prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — I de fall där det är uppenbart vilket utfall som är mer fördelaktigt bedöms förslaget inte innebära någon nämnvärd administrativ börda. Regeringen gör samman- taget samma bedömning som görs i promemorian (Ds 2021:18), att försla- get om förändrade bestämmelser om överhoppningsbar tid inom arbetslös- hetsförsäkringen kommer påverka arbetslöshetskassorna i begränsad utsträckning och inte kommer medföra några större kostnadsökningar. 9.2.10Konsekvenser för arbetsmarknadens parter Regeringen bedömer att när det gäller informationsinsatser är det rimligt att arbetsmarknadens parter i sina respektive verksamheter bidrar till att kunskapen om de nya reglerna når ut till både arbetsgivare och presumtiva studerande inför reformens ikraftträdande. Omställningsorganisationerna kommer enligt förslagen om ett nytt omställningsstudiestöd att få en viktig roll, både ifråga om uppgifts- lämnande till CSN och i fråga om information och vägledning till enskilda personer, se avsnitt 6.6.2 och 6.6.4. För att den som söker omställnings- studiestöd ska kunna få ett beslut av CSN efter ansökan kommer det att krävas att omställningsorganisationernas hantering av information och yttranden sker skyndsamt. Det gäller särskilt vid reformens införande, när kännedomen om omställningsstudiestödet antas vara låg och den administrativa bördan för den sökande förväntas upplevas som stor. Tydlig information om vilken omställnings- organisation den enskilde hör till, användarvänliga administrativa 2021/22:176 lösningar och samverkan för att säkerställa likvärdighet i respektive omställningsorganisations bedömning kan förväntas få betydelse för de sökandes nöjdhet och därigenom legitimiteten i systemet. Omställnings- organisationerna kommer därför att behöva utveckla nya rutiner och arbetssätt så att de kan erbjuda information kring val av utbildning som passar just för omställning. Det är dessutom viktigt att omställnings- organisationerna på ett bra sätt kan matcha person, utbildningsform och utbildning så att studierna blir lyckade och bidrar till att den studerande kan slutföra sina studier, återgå i arbete och betala skatt . För studieovana personer som är osäkra på sin studieförmåga kan det t.ex. vara klokt att omställningsorganisationen stöttar vid val av utbildning och nivå med särskild noggrannhet. På så vis ökar chansen att den studerande klarar av att slutföra utbildningen med godkänt resultat. Mittuniversitet påpekar att kostnaderna för omställningsorganisa- tionerna kan öka när deras roll breddas till att även omfatta kompetens- utveckling och möjliggörande av omställning för personer som inte har sagts upp från en tillsvidareanställning. Indirekt kan detta leda till ökade kostnader för arbetsgivare som t.ex. universitet och högskolor. Regeringen konstaterar att kostnaderna för och innehållet i olika avtal är en fråga för arbetsmarknadens parter. Möjligheten att lämna yttranden och en skyldighet att lämna uppgifter till CSN kommer endast att avse registrerade omställningsorganisationer och Kammarkollegiet. Huruvida en omställningsorganisation som en arbetsgivare betalar avgifter till kommer att vara registrerad kommer enligt förslagen i promemorian Grundläggande omställnings- och kompetensstöd (Ds 2021:16) att bero på innehållet i det avtal som arbetsgivaren ifråga har slutit med arbetstagarna. Vilka tjänster en omställningsorganisation ska erbjuda och vilka avgifter det ska medföra regleras också i sådana avtal. 9.2.12Konsekvenser för arbetsgivare och företag Omställningsstudiestödet riktar sig till arbetstagare, men nyttan förväntas också komma arbetsgivare och företagare till del. Att personer får nya kunskaper kan t.ex. förbättra matchningen på arbetsmarknaden och göra det lättare att rekrytera personer med rätt kompetens. Efterfrågan på validering inom utbildning och uppdragsutbildning kan öka när kunskapen om de nya möjligheterna till finansiering av omställningsstudier sprids bland arbetstagare och arbetsgivare. Ökade möjligheter för arbetstagare att studera kan dock innebära en ökad komplexitet för arbetsgivarna i att planera och organisera sin bemanning. Det offentligfinansierade omställningsstudiestödet kan i vissa avseenden komma att bli särskilt positivt för anställda i företag utan kollektivavtal, eftersom dessa generellt sett inte har tillgång till omställ- ningstjänster . Företagen i fråga kommer inte heller att få högre kostnader till följd av detta, eftersom staten ska finansiera både omställ- ningstjänsterna och omställningsstudiestödet. Deltagandet i formell och icke-formell vuxenutbildning är högt i trots den internationellt sett generellt låga utbildningspremien, men det finns betydande variationer. En tidigare utredning har konstaterat att vuxnas utbildningsdeltagande är vanligare inom mer högkvalificerade branscher, och lägre inom branscher som kännetecknas av lågkvalificerade jobb se betänkandet En moderniserad arbetsrätt (SOU 2020:30, s. 569). Omställningsstudiestödet främjar att personer med arbetslivserfarenhet och pågående anställning utbildar sig. Det kan förväntas medföra ökade kostnader och planeringsbehov för arbetsgivare, men investeringar i medarbetares kompetensutveckling bör också gynna verksamheten som helhet. Omställningsstudiestödet syftar inte till att gynna en specifik eller aktuell arbetsgivare. Det ska i stället underlätta omställning på arbets- marknaden som helhet. Dock kan en persons kompetensutveckling som sker med omställningsstudiestöd naturligtvis även bidra till nya möjligheter hos en befintlig arbetsgivare. ser positivt på förslaget även för roll som arbetsgivare. Det är positivt att anställda erbjuds ökade möjligheter till högskolestudier. Några remissinstanser b.la. , och bedömer att omställ- ningsstudiestödets införande kan komma att innebära svårigheter för arbetsgivare, däribland de statliga, att planera och styra sin personal- tillgång och bemanning. Detta bland annat på grund av att lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning ger långt- gående rätt till tjänstledighet. Regeringen delar den bedömningen. Arbets- givares behov av att planera och allokera personal kan försvåras om många arbetstagare ansöker om tjänstledighet för studier med omställnings- studiestöd . Särskilt mindre företag kan vara sårbara för detta. Även om arbetsgivare har möjlighet att skjuta upp en arbets- tagares ledighet kan det generera merarbete och påverka vilka personalresurser som arbetsgivaren har tillgång till . Regeringen bedömer dock att fördelarna med stödet uppväger de angivna problemen. Omställningsstudiestödet ger arbetstagarna väsentligt bättre möjligheter till kompetensutveckling, något som även kommer arbetsgivarna till del. anför att det genom 3 § lagen om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning tillkommer rätt till tjänstledighet för studier för en arbetstagare som varit anställd hos arbetsgivaren de senaste sex månad- erna, eller sammanlagt . Det innebär att en nyanställd medarbetare har rätt till tjänstledighet för studier efter sex månaders anställningstid. Då det nya studiestödet kvalificerar på hela arbetsmarknaden kan en arbetstagare därför söka ledigt trots att man anställts för den kompetens man har. För grupper med begränsad anställningstid, t.ex. vissa förordningsreglerade anställningar, utgör den korta kvalificeringstiden en andelsmässigt stor del av anställningens tid. Detta betyder att i verksamheter där dessa anställningstyper är vanliga kan konsekvenserna av den korta kvalificeringstiden bli särskilt påtagliga i fall då arbetstagare begär tjänstledighet för studier på deltid från tidsmässigt korta, men samhällsviktiga anställningar. Notarier vid domstol och polis- aspiranter är exempel på sådana anställningar. Eftersom dessa anställ- ningsformer, liksom doktorandanställningar, är utbildningsanställningar anser att det finns skäl att överväga att undanta anställningarna från omställningsstudiestöd och ifrågasätter om dessa ska kunna kvalificera för framtida omställningsstudiestöd. 2021/22:176 Regeringen ser dock inte att det är aktuellt med undantag för vissa grupper då omställningsstudiestödet är ett stöd för hela arbetsmarknaden. De kvalifikationsregler som finns inom omställningsstudiestödet gäller för alla på arbetsmarknaden och syftet med stödet är att stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbets- marknadens behov. Kvalifikationsreglerna innebär genom etablerings- villkoret att individen har en varaktig ställning på arbetsmarknaden. Vidare säkerställer aktualitetsvillkoret att individen också haft en anställ- ning i närtid. Stödet är därmed inte kopplat till de specifika villkoren för en viss anställning och ska inte heller ta hänsyn till detta, då syftet med stödet är att stärka individens ställning i en bredare bemärkelse. anför att förslagen inte i tillräcklig omfattning möter de reformbehov som skulle krävas för en modern och flexibel arbetsmarknad som tillgodoser småföretagens behov av kompetensförsörjning. ser inte hur presenterade förslag ska bidra till att öka antalet företagsamma som väljer att gå från anställd till företagare. Regeringen bedömer inte att syftet med stödet är att fler ska gå från anställda till att bli företagare. har inte kunnat utläsa en beskrivning av berörda företag utifrån antal, storlek och bransch i konsekvensutredningen. har förståelse för svårigheten att förutspå hur många företag som kan tänkas bli påverkade med anledning av förslaget och godtar därför en utelämnad beskrivning i detta ärende. Regeringen instämmer med om svårigheterna i att förutspå reformens påverkan på företag, och avser bl.a. mot den bakgrunden att ge utvärdering i uppdrag att utvärdera omställningsstudie- stödets effekter. anför att förslaget om att den sökande ska uppfylla aktualitets- och etableringsvillkor med intyg kan medföra administrativa kostnader för företag. anser att avsaknaden av information kring intygen medför att konsekvensutredningen är ofullständig i denna del. Även om anser att beskrivningen av förslagets påverkan på företagets administrativa kostnader är bristfällig finner rådet i sin sammantagna bedömning att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regel- givning. Regeringen instämmer i påpekade men vill framhålla att inkomstuppgifter från kan användas för att påvisa arbete i tillräcklig omfattning. 9.2.13 Konsekvenser för enskilda Utökade möjligheter till utbildning med studiestöd Omställningsstudiestödet tillsammans med omställningsorganisationernas grundläggande tjänster och tilläggstjänster är tänkta att komplettera och balansera arbetsmarknadsparternas förslag på förändringar i anställnings- För individen medför förslagen utökade möjligheter till utbild- ning högre upp i åldrarna och med en högre ersättningsnivå än andra Den enskildes möjlighet till rörlighet och arbete högre upp i åldrarna stärks av kontinuerlig kompetensutveckling och möjlighet till omställning, vilket regeringen bedömer är av vikt för att möta utvecklingen på en allt mer föränderlig arbetsmarknad. Omställnings- studiestöd kommer framför allt att gynna grupper med god förankring på arbetsmarknaden, med särskilda incitament för anställda hos arbetsgivare med kollektivavtal som innehåller möjlighet till kompletterande studiestöd och tilläggstjänster. Särskild betydelse kan förslagen antas få för visstids- anställda. Dessa kan normalt sett inte ta del av omställningsorgani- sationernas tjänster, men eftersom de omfattas av förslaget om omställ- ningsstudiestöd ökar gruppens möjligheter till kompetensutveckling. På så sätt ökar gruppens framtida möjlighet till anställningstrygghet, vilket särskilt gynnar förhållandevis unga, utrikes födda och kvinnor som är överrepresenterade bland visstidsanställda (se betänkandet En modernise- rad arbetsrätt, SOU 2020:30, s. 570). Stärkta möjligheter för arbetstagares kompetensutveckling riskera att medföra att den som står utan anställning får svårare att hävda sig i konkurrensen om jobben om de inte får samma utbildningsmöjligheter. Det är därför viktigt att förslagen inte bidrar till att inskränka rörlighet på arbetsmarknaden och att det finns insatser som specifikt stärker även dessa gruppers kompetenser. Män, yngre personer och de som är anställda i företag med mellan 10 och 49 anställda har en högre risk för att förlora sitt arbete, medan äldre personer har en relativt lägre risk. Detta visar analyser av svenska sysselsättningsdata gjorda av (SOU 2020:30 s. 101). Sannolikheten att ha fått en anställning varierar mellan olika grupper av personer. Äldre (55–) och yngre (20–) har lägre sannolikhet att ha fått ett nytt jobb än de som är 35–. Dessutom har de med en kort utbildning, som inte avslutat gymnasiet, en lägre sannolikhet att ha fått ett nytt jobb jämfört med de som har en längre utbildning. En slutförd gymnasieutbildning har mycket stor betydelse för etableringen på den svenska arbetsmarknaden och utgör en skyddsfaktor för arbetslöshet. Omställningsstudiestödet bör kunna få särskild betydelse framför allt för de något äldre med kort tidigare utbildning eftersom de kan anses vara särskilt betjänta av studier som ökar möjligheten till återinträde i arbete. Personer med svag arbetsmarknadsanknytning, som vanligen är den grupp som arbetsmarknads- och utbildningspolitiska satsningar riktar sig till, förväntas i relativt sett mindre omfattning studera med omställnings- studiestöd eftersom de i lägre grad förväntas uppfylla arbetsvillkoret. För dessa grupper finns dock möjligheter till studier för omställning med andra studiestöd och andra särskilda insatser som möjliggör studier. Processen att ansöka om omställningsstudiestöd kan eventuellt få personer som vill studera att ändå avstå. För att kunna beviljas omställningsstudiestöd kommer personen att behöva kontakta en omställningsorganisation som ska bistå med ett yttrande över vilken typ av utbildning som kan vara aktuell för den enskilde. Arbetstagare måste ansöka om tjänstledighet och avstå från arbete så att om- fattningen av omställningsstudiestödet och förvärvsarbetet tillsammans uppgår till högst heltid. CSN har påpekar att processen för att ansöka om omställningsstudiestöd, och den eventuellt långa handläggningstiden av ansökan denna process medför, kan få personer som vill studera att avstå. CSN framhåller vidare att det är av särskild vikt att ett studiestöd som 2021/22:176 riktar sig till vuxna i arbetslivet är transparent och överskådligt, detta eftersom målgruppen kan ha högre fasta kostnader och därmed ett större behov av att kunna förutse sin rätt till ersättning och ersättningens storlek. Även betonar vikten av att det finns tydlig information om möjligheten att söka omställningsstudiestöd och om den hjälp som finns att få hos omställningsorganisationerna. CSN anser att utformningen av regelverket kommer att göra det svårt för en person att avgöra om vederbörande uppfyller villkoren för rätt till studiestödet eller inte, och det finns därmed en risk att det nya omställningsstudiestödet inte används i och framför att det är viktigt att de administrativa processerna är tydliga och underlättar för alla individer att ansöka om studiestöd, liksom att information och stödstrukturer utvecklas så att alla individer kan ta del av möjligheten till kompetensutveckling. Regeringen är medveten om att omställningsstudiestödet har en förhållandevis sammansatt utformning, vilket är ett resultat av att systemet ska vara individanpassat och flexibelt. Det innebär att de med högst studie- motivation som inte har möjligheter att finansiera studier på annat sätt kommer att vara mest benägna att gå igenom hela ansöknings- Regeringen kan konstatera att omställningsorganisationens praktiska stöd och vägledning i valet av utbildning samt den information och det stöd CSN kommer att tillhandahålla för enskilda och omställnings- organisationer har stor betydelse för att främja att de enskilda som är målgruppen för stödet verkligen kommer att ansöka om omställnings- Regeringen instämmer i vikten av att administration och information om systemet är så tydligt som möjligt och menar att det kommer att krävas ett noggrant arbete av ansvariga myndigheter och omställningsorganisationer för att göra ansökningsprocessen och bedöm- ningarna så transparenta som möjligt. Regeringen har dock fullt förtroende för att de aktuella myndigheterna och omställningsorganisationerna har kompetens att hantera omställningsstudiestödet på ett stödjande och rättvist sätt för individer som ansöker om det. Förslagen om överhoppningsbar tid inom arbetslöshetsförsäkringen (se avsnitt 6.5.15) innebär att den som behöver omställning i form av studier inte riskerar att få en lägre arbetslöshetsersättning, eller att ställas utan arbetslöshetsersättning, till följd av studierna. skyddet gäller den som har omställningsstudiestöd med del av helt belopp. Den som avsäger sig omställningsstudiestödet och ändå fortsätter att studera på deltid, eller som slutar studera och förlorar rätten till omställ- ningsstudiestödet, förlorar dock det särskilda skyddet. Det är en rimlig ordning eftersom den som väljer att fortsätta studera utan omställnings- studiestöd på deltid kommer att omfattas av samma regelverk som alla andra som väljer att studera utan stöd, dvs. inte omfattas av något skydd. För den som slutar studera kommer arbete, som för alla andra, att utgöra grunden för att få del av arbetslöshetsförsäkringen. anser att promemorian (Ds 2021:18) inte direkt analyserar om incitamenten till att studera ändras och kan förskjutas fram i tiden till följd av det jämförelsevis generösa omställningsbidraget. påpekar att fler kan vänta med studier, vilket kan resultera i att studier inte genomförs. Detta skulle möjligen förskjuta till kortare utbildningar vilket i sin tur kan leda till att inträdet på arbetsmarknaden tidigareläggs och att utbildningsnivån blir lägre bland Institutet framför vidare att den samhällsekonomiska avkastningen på den del av utbildningen som kan komma att skjutas upp till följd av reformen blir lägre än eftersom bidraget till produktionen från den högre utbildningen äger rum under färre år. Regeringens avsikt är att omställningsstudiestödet ska vara ett komplement till det ordinarie studiemedlet för personer som har varit aktiva på arbetsmarknaden , och gör bedömningen att yngre personer som kommer direkt från gymnasieskolan ska nyttja det ordinarie studiestödssystemet. En tidsgräns för hur långa utbildningar som stödet berättigar till innan personen fyllt ska förhindra att personer skjuter upp studierna till den tidpunkt då man kan få omställningsstudiestöd för en del av utbildningen. Regeringen anser att den grupp studerande som eventuellt är villiga att skjuta upp samtliga studier för att kunna få ett högre bidrag sannolikt är en liten grupp. arkitekter anser att det inte är möjligt för fackförbundet att bedöma vilka konsekvenser reformen kommer att få för anslutna yrkesgrupper, dels därför att promemorian (Ds 2021:18) inte ger närmare ledning om framtida tillämpning av huvudkriteriet, dels då stödet inte heller kommer att fördelas till den med störst behov först, utan i ansökningsordning tills medlen tar slut. Regeringen bedömer att reformen inte kommer att påverka de yrkesgrupper som arkitekter organiserar på annat sätt än andra yrkesgrupper. Regeringen gör vidare bedömningen att förutsättningarna för kostnadskontroll skulle bli starkt begränsade i ett annat system och anser därför att omställningsstudiestödet ska fördelas från en pott med tillgängliga medel. Regeringen bedömer därtill att fördelningen av dessa medel i två olika för sökande från olika sektorer kommer att bidra till att stödet fördelas rättvist mellan olika sektorer på arbetsmarknaden. Regeringen anser vidare att det huvud- sakliga kriteriet – att stödet ska stärka den sökandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov – är tydligt. Konsekvenser för studerandes privatekonomi under och efter omställningsstudierna Den höga ersättningsnivån inom omställningsstudiestödet bör ge stora förbättringar av studieekonomin för vuxna som är etablerade på arbets- marknaden vilket bör kunna göra studier till ett attraktivare val jämfört med . Den som via en omställningsorganisation får rätt till kollektiv- avtalat kompletterande studiestöd får normalt sett en högre ersättning än den som endast har rätt till det offentliga stödet. I enkätundersökningen Eurostudent uppgav ungefär hälften av de svenska respondenterna att de haft någon form av betalt arbete eller betald praktik (). Studerande som var eller äldre ägnade dubbelt så mycket tid åt betalt arbete som de yngre (i medeltal 20 respektive ). Det var också betyd- ligt vanligare i den äldre gruppen att arbeta vid sidan av studierna för att försörja sig själv eller närstående för att överhuvudtaget ha råd att studera. De äldre svarade också oftare än de som var att de upplevde ekonomiska svårigheter. Sex av tio studerande nyttjade studiemedel medan motsvarande för de yngre var nio av tio. 2021/22:176 presumtiva studerandes studiefinansiering och privatekonomi kan därför omställningsstudiestödet förväntas göra skillnad. Efter omställningsstudierna ska den som tagit studielån som utgångs- punkt återbetala lånet. En tidigare utredning konstaterar att högskole- studier bland vuxna ökar sannolikheten för syssel- sättning och bidrar till högre årsinkomst (se betänkandet Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? SOU 2019:48). För de som studerat på komvux ökar sannolikheten för sysselsättning. Eftersom omställningsstudierna kommer att stärka individens ställning på arbetsmarknaden bör det därför också kunna medföra en högre inkomst och återbetalningsförmåga för den enskilde. Statistiken visar att kvinnor är mer studiebenägna än män. Flera för- klaringar till detta har tidigare framkommit, som att kvinnor i högre grad deltar i studiecirklar och oftare arbetar inom offentlig sektor (En moderni- serad arbetsrätt, SOU 2020:30, s. 107). Eftersom utbildningsinsatserna är fler inom offentlig sektor än inom privat sektor deltar fler kvinnor i utbild- ning. Promemorians (Ds 2021:18) analyser visar att män utgör hälften av den grupp som uppfyller arbetsvillkoret men bara en tredjedel av den grupp som studerar. Av de som beräknas uppfylla kraven för omställningsstudiestöd var det av männen och av kvinnorna som ägnade sig åt studier . Det skiljer sig mellan olika åldersgrupper och andelen har ökat i vissa grupper . Bland män har andelen ökat främst i åldrarna 30–och 35–. Bland kvinnor har andelen ökat främst i åldrarna och 30–. Vid en jämförelse med övriga studerande är det vanligare att de studerande som uppfyller arbetsvillkoret för omställningsstudiestöd studerar på och utbildning på forskarnivå. De ägnar sig i mindre utsträckning åt studier på komvux och högskola. Om detta mönster kommer att gälla även i praktiken för studerande med omställnings- studiestöd går inte att säga, eftersom utbildningen ska uppfylla krav på att stärka personens framtida ställning på arbetsmarknaden och endast får ha en viss längd. Om personer kommer att välja andra utbildningar i stället, och om valen kommer att skilja sig åt mellan kvinnor och män, kan inte bedömas med säkerhet. Omställningsstudiestödet kan totalt ge en högre ersättningsnivå för arbetstagare som omfattas av kollektivavtal där omställningsorganisationen kan erbjuda ett kompletterande studiestöd. Detta skulle, som SULF påpekar, kunna bidra till att öka mäns studie- benägenhet mer än kvinnors eftersom män har ett högre löneläge och i större utsträckning är privatanställda. Det bidrar i så fall till att utjämna skillnaderna i utbildningsväsendet i och med att män är underrep- resenterade på många utbildningar. Om en ökning av mäns utbildning skulle medföra konkurrensfördelar för männen, kan det dock också förstärka förhållandet att män redan har ett högre löneläge än kvinnor.