prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Regeringen bedömer att det föreligger en avvikelse från överskottsmålet, men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl med anledning av de ekonomiska effekterna av spridningen av covid-19. Bedömningen av avvikelsen baseras på det strukturella sparandet, dvs. ett mått på offentliga sektorns finansiella sparande där den konjunkturella effekten räknats bort. Det finansiella sparandet och det bakåtblickande genomsnittet påverkas, utöver finanspolitiken, även av vilket konjunkturläge ekonomin befinner sig i. I det sammanhanget är det viktigt att komma ihåg att ett åttaårigt genomsnitt inte behöver överensstämma med en konjunkturcykel. BNP-gapet, som är ett vanligt mått för att beskriva konjunkturläget, bedöms t.ex. under den nu aktuella åttaårsperioden, 2014– 2021, vara i genomsnitt -0,av potentiell BNP. Detta betyder att resursutnyttjandet i ekonomin i genomsnitt bedöms ha varit lägre än en balanserad nivå och att de offentliga finanserna därmed automatiskt har försvagats av detta. Detta gör åttaårsgenomsnittet svårtolkat i förhållande till överskottsmålet, som är uttryckt som ett genomsnitt över just en konjunkturcykel. Ytterligare en faktor som försvårar tolkningen av det bakåtblickande genomsnittet är att den indikatorn innehåller en period då två olika målnivåer tillämpats, den tidigare målnivån på av BNP och den nya målnivån som är bestämd till 1/av BNP. Det bakåtblickande genomsnittliga sparandet ligger dock under båda dessa nivåer. Tabell 1.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP om annat ej anges -1,5 -2,7 -0,2 -1,2 -2,7 -0,9 -0,2 -0,4 -0,4 -0,6 -0,2 -0,7 -0,9 -0,4 -0,5 -0,3 -0,1 -0,2 -0,1 -0,6 -0,3 -0,9 -0,2 -1,8 -3,8 -0,9 1Procent av potentiell BNP. Strukturellt sparande är justerat för BNP-gap, arbetslöshetsgap, skattebasernas sammansättning och för engångseffekter, se tabell 27 ekonomiska vårproposition. Engångseffekter , 2013 och 2015 rör återbetalningen av försäkringspremier från Försäkring. Engångseffekter 2014–2016 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska unionen. inkluderar även en engångsvis skatteinbetalning från en internationell koncern. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Både det strukturella sparandet 2021 och det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2021 bedöms ligga under målnivån (se tabell 1.3). anger dock uttryckligen att det kan vara motiverat att bedriva en aktiv finanspolitik som försvagar sparandet av stabiliseringspolitiska skäl. Det betyder att även om finanspolitiken leder till en avvikelse från överskottsmålet kan politiken vara förenlig med det finanspolitiska ramverket. Samlad bedömning av uppföljningen av målet för det finansiella sparandet Regeringen bedömer att det föreligger en avvikelse från överskottsmålet, men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl. Utgiftstaket, ursprungligt fastställd nivå Utgiftstak, slutligt fastställt Budgeteringsmarginal, procent av takbegränsade utgifter Anm.: –2007 se Årsredovisningen för staten 2009 och –2011 Årsredovisningen för staten 2017. 1Utgiftstakets nivå , 2016 och 2017 höjdes med 33, 41 respektive efter förslag i propositionen Vårändringsbudget . Nivån sänktes med 51 respektive i beslut om statens budget . 9miljarder kronor efter förslag i propositionen Vårändringsbudget . Nivån höjdes med efter förslag i Vårändringsbudget . Nivån höjdes med efter förslag i budgetpropositionen . Dessa ändringar av nivån är inte tekniska justeringar utan finanspolitiskt motiverade ändringar. Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivå medför en reell förändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. Den statliga budgetprocessen kännetecknas av ett medelfristigt uppifrån- och nedperspektiv. Utgiftstaket är den övergripande restriktionen som i termer av totala utgifter begränsar budgetprocessen från det att utgiftstaket fastställs till dess att budgetåret är slut. Därmed understryks behovet av prioriteringar mellan olika utgifter. Det medelfristiga perspektivet skapar dessutom förutsättningar för att undvika att tillfälligt höga inkomster, t.ex. på grund av en god konjunktur, används för att finansiera permanent högre utgifter. I och med detta begränsas också möjligheterna att bedriva en destabiliserande (procyklisk) finanspolitik på budgetens utgiftssida. Utgiftstaket infördes och fastställda utgiftstak har aldrig överskridits. Se tabell 1.4 för slutligt fastställda utgiftstak samt budgeteringsmarginaler . Utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket kan användas som ett verktyg för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utgångspunkten är att de nivåer på utgiftstaket som har beslutat om inte ska ändras till följd av andra orsaker än s.k. tekniska justeringar (se vidare i avsnitt om tekniska justeringar nedan) eller till följd av en ändrad inriktning på finanspolitiken efter att en ny regering tillträtt. Det finns dock inte några formella hinder för att besluta om att ändra en tidigare fastställd nivå på utgiftstaket. Nivån kan exempelvis ändras om finanspolitiken behöver anpassas till betydande nya yttre förutsättningar, men detta bör endast ske i väldigt speciella undantagssituationer. I budgetpropositionen föreslog regeringen en höjning av utgiftstakets nivå med med anledning av det behov av åtgärder som spridningen av sjukdomen covid-19 fört med sig. De takbegränsade utgifterna är summan av utgifterna under utgiftsområdena 1–25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av anslagssparande och anslagskredit ingår. De takbegränsade utgifterna omfattar därmed större delen av utgifterna i staten och ålderspensionssystemet. Utrymmet mellan utgiftstaket och de faktiska beräknade takbegränsade utgifterna kallas budgeteringsmarginalen. Utfallet för de takbegränsade utgifterna Enligt utfallet för statens budget uppgick de takbegränsade utgifterna till Därmed underskreds det slutligt fastställda utgiftstaket med en marginal på (tabell 1.5). Tabell 1.5 Takbegränsade utgifter De takbegränsade utgifterna blev högre än den av beslutade budgeten . Det är i första hand utgifterna på utgiftsområdena (exklusive statsskuldsräntorna) som blivit högre till följd av de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av covid-19. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgick till , vilket var ca lägre än enligt beräkningen i budgetpropositionen . I avsnitt 2 redovisas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för olika utgiftsområden och vissa anslag. Tekniska justeringar av utgiftstakets nivå Utgiftstakets ursprungliga nivå fastställdes av till baserat på en reservation från och (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Därefter har utgiftstakets nivå justerats av tekniska skäl. Tekniska justeringar av utgiftstakets nivå Ursprungligt fastställd nivå på utgiftstaket i den beslutade budgeten 2019 Finanspolitiskt motiverad ändring i propositionen Vårändringsbudget Ny inriktning på finanspolitiken Ny nivå i propositionen Vårändringsbudget Tekniska justeringar i budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: sänkt skatt för personer Utjämning LSS, ökad omslutning Ny nivå i budgetpropositionen Tekniska justeringar i budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: sänkt skatt för personer Reglering kommunalekonomisk utjämning: ökade möjligheter till avsättningar till -0,17 Reglering kommunalekonomisk utjämning: justering förmånsvärden för personbilar -0,06 Finanspolitiskt motiverad ändring i budgetpropositionen Åtgärder med anledning av covid-19 Ny nivå i budgetpropositionen Tekniska justeringar i budgetpropositionen Utjämning LSS, ökad omslutning Ny nivå i budgetpropositionen Anm.: Tekniska justeringar görs i budgetpropositionen och avrundas enligt praxis till hela miljarder kronor. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som motiverar justeringen. För att motivera en teknisk justering av utgiftstaket ska den förändring som ger upphov till justeringen inte ha samma nettoeffekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet, som på de takbegränsade utgifterna. Sedan utgiftstaket infördes har nivåerna justerats regelbundet. Tekniska justeringar görs i budgetpropositionen och enligt praxis avrundas de årsvisa justeringarna till hela miljarder kronor. Sammantaget har utgiftstakets nivå höjts med till följd av tekniska justeringar (se tabell 1.6). Flera av dessa tekniska justeringar hänförs till budgetförändringar som motiverat justeringar av statsbidragen till kommuner och landsting. Till exempel har en höjning av det särskilda grundavdraget för personer , benämnt sänkt skatt för personer i tabell 1.6, lett till att kommunernas och landstingens skatteintäkter försämrats, vilket motiverat en höjning av statsbidraget till kommunsektorn i motsvarande mån. Detta har motiverat en teknisk justering av utgiftstaket. Utöver de tekniska justeringarna har utgiftstakets nivå även ändrats av finanspolitiskt motiverade skäl. Detta skedde först med anledning av den förändring av finanspolitikens inriktning som regeringen angav i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99 bet. 2018/19:FiU21). Den andra ändringen motiverades av hanteringen av de ekonomiska konsekvenserna till följd av spridningen av covid-19. Förslaget lämnades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 bet. 2020/21:FiU1). Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivå medför, till skillnad från tekniska justeringar, en reell förändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. De finanspolitiskt motiverade ändringarna innebar sammantaget en höjning av utgiftstakets nivå med . Budgeteringsmarginalens användning sedan utgiftstakets nivå fastställdes Utgiftstaket är en restriktion för hur mycket de statliga utgifterna som högst får uppgå till. Utgiftstakets nivå bör dock inte betraktas som ett mål för den faktiska utgiftsnivån eftersom denna behöver anpassas till bl.a. den makroekonomiska utvecklingen. 1.7redovisas hur förändringen av budgeteringsmarginalen , från det att fastställde nivån på utgiftstaket , fördelar sig på budgeteffekter av förslag till ny politik, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makroekonomiska förutsättningar, förändrat antal personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymförändringar) och övriga faktorer, samt de två finanspolitiskt motiverade ändringarna av utgiftstakets nivå. Uppdelningen av budgeteringsmarginalens samlade förändring enligt de olika kategorierna i tabell 1.7 är en bedömning som baseras på motsvarande redovisning i de budget- propositioner och ekonomiska vårpropositioner som regeringen lämnat till sedan nivån på utgiftstaket fastställdes. fastställde ursprungligen utgiftstakets nivå i beslutet om statens budget baserat på en reservation från och (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Budgeteringsmarginalen uppgick till . I utfallet uppgick marginalen till . Det betyder att budgeteringsmarginalen har blivit större sedan utgiftstaket fastställdes. Det inkluderar de två finanspolitiskt motiverade ändringarna av utgiftstakets nivå. Tabell 1.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfallet Budgeteringsmarginal när utgiftstakets nivå fastställdes1 -229,1 Reviderad pris- och löneomräkning -2,6 -2,8 Finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå Finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå Total förändring av budgeteringsmarginalen Anm.: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmarginalen, dvs. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62. 2Inklusive förändring av anslagsbehållningar. Källa: Egna beräkningar. Sammantaget har regeringen föreslagit och beslutat om nya reformer för sedan utgiftstaket ursprungligen fastställdes. Beloppet avser reformer på budgetens utgiftssida och är en nettoeffekt, där beslut om finansiering genom minskade utgifter ingår. Till en betydande del består dessa av ändringar i statens budget som en följd av pandemin. Reviderade bedömningar av de makroekonomiska förutsättningarna har medfört att budgeteringsmarginalen blivit ca mindre. En förklaring till detta är att arbetslösheten 2021 blev högre än den bedömning som låg till grund för utgiftsberäkningen när utgiftstaket fastställdes i statens budget . Det har bidragit till att utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv sammantaget blev ca 9 miljarder högre. var bedömningen i budgeten att den allmänna prisnivån skulle öka snabbare än vad den faktiskt gjorde. Av den anledningen blev prisbasbeloppet för lägre än bedömningen när utgiftstaket fastställdes, vilket i sin tur har medfört att utgifterna i flera transfereringssystem blivit lägre. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn blev utgifterna , inom respektive utgiftsområde, ca lägre än i den beslutade budgeten bl.a. av denna anledning. Reviderade bedömningar av volymerna i de olika statliga transfereringssystemen har medfört att budgeteringsmarginalen blivit ca större. Begreppet volym innefattar utgiftsförändringar till följd av bl.a. antal personer i transfererings- systemen, längden som en person finns i ett system samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. Utgifterna inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering blev sammantaget ca lägre 2021 än vad som ursprungligen bedömdes , till följd av volymrelaterade utgiftsförändringar. Det beror på att genomsnittligt antal nyanlända som kommunerna får schablonersättning för uppgick till 32 200, vilket är färre än vad beräkningen i den beslutade budgeten baserades på. Vidare fick 13 800 personer assistansersättning , vilket är färre än bedömningen som ingick i beslutet om statens budget. Dessutom blev antalet beviljade timmar assistans per brukare lägre än i den ursprungliga bedömningen. Sammantaget har det bidragit till att utgifterna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev ca lägre. Utgiftsförändringar till följd av övriga faktorer kan följa av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget har förändringar till följd av övriga faktorer medfört att budgeteringsmarginalen blivit större. Utfallet har på flera områden blivit lägre, till följd av övriga faktorer, än ursprungligt anvisade medel . Orsakerna till att medel inte utnyttjats som planerat beskrivs för respektive utgiftsområde i avsnitt 2. De utgiftsområden som uppvisar störst skillnad mellan anvisade medel och faktiskt utnyttjade medel, till följd av övriga faktorer, är 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 16 Utbildning och universitetsforskning, 22 Kommunikationer, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 24 Näringsliv. 2 Utfallet för statens budget I detta avsnitt redovisas utfallet för statens budget och övriga finansiella befogenheter som regeringen har fått från . Redovisningen av budgeten avser inkomster, utgifter och saldot i statens budget. Redovisningen av skatteinkomster består både av skatteinkomster och skatteintäkter. Skillnaden mellan skatteinkomster och skatteintäkter är att inkomsterna avser den skatt som betalats in , intäkterna avser de skatter som ska hänföras , oavsett när de betalas. Redovisningen av utgifter görs dels i sammandrag, dels per utgiftsområde. Dessutom ingår en redovisning av nettoutlåning, kassamässig korrigering samt förändringen av anslagsbehållningar. I avsnittet redovisas även saldot i statens budget, vilket är detsamma som statens lånebehov uttryckt med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna medel. Med statens budget menas den ursprungliga av beslutade budgeten för 2021 (bet. 2020/21:FiU10). Med totalt anvisade medel menas däremot summan av både statens ursprungliga budget och de beslut om ändringar i budgeten som har fattat . beslutade om ändringar i budgeten i enlighet med följande propositioner och betänkanden: –Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77, 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175), –Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182), –Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199), –Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78, bet. 2020/21:FiU41, rskr. 2020/21:213), –Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229), –Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (bet. 2020/21:FiU46, rskr. 2020/21:237), –Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166, bet. 2020/21:FiU49, rskr. 2020/21:248), –Extra ändringsbudget – Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar –(prop. 2020/21:202, 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385), –Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385), –Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416), och –Höständringsbudget (prop. 2021/22:2, bet. 2021/22:FiU11, rskr. 2021/22:47). En mer utförlig redovisning finns i bilaga 1 Specifikation av inkomster i statens budget och bilaga 2 Specifikation av utgifter i statens budget. I bilaga 3 specificeras samtliga ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget. 2.1Saldot i statens budget 2021 Saldot i statens budget blev 2021 (tabell 2.1) och statens låne- behov minskade därmed med motsvarande belopp. I budgeten beräknades saldot till -. Saldot blev därmed högre än beräknat. Inkomsterna blev högre och utgifterna blev lägre än vad som beräknades i statens budget. Utfallet för statens budget 2021 påverkades i hög grad av åtgärder med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Tabell 2.1 Utfallet för statens budget 2021 Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m. Statens skatteinkomster blev högre än beräknat Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Skatte- inkomsterna för staten blev högre än beräknat och övriga inkomster blev lägre än beräknat. De högre skatte- inkomsterna beror på att ekonomin återhämtat sig från nedgången i en snabbare takt än vad som antogs i beräkningarna till statens budget och det är framför allt intäkterna från skatt på kapitalinkomster som blivit betydligt högre. Övriga inkomster blev lägre än den av beslutade budgeten . Eftersom ännu inte godkänt återhämtningsplan så betalades inga bidrag ut från Europeiska faciliteten för återhämtning och motståndskraft (RRF) till . Dessa bidrag beräknades uppgå till i statens budget. I tabell 2.2 redovisas de utgiftsområden m.m. som har mer än i skillnad mellan statens budget och utfallet. Tabell 2.2 Utgifter som skiljer sig mer än en miljard mot statens budget 2021 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Areella näringar, landsbygd och livsmedel Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Utgifterna blev lägre än budgeterat Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är (5,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och (16,) lägre än totalt anvisat. För fem av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än högre än vad som anvisades i statens budget. För nio av utgiftsområdena blev utfallet mer än lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. nettoutlåning, som redovisas på utgiftssidan i statens budget, blev lägre än beräknat i den ursprungliga budgeten. 2.1.1Utfallet för statens budget 2021 jämfört med I tabell 2.3 redovisas utfallet för statens budget . Utfallet för statens budget visar ett överskott på , vilket kan jämföras med ett underskott på . Budgetsaldot var därmed högre 2021 jämfört med . Utfallet för statens budget 2021–2020 Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m. Statens skatteinkomster ökade med Statens skatteinkomster ökade med medan övriga inkomster minskade med . Efter nedgången så har de makroekonomiska förutsättningarna förändrats i positiv riktning . Intäkterna från skatt på arbete och på konsumtion har ökat kraftigt liksom intäkterna från skatt på kapital. En stor del av ökningen förklaras även av periodiseringseffekter som påverkat skillnaden mellan åren med . Den stora skillnaden beror dels på att anstånden minskat jämfört med , då , för att mildra de negativa effekterna av covid-19, beslutade om att företag tillfälligt kunde få anstånd med att betala in skatt. Dels har betalningsförskjutningar gentemot kommuner och regioner ökat dvs. skillnaden mellan det som staten har betalat ut i förskott till kommunsektorn och den beräknade intäkten från inkomstskatt. Minskningen av övriga inkomster beror främst på lägre inkomster från böter och på högre avräknad kompensation till statliga myndigheter för mervärdeskatt. Utgifterna i statens budget minskade med (8,) . Att utgifterna minskade beror till stor del på att återbetalade lån i motsvarande . Det beror också på att myndigheter har ökat sin inlåning i . Till exempel ökade svenska kraftnäts placeringar i med på grund av kraftigt ökade kapacitetsavgifter, vilket minskar utgifterna i statens budget. Utgifterna för stöd till korttidsarbete minskade med och statsskuldsräntorna med . I motsatt riktning verkade ökade utgifter, som till största delen beror på åtgärder med anledning av spridningen av covid-19. Tabell 2.4 visar de utgiftsområden, inklusive posten nettoutlåning och kassamässig korrigering, som hade störst förändringar av utfallet . Tabell 2.4 Utgifter för statens budget 2021–2020 Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Allmän miljö- och naturvård Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget 2.2Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19 I detta avsnitt redovisas budget och utfall för de åtgärder som vidtagits med anledning av spridningen av covid-19. I många fall är det inte möjligt att med exakthet koppla utfallet till de vidtagna åtgärderna, men genom att jämföra utfallet mot ändringsbudget och föregående år kan man få en viss uppfattning om de vidtagna åtgärderna. upptäcktes ett nytt coronavirus som kan smitta människor. Sjukdomen som viruset orsakar fick namnet covid-19.