsprocess med ökad möjlighet till muntlig förhandling skulle öka tilltron till asylprövningssystemet och rättssäkerheten.118 Förekomst av muntlig förhandling varierar mellan domstolarna, även när hänsyn tas till de asylsökandes medborgarskap. har inte granskat behovet av muntlig förhandling i de aktuella målen, och kan därför inte uttala sig om huruvida Migrationsdomstolen i – med störst andel muntliga förhandlingar – håller förhandlingar i omotiverat stor utsträckning, eller om huruvida Migrationsdomstolen i –med minst andel – håller förhandlingar i omotiverat liten utsträckning. Mot bakgrund av att migrationsdomstolarna är självständiga myndigheter – och att enskilda domare är självständiga i sitt dömande och fattar beslut om målet ska avgöras efter muntlig förhandling eller inte – kan heller inte utgå från att andelen muntliga förhandlingar ska vara exakt densamma för migrationsdomstolarna, ens vid granskning av asylmål med liknande omständigheter. kan dock konstatera att det är problematiskt att det i genomsnitt tar innan en muntlig förhandling hålls i ett asylmål vid Migrationsdomstolen i . är vid Migrationsdomstolen i , och omkring 150–vid migrationsdomstolarna i och . bedömer att det faktum att asylsökande som befinner sig i de sydvästra delarna av landet väntar upp till längre på muntliga förhandling än asylsökande längre norrut, medför en risk för att utgången i målen påverkas. kan det hända mycket i den asylsökandes liv, som kan påverka domstolens beslut i endera riktningen. Dessutom innebär väntan på beslut en kostnad för samhället. Långa väntetider riskerar vidare att vara påfrestande för de asylsökande. 6.2Domstolsverket kan utveckla sitt stöd till migrationsdomstolarna Granskningen visar att brist på förhandlingssalar är en orsak till de långa väntetiderna på muntlig förhandling i . ansvarar för att ge administrativt stöd till domstolarna, genom att skapa förutsättningar för en rättssäker verksamhet och att den bedrivs effektivt. Som ett led i detta ansvarar 2004/05:170, s. 107f, bet. 2004/05:SfU17, rskr. 2005/06:1. för domstolarnas lokaler. bedömer att det har funnits brister i arbete med lokalfrågan vid Migrationsdomstolen i . arbetar förvisso med frågan, men mot bakgrund av att bristen på salar har varit ett problem , och då väntetiden på muntlig förhandling är väldigt lång, är bedömning att problemet inte har prioriterats tillräckligt. har till uppgift att skapa förutsättningar för att verksamheten vid domstolarna bedrivs effektivt. kan som ett led i detta erbjuda förstärkningsstyrkans insatser till de domstolar som är i behov av extra personalresurser. bedömer att fördelningen av förstärkningsstyrkans resurser inte har varit optimal. Migrationsdomstolen i – med näst längst handläggningstider – har inte tagit del av särskilt mycket stöd av styrkan. Mot bakgrund av de fortsatt långa handläggningstiderna vid migrationsdomstolarna i och bör överväga om erbjudande om förstärkningsstyrkans insatser ska utökas vid domstolarna. har också till uppgift att åstadkomma en ändamålsenlig resursfördelning mellan domstolarna. konstaterar att resursfördelning uppvisar vissa brister. I granskningen har det framkommit att saknar information om fördelningen av asylsökande från olika länder i domstolarnas respektive asylmål. Sådan information är viktig i prognosarbetet och kan sannolikt ge främst Migrationsdomstolen i mer resurser framöver, vilket kan bidra till att korta deras handläggningstider. Med stöd av mer utförliga underlag från kan prognoserna och resursfördelningen härmed optimeras. konstaterar också att har underskattat antalet inkommande asylmål till Migrationsdomstolen i under flertalet av de undersökta åren. Tvärtom har antal inkommande mål till Migrationsdomstolen i överskattats. En bidragande orsak till differensen mellan prognos och utfall är att flyttar handläggningen av asylärenden mellan olika regioner. Möjligheten för migrationsdomstolarna att överlämna mål till varandra kompenserar för omfördelning av asylärenden, och mer därtill. bedömer att har medverkat till att skapa förutsättningar för överlämning av asylmål mellan migrationsdomstolarna. Systemet för överlämning av mål är dock framför allt beroende av migrationsdomstolarnas goda vilja. Migrationsdomstolarna i och har härmed starkt bidragit till framgången med att överlämna mål. Även om bedömer att överlämningen av mål har fungerat, konstateras att det vore mer effektivt om utvecklar prognosarbetet och därmed optimerar resursfördelningen mellan domstolarna. Ett överlämnat mål är också ett mål, som kräver sin arbetsinsats. 6.3Regeringen kan förstärka migrationsdomstolarnas resurser Antalet inkommande asylmål ökade kraftigt . började domstolarnas handläggningstider att öka. Regeringen visade prov på handlingskraft när den, genom en proposition 2016, skapade förutsättningar för lagstiftning om ökade möjligheter att överlämna mål. Möjligheten till överlämning av asylmål har avlastat i väsentligt. bedömer att regeringens – såväl som och migrationsdomstolarnas – arbete med överlämning av mål har fungerat väl. Däremot konstaterar att regeringen har brustit i att skapa förutsättningar för en långsiktigt stabil kompetensförsörjning vid migrationsdomstolarna. De tillfälliga resursförstärkningarna som har tillskjutits domstolarna har inte kunnat nyttjats fullt ut, som följd av att domstolarna inte har kunnat rekrytera arbetskraft för dem i tillräcklig utsträckning. Slutligen bedömer att målet för migrationsdomstolarna att döma i av asylmålen inte har varit nåbart för någon av migrationsdomstolarna –2020. Det har utan tvekan rått speciella – men övergående – omständigheter för migrationsdomstolarna . Detta talar för att det är omständigheterna – snarare än målet – som är orimliga. Men mot bakgrund av att endast Migrationsdomstolen i har varit i närheten av att nå målet även före ökningen av antalet asylmål, och då domstolarnas egna verksamhetsmål ofta kraftigt avviker från regeringens, bedömer att målet inte kan anses samspela med tillgängliga resurser. Det är svårt för migrationsdomstolarna att rekrytera personal på kort sikt. har de ett långsiktigt behov av personalresurser. bedömer härmed att det finns behov ett av att se över kompetensförsörjningen vid migrationsdomstolarna. En mer långsiktig resursförstärkning till migrationsdomstolarna behöver inte vara kostnadsdrivande. beräkningar visar att liggtiden är kostsam för samhället, i form av offentliga utgifter för mottagandeverksamheten. 6.4Liggtiderna beror främst på yttre faktorer granskning visar att det finns stora regionala skillnader i handläggningstider för asylmål. Granskningen visar också att handläggningstiderna till stor del består av liggtid, bland annat avseende väntan på muntlig förhandling. bedömning är att de främsta orsakerna till liggtiderna beror på faktorer som ligger utanför migrationsdomstolarnas ansvarsområde. Variationer i ökad tillströmning av asylmål och sammansättningen av asylmål vid domstolarna är exempel på sådana yttre faktorer. Brist på förhandlingssalar och ekonomiska förutsättningar för att förstärka personalresurserna är andra exempel. Med anledningen av detta utformar följande rekommendationer till respektive regeringen: •Säkerställ att en ojämn resursfördelning mellan migrationsdomstolarna undviks. Detta kan exempelvis ske genom att utveckla prognosarbetet och genom att överväga att i större utsträckning erbjuda förstärkningsstyrkans insatser till de migrationsdomstolar som uppvisar resultat längst ifrån regeringens mål. rekommendation till regeringen: •Säkerställ att migrationsdomstolarnas förutsättningar för långsiktig kompetensförsörjning står i samspel med det av regeringen uppsatta målet att avgöra av asylmålen . Den som behöver för att exempelvis utveckla sin talan eller komma in med en komplettering kan begära anstånd. Domstolen ska fatta ett beslut med anledning av en sådan begäran. Om och hur mycket anstånd (tid) som kan ges beror bland annat på måltyp och hur gammalt målet är. Avlägsnandemål som avser asylansökan, målgruppen 6001 (Uppehållstillstånd m.m., asylsökande vuxna och familjemedlemmar utan beslut om förvar/uppsikt). Det geografiska område inom vilket en domstol är behörig att ta upp ett migrationsmål. Jfr domkrets, vilket är benämningen på de allmänna förvaltningsrätternas geografiska ansvarsområde. Benämningen domsområde infördes . Förekommer i inledningen och avslutningen av målet. I den inledande kanslifasen registreras och målet på domare och handläggare. I den avslutande kanslifasen expedieras och delges domen. Klart för avgörande (KFA). När ett mål anses vara färdigberett registreras det som KFA. När målet är KFA sätts målet upp. Uppsättande av målet innebär att en rättsutredning genomförs och att ett förslag till dom tas fram. Jfr Klart för uppsättning (KFU). Den del av handläggningstiden i målet när ingen aktiv handläggning sker. Se bilaga 4 för beräkning av liggtid i granskningen. Ett överklagande i förvaltningsrätten (inklusive migrationsdomstol) avgörs ofta utifrån de skriftliga handlingar som kommit in. Domstolen ska dock kalla till muntlig förhandling om det begärs av den enskilde samt om förhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talar emot det. Muntlig förhandling sker om den bedöms vara en fördel för utredningen. När ett ombud eller biträde direkt begär anstånd med att komma in med utvecklande av sin talan i samband med överklagandet. Processen i förvaltningsdomstolar (inklusive migrationsdomstolar) är som huvudregel en tvåpartsprocess, där den myndighet (här: ) som har fattat det beslut som överklagas är den enskildes (här: asylsökandes) motpart. , Domstolars årsredovisning 2015, 2016. , Domstolars årsredovisning 2016, 2017. , Redovisning av regeringsuppdraget ”Effektiviserad handläggning av asylmål”. Dnr Ju2016/08224/DOM, 2017. , Domstolars årsredovisning 2017, 2018. , Domstolars årsredovisning 2018, 2019. , Domstolars årsredovisning 2019, 2020. , Domstolars årsredovisning 2020, 2021. , Årsredovisning 2013, 2014. , Årsredovisning 2014, 2015. , Årsredovisning 2015, 2016. , Årsredovisning 2016, 2017. , Årsredovisning 2017, 2018. , Årsredovisning 2018, 2019. , Årsredovisning 2019, 2020. Årsredovisning 2020, 2021. , Verksamhets- och utgiftsprognos, . ombudsmän, kritik mot Förvaltningsrätten i , migrationsdomstolen, för långsam och passiv handläggning av mål om uppehållstillstånd enligt utlänningslagen. Även uttalanden om domstolens handläggningstider generellt i migrationsmål, Dnr 1030-2020, 1145-2020 och 1187-2020, beslut . 2014, Att överklaga till förvaltningsrätten – handläggningstider och information till de enskilda, RiR 2014:6. Budgetlag (2011:203). Förordning (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars behörighet m.m. Förordning (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion. Förordning (2007:1073) med instruktion för . Förordning (2013:295) om ändring i förordningen (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars behörighet m.m. Förvaltningslag (2017:900). Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform. Lag (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar (AFDL). Lag (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Utlänningsförordning (2006:97). Utlänningslagen (2005:716). Regeringens proposition 2004/05:170, Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Regeringens proposition 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. Regeringens proposition 2016/17:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2016/17:27, Utökade möjligheter för migrationsdomstolar att överlämna mål. Regeringens proposition 2019/20:19, Förlängda möjligheter för migrationsdomstolarna att överlämna mål. Regleringsbrev för avseende Domstolar. Regleringsbrev för avseende Domstolar. Regleringsbrev för avseende Domstolar. Regleringsbrev för avseende Domstolar. Regleringsbrev för avseende Domstolar. Regleringsbrev för avseende Domstolar. Regleringsbrev för avseende Domstolar. Regleringsbrev för avseende Domstolar. Figur B1 Antal genomförda muntliga förhandlingar vid respektive migrationsdomstol, 2013–2020 Tabell B1 Genomsnittlig handläggningstid (antal dagar) för avgjorda asylärenden vid , 2013–2020 Källa: Statistik om asylansökningar – , statistikrapport asylärenden –2020. Tabell B2 Genomsnittlig handläggningstid (antal dagar) för respektive migrationsdomstol, 2013–2020 126,1*** 110,0*** 65,82*** 86,19*** 108,2*** 168,6*** 142,8*** 88,78*** (1,46) (1,29) (0,90) (0,68) (0,61) (1,05) (1,49) (0,97) 28,88*** 111,2*** 110,1*** 49,17*** 141,7*** 144,5*** 339,7*** 343,9*** (2,64) (2,87) (2,76) (2,05) (2,00) (2,92) (3,38) (5,28) -83,00*** 33,02*** 89,68*** 25,43*** 16,80*** -17,10*** 87,85*** 116,5*** (3,86) (3,28) (4,10) (2,20) (2,23) (2,21) (4,29) (4,09) -12,29*** 42,40*** 74,90*** 43,57*** 72,81*** 85,48*** 255,9*** 291,3*** (2,26) (2,90) (2,49) (2,01) (1,81) (2,12) (3,13) (4,93) Standardfel inom parentes. */**/*** indikerar statistisk signifikans på 10-/5-/1-procentsnivån. Tabellen visar signifikanstestning av domstolarnas handläggningstider. Migrationsdomstolen i handläggningstid jämförs mot övriga domstolars handläggningstider . Resultatet visar att det finns en statistiskt säkerställd skillnad mellan Migrationsdomstolen i och övriga migrationsdomstolar som ingår i granskningen. Översta raden i tabellen visar handläggningstiden för Migrationsdomstolen i och i motsvarande kolumn visas hur mycket längre/kortare handläggningstiderna är vid övriga migrationsdomstolar, jämfört med . Exempelvis var handläggningstiden i . var handläggningstiden i , i och i . Figur B2 Migrationsdomstolarnas resurser, 2013–2020 Yrkesgrupperna som ingår är: administration, beredning (notarier och föredragande jurister), domstolshandläggare, icke ordinarie domare (fiskaler och assessorer) samt ordinarie domare, inklusive resurser från förstärkningsstyrkan. Figur B3 Fördelning av asylsökande från länder med flest asylmål och längst handläggningstider vid respektive domstol, 2013–2020 Diagrammet anger hur stor andel av de avslutade asylmålen som respektive år utgörs av asylsökande från de länder med flest asylsökande och som genererar längst handläggningstider vid respektive migrationsdomstol. Tabell B3 Dygnskostnad per asylmål för mottagandeverksamheten hos , 2013–2020 Dygnskostnad (kr) Källa: årsredovisningar och egna beräkningar. För att undersöka hur många akter som skulle granskas gjordes ett statistiskt test. Urvalskriterierna som användes för att göra urvalet hade en felmarginal på och konfidensintervall på . Utifrån dessa kriterier gjordes ett slumpmässigt urval av asylmål för respektive domstol och år som skulle ingå i aktgranskningen. Ett överuttag gjordes för att hantera eventuella bortfall. Mot denna bakgrund drogs ett urval på 100 akter (+20 reserv, som användes vid internt bortfall i form av saknade handlingar i målet) per domstol och år. Tabell B4 Antal granskade asylmål för respektive domstol och år I granskningen har vi intervjuat representanter från migrationsdomstolarna, , och .