prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. inom ramen för analysen av bestämmelsen om sexuellt ofredande analysera och ta ställning till om smygfotografering på ett visst avstånd bör kriminaliseras och i så fall lämna förslag på hur det kan åstadkommas (dir. 2020:5). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Genom tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utredningstiden. Uppdraget i sin helhet ska i stället redovisas . I samband med att direktiven beslutades skrevs tillkännagivandet av. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (bet. 2021/22:75 Justitie- departementet 2020/21:KU2, rskr. 2020/21:34). Punkten står därför åter som öppen. Utredningen redovisade sitt betänkande . ansett att tillkännagivandet därmed är tillgodosett och slutbehandlat (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7 s. 38 och 39). Punkten är slutbehandlad. Punkt 12 om grovt sexuellt ofredande*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om grovt sexuellt ofredande och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 32 f.) och därmed bifallit motionerna 2016/17:3078 yrkande 22 och 2016/17:3388 yrkande 26. Regeringen beslutade propositionen En ny sexualbrotts- lagstiftning byggd på frivillighet (prop. 2017/18:177). ringen innebär att straffansvaret för våldtäkt och sexuellt övergrepp utvidgades på det sättet att vissa gärningar som tidigare bedömdes som sexuellt ofredande omfattas av bestämmelserna om våldtäkt och sexuellt övergrepp, under förutsättning att den sexuella handlingen når upp till den nivå som krävs för bestämmelsernas tillämpning. Det kan handla om s.k. överrumplingsfall, dvs. där den sexuella handlingen utförs på ett sådant sätt att offret överrumplas av den. Ett exempel på överrumplingsfall kan vara sexuella handlingar som utförs i folksamlingar under festivaler, konserter och liknande arrangemang. Ett annat exempel på fall som tidigare straffades som sexuella ofredanden men som med den nya regleringen omfattas av tillämpningsområdet för våldtäkt och sexuellt övergrepp är situationer där den utsatte, som inte kan anses vara i en särskilt utsatt situation, bemöter ett övergrepp med passivitet. bakgrunden ansåg regeringen att det inte finns behov av att införa ett nytt brott, grovt sexuellt ofredande. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat (bet. 2017/18:JuU29, rskr. 2017/18:302). Punkten står därför åter som öppen. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över bestämmelsen om sexuellt ofredande och överväga om ett grovt brott bör införas (dir. 2020:5). betänkandet Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar (SOU 2021:43). Betänkandet har remissbehandlats och remisstiden gick ut Lagrådsremissen Skärpt syn på våldtäkt och andra sexuella överlämna en proposition med lagförslag till . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 19 om straffvärdesbedömning*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om straffvärdebedömning och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 41 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:1538 yrkande 3. propositionen Straffet för mord (prop. 2018/19:138). föreslogs att straffet för mord skärps. Förslaget innebar att det i straffbestämmelsen om mord anges att det som skäl för livstids fängelse särskilt ska beaktas om gärningen föregåtts av noggrann planering, präglats av särskild förslagenhet, syftat till att främja eller dölja annan brottslighet, inneburit svårt lidande för offret eller annars varit särskilt Syftet med lagändringen är att livstidsstraffet ska kunna komma i fråga i betydligt större utsträckning . informerades om åtgärden i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. lagförslag (bet. 2019/20:JuU4, rskr. 2019/20:34). Lagändringen trädde i kraft . En särskild utredare har haft i uppdrag att överväga och föreslå ändringar beträffande den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–(dir. 2017:122). I uppdraget har ingått att lämna förslag som innebär att den åldersgruppen behandlas som andra myndiga lagöverträdare vid straffmätningen och när det gäller val av påföljd. Uppdraget redovisades i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85). Bland annat föreslås att den s.k. straffrabatten slopas för lagöverträdare i åldern 18–. Ett utkast till lagrådsremiss har remitterats och remisstiden gick ut . Utkastet till lagrådsremiss behandlar bl.a. förslagen i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85) som rör straffmätning och påföljdsval. I utkastet föreslås bl.a. att om någon som är 18–har begått ett brott, och det för brottet är föreskrivet fängelse i lägst , ska hans eller hennes ungdom inte beaktas särskilt vid straffmätningen. Det ska inte heller krävas särskilda skäl för att döma lagöverträdare i den åldersgruppen till fängelse, och samma straff ska kunna dömas ut som för andra myndiga lagöverträdare, t.ex. fängelse på livstid. beslutade regeringen propositionen Slopad straffrabatt för unga myndiga vid allvarlig brottslighet (prop. 2021/22:17). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet fick anses tillgodosett och därmed slutbehandlat. har antagit regeringens lagförslag (bet. 2021/22:JuU5, rskr. 2021/22:36). Lagändringarna trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. Punkt 24 om straffrättsligt skydd för blåljuspersonal m.m.*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 51 f.). har därmed bifallit motionerna 2016/17:865 yrkandena 7–9, 2016/17:1080 yrkandena 10–13, 2016/17:1535 yrkande 2, 2016/17:2466, 2016/17:3221 yrkande 25, 2016/17:3238 yrkandena 1–3 och 2016/17:3388 yrkande 14 och delvis motionerna 2016/17:443, 2016/17:685 yrkandena 1 och 2, 2016/17:728, 2016/17:1936, 2016/17:2303 yrkande 10 och 2016/17:2710. Innehållet i tillkännagivan- det omfattas av (Ju 2016:23) uppdrag enligt kommittédirektiven Ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner (dir. 2016:115). Uppdraget redo- visades genom ett delbetänkande (SOU 2018:2). beslutade regeringen propositionen Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (prop. 2018/19:155). I propositionen föreslogs att sabotage mot blåljus- verksamhet skulle införas som ett nytt gradindelat brott i . Brottet omfattar den som angriper eller på annat sätt stör polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brotts- bekämpande verksamhet. Om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse, eller annars varit av särskilt farlig art, ska det dömas för grovt sabotage mot blåljusverksamhet. Straffet för sabotage mot blåljusverksamhet är fängelse i högst och för grovt sabotage mot blåljusverksamhet fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vidare föreslogs att straffskalan för grovt 2021/22:75 Justitie- departementet våld eller hot mot tjänsteman skulle skärpas till fängelse i lägst ett och Lagändringarna trädde i kraft . propositionen bedömde regeringen att de delar av tillkännagivandet som avser att en ny brottsbeteckning bör införas och att det bör införas en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff tillgodoses Vad gäller övriga delar beslutade regeringen 2020 kommittédirektiven Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. Utredaren ska bl.a. överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I uppdraget ingår också att analysera behovet och lämpligheten av en lagändring som innebär att brottet våld eller hot mot tjänsteman delas upp och att straffskalan för våld mot tjänsteman skärps. Genom tilläggsdirektiv som beslutades 2021 förlängdes utredningstiden. 2022 genom betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). har remitterats och remisstiden löper ut . Punkt 43 om tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar och tillkännagett detta för regeringen 2016/17:JuU16 s. 74 f.). Därmed har bifallit motion 2016/17:865 yrkande 15. fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). 2019 genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remissbehandlats. gav regeringen i uppdrag att kartlägga brottslighet och ordningsstörningar på simhallar och bibliotek. Uppdraget redovisades (Brås rapport 2020:10 Simhallar och bibliotek – En kartläggning av brott och ordningsstör- Tillträdesförbud till badanläggningar och bibliotek (prop. 2021/22:108). propositionen föreslås att det införs en möjlighet att besluta om tillträdesförbud till badanläggningar och bibliotek. propositionen ansåg regeringen att tillkännagivande är Punkten är slutbehandlad. 2016/17: 341, 393, 568, 865, 1534, 2003, 2303, 3234, 3388 och 3430, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 60), 2018/19:75 (Ju 39), 2019/20:75 (Ju 30) och 2020/21:75 (Ju 25). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om sociala insatsgrupper m.m.*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om ökad användning av sociala insatsgrupper och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU21 s. 7 f.). har därmed bifallit motionerna 2016/17:3234 yrkande 2, 2016/17:3430 yrkandena 9 och 10 samt delvis motion 2016/17:341. har haft i uppdrag att låta utvärdera såväl resultatet för de ungdomar som varit föremål för arbetet i en social insatsgrupp som hur själva samverkansformen fungerar. Inom ramen för regeringsuppdraget att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2018/00535/FST), uppger att myndigheten avser komplettera den utvärdering av sociala insatsgrupper som redan genomförts med ytterligare en uppföljning av effekter på . Syftet är att kunna visa om samverkansformen medfört långsiktiga förbättringar för de ungdomar som deltagit i sociala insatsgrupper. En långsiktig målsättning är också att kunna fånga vilka arbetsformer och arbetssätt som är lovande för olika målgrupper för sociala insatsgrupper. Ytterligare en målsättning är att kunna utveckla ett mer konkret stöd, som är byggt på bästa tillgängliga kunskap, för det lokala arbetet med sociala insatsgrupper. Regeringen har i regleringsbrevet (S2019/05315/RS) gett i uppdrag att stödja huvudmän samt yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området. ska bl.a. vidta åtgärder för att stärka samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet. ska genom utåtriktade aktiviteter sprida aktuell kunskap om metoder, arbetssätt och goda exempel till kommuner och andra berörda aktörer. Uppdraget ska bl.a. säkerställa att placerade barn och unga får en god, trygg och säker vård samt säkerställa den sociala barn- och ungdomsvårdens arbete med särskilt utsatta grupper av barn och unga stärks, inte minst i särskilt utsatta och prioriterade områden. En slutredovisning ska lämnas till regeringen . En delredovisning med en plan för arbetet inom uppdraget lämnades . Av denna plan framgår t.ex. att och har skapat samverkansgrupper i syfte att samverka kring brottsförebyggande arbete mellan socialtjänst och polis lokalt. Även har tillkommit i denna samverkansgrupp. Vidare framgår av planen att har påbörjat ett kartläggningsarbete av bästa tillgängliga kunskap om metoder och arbetssätt som syftar till att motverka att barn och unga från 7–begår brott. kommer att följa detta arbete. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). I skrivelse 2020/21:75 aviserade regeringen sin avsikt att skriva av riksdagsskrivelsen i denna del. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Punkten är slutbehandlad. Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott 2016/17:3230 och 3697, prop. 2016/17:131, bet. 2021/22:75 Justitie- departementet redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 70), 2018/19:75 (Ju 41), 2019/20:75 (Ju 32) och 2020/21:75 (Ju 27). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om upprepade stölder*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om vikten av att se upprepade stölder i ett sammanhang, och att påföljderna i större utsträckning ska stå i proportion till den samlade brottsligheten, och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU13 s. 23 f.). har därmed bifallit motion 2016/17:3230 yrkande 5. ber 2013 betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU Till följd av förslag har rege- ringen vidtagit ett flertal lagstiftningsåtgärder på förmögenhetsbrotts- området, bl.a. när det gäller stöldbrottslighet (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). beslutade regeringen propositionen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet (prop. 2020/21:52). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet var delvis tillgodosett genom propositionens förslag om en ny kvalifika- tionsgrund om systematik i bl.a. straffbestämmelsen om grov stöld. Beredningen av det som kvarstår av tillkännagivandet har därefter fortsatt tillsattes en utredning för att se över reglerna om straffmätning vid flerfaldig brottslighet (dir. Utredaren ska överväga och föreslå förändringar av strafflagstiftningen som ger uttryck för en skärpt syn på flerfaldig Det ska säkerställas att straff står i proportion till brottslig- hetens allvar även för den som begår flera brott. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:3717, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 43), 2019/20:75 (Ju 34) och 2020/21:75 (Ju 29). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskraftsinvandring (2016/17: SfU22 s. 5). beslutade, i samband med att regeringens skrivelse med anledning av om arbetskraftsinvandring lades till handlingarna, att tillkännage ytterligare åtgärder för arbetskrafts- I tillkännagivandet anförs att regeringen bör säkerställa att det görs en helhetsbedömning vid handläggningen av uppehållstillstånd Av gällande praxis följer bl.a. att det ska göras en helhetsbedömning av anställningsvillkoren (MIG 2017:24 och MIG 2017:25). Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en bred analys av rättsläget och dess konsekvenser när det gäller s.k. kompetensutvisningar av arbetskrafts- invandrare samt överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag (dir. 2020:8). Enligt tilläggsdirektiv ska utredaren bl.a. lämna författningsförslag som syftar till att utvisningar som sker på grund av försumbara och ursäktliga brister ska upphöra (dir. 2020:69). överlämnade Utredningen om arbetskraftsinvandring delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5), som bl.a. innehåller förslag för att motverka utvisningar som sker på grund av försumbara och ursäktliga brister. Remisstiden gick ut . I tillkännagivandet anförs även att ska få direktåtkomst till uppgifter hos bl.a. . Regeringen beslutade de av efterfrågade förordnings- ändringarna för att möjliggöra ett effektivare informationsutbyte med vissa andra myndigheter i ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och andra tillstånd för arbete. Förordningsändringarna trädde i kraft (se SFS 2020:49 och SFS 2020:50). Slutligen anförs att handläggningstiderna måste förkortas. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att korta handläggningstiderna avsevärt samt i regleringsbreven angett att handläggningstiderna för ansökningar om uppehållstillstånd på grund av bl.a. arbete ska vara så korta som möjligt. I förordningen med instruktion för anges vidare att myndigheten ska verka för att handläggningstiderna för arbetstillstånd blir så korta som möjligt utifrån ärendets beskaffenhet. Regeringen har följt arbete med att genomföra handlingsplanen och kan konstatera att förbättringar skett . I direktiven till den ovan nämnda utredningen (dir. 2020:8) anges också att det genomgående bör beaktas vad som kan göras för att hålla korta handläggningstider som kravet på en rättssäker och ändamålsenlig handläggning upprätthålls. Regeringen har i budgetpropositionen meddelat en avsikt att återkomma om tillkännagivandet i samband med att en proposition, med anledning av förslagen i betänkandet (SOU 2021:5), överlämnas till (prop. 2021/22:1 utg.omr. 8 avsnitt 2.5.2) I propositionen Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring (prop. 2021/22:134) redogör regeringen för olika åtgärder som vidtagits för att förbättra reglerna för arbetskraftsinvandring. Propositionen innehåller bl.a. lagändringar för att motverka att regelverket för arbetskrafts- invandring utnyttjas. Propositionen innehåller också lagändringar för att attrahera och behålla internationell kompetens och motverka s.k. kompetensutvisningar. Genom förslagen i propositionen och tidigare åtgärder som redovisas i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 8 avsnitt 2.3.3) ansåg regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat (s. 22 och 127). Punkten är slutbehandlad. 2021/22:75 Justitie- departementet 2021/22:75 Justitie- departementet 2016/17:204, 2016/17:807, 2016/17:1437, 2016/17:1474, 2016/17:1937, 2016/17:2113, 2016/17:2123, 2016/17:2576, 2017/18:247, 2017/18:1438, 2017/18:2170, 2017/18:2236, 2017/18:2831, 2017/18:3214 yrkande 3, 2017/18:3476, 2017/18:3575, 2017/18:2314, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 93), 2018/19:75 (Ju 45), 2019/20:75 (Ju 36) och 2020/21:75 (Ju 31). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Om sjöfylleri*: har tillkännagett för regeringen det som ut- skottet anför om en utvärdering av det utvidgade straffansvaret för sjöfylleri som infördes (bet. 2017/18:CU2 s. 8). fick en utredare i uppdrag att utreda och utvärdera vissa frågor avseende trafikbrott och sjöfylleri (Ju 2018:F). Uppdraget redovisades genom promemorian Ett stärkt straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet och en utvärdering av den nedre promillegränsen för sjöfylleri (Ds 2019:22). I promemorian görs bedömningen att det inte finns behov av att ändra regleringen om sjöfylleri. Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . remitterades ett utkast till lagrådsremiss med förslag om bl.a. skärpta straff för grov olovlig körning, rattfylleri och grovt rattfylleri. Remisstiden gick ut . Arbete med att ta fram en lagrådsremiss pågår. Punkten är inte slutbehandlad. Möjlighet att avstå återkallelse av uppehållstillstånd när arbetsgivaren självmant har anmält brister 2016/17:212, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 98), 2018/19:75 (Ju 46), 2019/20:75 (Ju 37) och 2020/21:75 (Ju 32). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser (bet. 2017/18:SfU7 s. 6 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2017/18:1030 yrkande 1, 2017/18:1940, 2017/18:2816 yrkande 3, 2017/18:3122, 2017/18:3165 yrkande 4, 2017/18:3180 yrkande 4, 2017/18:3181 yrkande 4, 2017/18:3394 yrkande 30 och 2017/18:3447 yrkande 3. En särskild utredare har haft i uppdrag att bl.a. lämna förslag på författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Uppdraget har, när det gäller denna del, redovisats i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). I promemorian beaktas inte material som blivit tillgängligt efter den Promemorian har remissbehandlats. Av rättsfallen MIG 2017:24 och MIG 2017:25, som meddelades och därmed inte beaktas i promemorian, följer bl.a. att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet måste göras för att kunna avgöra om dessa är i överensstämmelse med vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en bred analys av rättsläget och dess konsekvenser när det gäller s.k. kompetensutvisningar av arbetskrafts- invandrare samt överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag (dir. 2020:8). Enligt tilläggsdirektiv beslutade ska utredaren bl.a. lämna författningsförslag som syftar till att utvisningar som sker på grund av försumbara och ursäktliga brister ska upphöra (dir. 2020:69). överlämnade Utredningen om arbetskraftsinvandring delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5), som bl.a. innehåller förslag för att motverka utvisningar som sker på grund av försumbara och ursäktliga brister. Remisstiden gick ut . Regeringen har i budgetpropositionen meddelat en avsikt att återkomma om tillkännagivandet i samband med att en proposition, med anledning av förslagen i betänkandet (SOU 2021:5), överlämnas till (prop. 2021/22:1 utg.omr. 8 avsnitt 2.5.2). I propositionen Skärpta och förbättrade regler om arbetskraftsinvandring (prop. 2021/22:134) behandlade regeringen tillkännagivandet. I propositionen lämnas bl.a. lagförslag som stärker proportionaliteten och säkerställer att en arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Genom förslagen i propositionen och tidigare åtgärder som redovisas i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 8 avsnitt 2.3.3) ansåg regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat (s. 22 och 127). Punkten är slutbehandlad. Skjutvapen och explosiva varor – skärpta straff för de grova brotten Prop. 2017/18:26, mot. 2017/18:3917 yrkande 1 och 2, redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 102), 2018/19:75 (Ju 47), 2019/20:75 (Ju 38) och 2020/21:75 (Ju 33). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om kvalifikationsgrunder för grova brott*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att fler vapenbrott ska anses som grova (bet. 2017/18:JuU8 s. 5 f.) och därmed bifallit motion 2017/18:3917 yrkande 2. Propositionen En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor (prop. 2019/20:200) beslutades . I propositionen föreslogs att när det gäller vapenbrott och brott mot 2021/22:75 Justitie- departementet tillståndsplikten för explosiva varor ska fler enhandsvapen och explosiva varor anses vara av särskilt farlig beskaffenhet och vid bedömningen av om ett brott är grovt ska det särskilt beaktas om vapen eller explosiva varor innehafts eller hanterats i en sådan miljö att de typiskt sett kan befaras komma till brottslig användning. Regeringen föreslog vidare att det inte