prop · H903115 · 2022-03-11 00:00:00 — Ett av förslagen i lagstiftningspaketet Fit for 55 var en revidering av direktivet om energieffektivisering (EED). Förslaget syftar till att effektivisera och minska EU:s totala energianvändning (se faktapromemoria 2020/21:FPM134). Överläggning med näringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 47.3Förordningen om transeuropeisk energiinfrastruktur Revideringen av förordningen om riktlinjer för trans-europeisk energiinfrastruktur (TEN-E) presenterades . Förslaget syftar till att anpassa förordningen till målsättningarna i den gröna given och målet om klimatneutralitet (se faktapromemoria 2020/21:FPM68). En överenskommelse om rådets allmänna inriktning nåddes och trepartsmöte pågick . Överläggning med näringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Kommissionens meddelande om energipriser Kommissionen presenterade ett meddelande om en verktygslåda med exempel på åtgärder för att mildra effekterna av de rådande höga energipriserna på kort och medellång sikt. gavs uppdrag till för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter () att analysera fördelarna och nackdelarna med den europeiska elmarknadsdesignen. har därefter publicerat en rapport med en preliminär analys som ska följas upp med ytterligare rapportering . Frågan om de höga energipriserna har diskuterats i ett flertal rådskonstellationer , inklusive , och . Inför möten i då frågan diskuterades ägde informationstillfällen i näringsutskottet rum . Samråd med ägde rum . DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH 48 Den gemensamma jordbrukspolitiken 48.1Reform av den gemensamma jordbrukspolitiken presenterade kommissionen ett reformförslag för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) efter 2020 (se faktapromemoria 2017/18:FPM140). I samband med jordbruks- och fiskerådet nåddes en politisk överenskommelse om reformen. Den antogs av och av rådet (transport, telekommunikation och energi) . Överenskommelsen innebär bl.a. en ökad miljö- och klimatambition och att det införs en ny genomförandemodell som syftar till att öka flexibiliteten för medlemsstaterna att genomföra den nya politiken som ska börja gälla . Informationstillfälle i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum , april, . 48.2Handlingsplan om utvecklingen av ekologisk produktion i EU Kommissionen presenterade en handlingsplan om utvecklingen av ekologisk produktion i EU (se faktapromemoria 2020/21:FPM99). Handlingsplanen syftar till att hjälpa ekologiska lantbrukare, producenter och handlare att hantera framtida utmaningar i den ekologiska sektorn och att nå målet om att av jordbruksmarken i unionen ska brukas ekologiskt . I Gröna given framhålls vikten av en övergång till ett mer hållbart livsmedelssystem för klimatomställning, att värna miljön och bevara biologisk mångfald. Rådsslutsatser antogs vid jordbruks- och fiskerådet . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 49.1Ändringar när det gäller fiskerikontroll Förhandlingar har fortsatt om kommissionens förslag om revidering av förordningen om fiskerikontroll och revidering av andra rättsakter som innehåller bestämmelser om kontroll (se faktapromemoria 2017/18:FPM132). Beslut om en allmän inriktning fattades vid rådet . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd i ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om reglering av fiskemöjligheter för torsk, lax, sill, skarpsill och rödspätta i och vissa fiskemöjligheter utanför (se faktapromemoria 2021/22:FPM3). En politisk överenskommelse om förslaget nåddes vid jordbruks- och fiskerådet . Den slutliga överenskommelsen innebär ett förbud mot riktat fiske av torsk i hela och att endast begränsade bifångster av torsk tillåts samt en sänkning av de totala svenska fiskemöjligheterna i jämfört med . Överenskommelsen innebär även att lekstängningar införs under både den östra och den västra torskens huvudsakliga lekperiod i både östra och västra . Lekstängningsperioderna är utformat så att de medger att det svenska kustnära fisket av sill för humankonsumtion och det småskaligt kustnära fisket under vissa förutsättningar kan ske . Fiskemöjligheterna för lax sänks och i södra införs ett generellt förbud mot riktat laxfiske i syfte att ytterligare öka skyddet för de svagare laxbestånden. Fritidsfisket av torsk och lax regleras på EU-nivå och överenskommelsen innebär även åtgärder som syftar till att begränsa felrapportering av lax så som öring. Fiskemöjligheterna och de relaterade åtgärderna fastställdes i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och den fleråriga förvaltningsplanen för torsk, sill och skarpsill i (Östersjöplanen) tillämpades för de arter som omfattas av den. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 49.3Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden –2027 antogs förordningen om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden i och med att godkände rådets ståndpunkt vid första behandlingen utan ändringar. 2021/22:115 rådets ståndpunkt (se bilaga 3). Förordningen trädde i kraft . Kommissionen presenterade ett förslag till reglering av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg i vissa vatten utanför unionen (se faktapromemoria 2021/22:FPM19). En politisk överenskommelse om förslaget nåddes vid jordbruks- och fiskerådet i 12– . Den slutliga överenskommelsen innebär bl.a. en ökning för kolja och sill, en minskning för havskräfta samt oförändrad kvot för torsk i och , samt minskad bifångstkvot för torsk i . En låg nivå för att fiska sill i och har fastställts för att undvika bifångster av sill från västra . utökas möjligheten att fiska den svenska kvoten i i stället. Beslutet har föregåtts av förhandlingar med andra kuststater, såsom och , samt med regionala fiskeorganisationer globalt. Resultat från förhandlingarna fastställs i den nu beslutade förordningen, vilken omfattar alla EU:s fiskemöjligheter utom för områdena , och . Beslutet rör cirka 250 fiskekvoter, varav har andel av cirka 45. för beslutet pågick fortfarande förhandlingar mellan och för de cirka 100 fiskekvoter som fastställs av parterna. I avvaktan på överenskommelse i den förhandlingen fastställde rådet provisoriska kvoter enligt principer i handels- och samarbetsavtalet mellan och . Beslutet omfattar även fortsatt krav på en tre månaders stängningsperiod för ålfiske med tillägget att perioden ska förläggas då vandringen av ål är som störst. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 50 Livsmedel, djur och växter Kommissionen antog ett meddelande om en beredskapsplan för att trygga livsmedelstillgången och livsmedelsförsörjningen . Syftet med meddelandet är att identifiera möjliga åtgärder på EU-nivå för att ta itu med brister gällande livsmedelstillgång och livsmedelsförsörjning i kris och för att underlätta hanteringen av framtida kriser. Kommissionen föreslår i meddelandet att en europeisk mekanism för beredskap och insatser vid livsmedelsförsörjningskriser inrättas. Mekanismen ska bestå av en särskild expertgrupp med företrädare från EU:s medlemsstater som kommer att sammankallas regelbundet. Informationstillfälle i miljö- och jordbruksutskottet och samråd i EU- Skr. 2021/22:115 nämnden ägde rum inför att rådsslutsatser antogs på jordbruks- och fiskerådet den 12–. Kommissionen publicerade en utvärdering av för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015. I utvärderingen konstateras bl.a. att majoriteten av de problem som identifierades är fortsatt relevanta, och att behovet av att se över regelverket kvarstår. En översyn av på djurskyddsområdet har inletts inom ramen för strategin Från jord till bord. Informationstillfälle i miljö- och jordbruksutskottet och samråd i ägde rum . 50.3Det europeiska medborgarinitiativet End the Cage Medborgarinitiativet End the Cage överlämnades till kommissionen efter att initiativet samlat nästan 1,4 miljoner underskrifter. Syftet med initiativet, som är det sjätte medborgarinitiativet att nå över 1 miljon underskrifter, är att EU ska förbjuda burar för lantbrukets djur. antog en resolution om medborgarinitiativet där kommissionen uppmanas att ta fram ett lagförslag för att förbjuda burar i EU. presenterade kommissionen ett meddelande som svar på medborgarinitiativet. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . 50.4Rådsslutsatser om djurskydd vid långa sjötransporter till tredjeland genomfördes en enkätundersökning bland medlemsstaterna om långa sjötransporter av djur till tredjeland. Syftet var att bidra till arbetet med den aviserade översynen av djurskyddslagstiftningen inom ramen för strategin Från jord till bord. presenterades rådsslutsatser som grundade sig på resultatet av enkäten. De lyfter framför allt fram behovet av bättre förutsättningar för djuren och förbättrade kontroller vid långa sjötransporter av levande djur till tredjeländer. Rådsslutsatserna antogs på jordbruks- och fiskerådet den 28–. Rapport om kosttillskott på unionsmarknaden togs en rapport fram om om kosttillskott, som bl.a. omfattade aktuella utmaningar när det gäller reglerna i medlemsstaterna. Det direktiv som gäller i dag är snart 20 år 2021/22:115 gammalt och mycket har hänt på kosttillskottsområdet som motiverar en översyn av lagstiftningen. Slutsatser presenterades på jordbruks- och fiskerådet . Information lämnades till miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . Kommissionen lade fram en studie om nya genomiska tekniker . Studien diskuterades på jordbruks- och fiskerådet . Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade en färdplan . presenterade kommissionen EU:s nya skogsstrategi (se faktapromemoria 2020/21:FPM145). Kommissionen beskriver strategin som ett policyramverk för insatser som syftar till växande, friska, mångsidiga och resilienta skogar i EU. På jordbruks- och fiskerådet antogs rådsslutsatser. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 51.2Förslag till förordning för att motverka avskogning och skogsförstörelse presenterade kommissionen ett lagförslag som syftar till att reglera tillgängliggörandet av produkter som förknippas med avskogning eller utarmning av skogar på den inre marknaden (se faktapromemoria 2020/21: FPM 25). Syftet med lagstiftningen är att minimera EU:s bidrag till avskogning och utarmning av skogar över hela världen i syfte att minska unionens bidrag till utsläpp av växthusgaser och den globala förlusten av biologisk mångfald. Kommissionen presenterade förslaget på jordbruks- och fiskerådet och på miljörådet . Informationstillfälle i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 52.1Meddelande om en långsiktig vision för presenterade kommissionen ett meddelande om en långsiktig vision för – för starkare, sammanlänkade, motståndskraftiga och välmående landsbygdsområden (se faktapromemoria 2020/21:FPM127). Visionen syftar till att hantera utmaningar och möjligheter som finns inom . Meddelandet beskriver utöver visionen även de politiska verktyg som ska användas för att uppnå denna. Meddelandet är tänkt som ett första steg för att uppnå en europeisk vision för levande, uppkopplade och hållbara landsbygder. Överläggning med näringsutskottet ägde rum . beslutade om revidering av Århusförordningen som handlar om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Ändringarna innebar bland annat att miljöorganisationer får möjlighet att begära omprövning av fler typer av beslut som fattas av EU:s institutioner och organ. Medlemsstaternas institutioner och organ berörs inte av ändringarna. Under förhandlingarna verkade för att ändringarna inte skulle gå längre än vad som krävs enligt Århuskonventionen. Vid omröstningen lade ner sin röst (se bilaga 3). Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . Efter trepartsmöte nåddes en slutlig överenskommelse om ett åttonde miljöhandlingsprogram . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . 54 Klimat och luft antog miljörådet slutsatser som angav EU:s position inför COP26. Slutsatserna återspeglade i hög grad svenska prioriteringar och slog därtill fast EU:s linje om gemensamma tidsramar för de nationella klimatåtagandena som alla parter behöver göra enligt . COP26 genomfördes i i till . COP26 slutförde s.k. regelbok och angav inriktning för det fortsatta arbetet för att stärka ländernas åtaganden i linje med mål om att begränsa den globala temperaturökningen till . Information och överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd i ägde rum . EU:s övergripande klimatlag antogs . Lagen lägger bl.a. fast den långsiktiga målsättningen om klimatneutralitet och negativa utsläpp därefter samt ett skärpt klimatmål till 2030 om att minska nettoutsläppen med . 54.3Lagstiftningspaketet Fit for 55 I syfte att uppnå det utsläppsmål till 2030 som fastslagits genom EU:s klimatlag presenterade kommissionen lagstiftningspaketet Fit for 55. Paketets första del innehåller 12 lagförslag inom klimat-, energi-, transport- och skatteområdet. Ytterligare lagförslag inom ramen för Fit for 55 presenterades . Nedan följer en redogörelse över de lagförslag som förhandlas inom miljörådet (för övriga förslag, se Del 4 och Del 8.) Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum , oktober, . Samråd med ägde rum . Kommissionens förslag till reviderad ansvarsfördelningsförordning skärper det övergripande utsläppsmålet till -som ett led i att genomföra EU:s övergripande klimatmål till 2030 (se faktapromemoria 2020/21:FPM137). Följaktligen höjs även de nationella målen i ett skärpt målspann om -10 till -. föreslås tillsammans med fyra andra länder få det skarpaste målet, vilket dock fortsatt innebär att det svenska etappmålet till 2030 är mer ambitiöst. 54.5Utsläppshandelsdirektivet (EU ETS) Förslag till revidering av utsläppshandelsdirektivet innehåller både skärpningar av det befintliga systemet och förslag om ett nytt utsläppshandelssystem för vägtransporter och uppvärmning av byggnader (se faktapromemoria 2020/2021:FPM136). Kommissionen föreslår bl.a. att den linjära reduktionsfaktorn i det befintliga systemet skärps från till fram . 54.6Förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) Förslaget till revidering av LULUCF-förordningen innebär en skärpning av 2030-målet, från 225 megaton till 310 megaton upptag av växthusgaser. I förslaget ingår även att sektorn inkluderar jordbruksutsläpp , 2021/22:115 med syfte att uppnå sektoriell klimatneutralitet på EU-nivå 2035 (se faktapromemoria 2020/21:FPM138). 54.7Koldioxidkrav på lätta fordon Kommissionens förslag till nya EU-mål för koldioxidutsläpp från nya lätta fordon innehåller en skärpning av de befintliga EU-målen för reduktion för personbilar och till reduktion för lätta nyttofordon. Den innehåller också ett nytt EU-mål som innebär nollutsläppskrav för nya lätta fordon (se faktapromemoria 2020/21:FPM143). Förslaget till förordning om att inrätta en social klimatfond (se faktapromemoria 2020/21:FPM135 presenteras som en nödvändig del i ett balanserat paket. Den ska bidra till och underlätta klimatomställningen genom att mildra negativa sociala effekter för hushåll, mikroföretag och transportanvändare som särskilt påverkas av prisförändringar till följd av att utsläppshandeln utökas till att omfatta vägtransporter och byggnader. Enligt förslaget ska fonden uppgå till för perioden –2032, varav för perioden –2027 och för perioden –2032. Enligt förslaget ska fonden inordnas i EU:s budget. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum och . 55.1EU:s kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö antog rådsslutsatser om kemikaliestrategin . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade sitt förslag till en ny batteriförordning (se faktapromemoria 2020/21:FPM65). Förslaget syftar till att modernisera batterilagstiftningen och till att bidra till elektrifieringen med avsikt att uppnå EU:s klimatmål. Förslaget är en del av genomförandet av kommissionens gröna giv och Skr. 2021/22:115 bygger på kommissionens strategiska handlingsplan för batterier, handlingsplanen för en cirkulär ekonomi, industrialiseringsstrategin för samt strategin för hållbar och smart mobilitet. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum , mars, . Samråd med ägde rum , . Kommissionen presenterade sitt förslag till en reviderad avfallstransportförordning (se faktapromemoria 2021/22:FPM22). Det övergripande syftet med förordningen om avfallstransporter är att bättre skydda miljön och folkhälsan mot effekterna av miljöskadliga gränsöverskridande avfallstransporter. Förslaget innehåller bestämmelser som syftar till att stoppa exporten av EU:s avfallsproblem bl.a. genom att ytterligare begränsa exporten av avfall till länder utanför EU, Efta och . 56 Naturresurser och biologisk mångfald 56.1EU-handlingsplan för nollförorening för luft, vatten och mark Kommissionen presenterade en handlingsplan för en nollföroreningsambition (se faktapromemoria 2020/21:FPM114). Handlingsplanen syftar till att minska föroreningar så att de inte är ett hot mot människors hälsa och miljön. Nollföroreningsambitionen är en del av genomförandet av den gröna given och innehåller sex nollföroreningsmål samt en handlingsplan för åren 2021–2024. Meddelandet innehåller inga egna lagstiftningsförslag utan hänvisar till redan aviserade initiativ och åtgärder. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum och samråd med . Kommissionen presenterade till 2030 (se faktapromemoria 2021/22FPM:23). Nedbrytningen av jord och mark är stora hot mot biologisk mångfald, jordbruk, människors hälsa och klimatet. Strategin syftar därför till att vara ett ramverk med mål till 2030 och 2050 samt konkreta åtgärder för att skydda, återställa och hållbart 2021/22:115 Jordstrategin är utvecklad i nära synergi med andra policyer inom den gröna given, och är främst förankrad i EU:s strategier för biologisk mångfald och klimatanpassning Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum och samråd med . DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR 57.1Rådsresolution om strategiskt ramverk för det europeiska utbildningssamarbetet Rådet antog resolutionen om ett strategiskt ramverk för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning –2030. Den syftar till att ersätta det tidigare ramverket för att främja det europeiska utbildningssamarbetet för utbyten, mobilitet och samverkan mellan elever, lärare och utbildningsinstitutioner inom EU. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med . 57.2Rådsslutsatser om jämlik och inkluderande utbildning Rådet antog slutsatser om jämlik och inkluderande utbildning för att främja framgång inom utbildning för alla. Slutsatserna berör vikten av jämlik tillgång till, inkludering i och framgång för alla inom utbildning, med särskilt fokus på utsatta grupper och att alla studerande får relevant stöd och utmaningar. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med . 57.3Rådsslutsatser om initiativet Europauniversitet Rådet antog slutsatser om arbetet med att minska forsknings- och utvecklingsgapet mellan medlemsländer. Slutsatserna berör det strategiska samarbetet mellan institutioner för högre utbildning och nätverken mellan institutioner för högre utbildning, s.k. Europauniversitet. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 57.4Rådets rekommendation om blandat lärande för grundskole- och gymnasieutbildning Rådet antog en rekommendation om blandat lärande för högkvalitativ och inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning. 2021/22:115 I rekommendationen föreslås att en långsiktig strategi för blandat lärande, där medlemsstaterna överväger att en kombination av klassrums- och distansundervisning samt en kombination av digitala och icke-digitala lärandeverktyg, utvecklas. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med . 57.5Rådsresolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande Rådet antog en resolution som syftar till att utveckla arbetet med vuxnas lärande och därmed underlätta möjligheterna för fler att vara en del av arbetsmarknaden. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med . 57.6Rådsresolution om styrningsstrukturen för ramen för ett europeiskt utbildningssamarbete Rådet antog en resolution om styrningsstrukturen för den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning –2030. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med . 58.1Rådsslutsatser om flernivåstyrning vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser Rådet antog slutsatser om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser. Rådsslutsatserna uppmuntrar bl.a. medlemsstaterna att stärka ungas delaktighet genom formell och informell utbildning, målgruppsanpassad information och återkoppling. I rådsslutsatserna uppmuntras medlemsstaterna att stödja ungdomsorganisationer, ungdomsledare och lärare i deras arbete för ungas delaktighet och erkänna dessa som viktiga aktörer i demokratin. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . Rådsslutsatser om att upprätthålla och skapa medborgerliga utrymmen för ungdomar Rådet antog slutsatser om att upprätthålla och skapa medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas. Rådsslutsatserna betonar vikten av att främja kostnadsfria, trygga, öppna och tillgängliga medborgerliga utrymmen där unga kan engagera sig i frågor som är viktiga för dem och delta i offentligt beslutsfattande. Medlemsstaterna uppmuntras att skydda och utvidga medborgerliga utrymmen för alla unga och att genomföra ytterligare insatser för unga med begränsade förutsättningar, särskilt unga från gles- och landsbygder, samt unga personer med funktionsnedsättningar. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 58.3Rådsresolution om resultatet av den åttonde cykeln av EU:s ungdomsdialog Rådet antog en rådsresolution om resultatet av den åttonde cykeln av EU:s ungdomsdialog. Resolutionen sammanfattar de huvudsakliga slutsatserna från de tyska, portugisiska och slovenska ordförandeskapen. Under triopresidentskapet har fokus varit på ungas demokratiska deltagande och den övergripande prioriteringen har utgått från mål nummer nio av de elva europeiska ungdomsmålen: utrymme och deltagande för alla. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 58.4Ett Europaår för ungdomar 2022 Rådet tog beslut om att inrätta ett Europaår för ungdomar 2022 (se faktapromemoria 21/22:FPM14). Det övergripande målet med Europaåret är att på alla nivåer belysa och stärka insatser för unga och att ytterligare uppmärksamma, stödja och samarbeta med ungdomar efter pandemin. Europaåret för ungdomar ska belysa nya framtidsutsikter och möjligheter för unga som väntas följa av de gröna och digitala omställningarna. Överläggning med kulturutskottet ägde rum och skriftlig överläggning med ägde rum . 59.1Rådsslutsatser om handlingsplan för stöd till återhämtning och omställning av mediesektor antog rådet slutsatser som välkomnade kommissionens handlingsplan för mediernas återhämtning och omställning (se faktapromemoria 2020/21:FPM60, KOM(2020)784). Slutsatserna uppmärksammar initiativ på kort sikt för att bidra till en återstart för mediesektorn efter den kris som uppstått genom pandemin, liksom för att på stärka sektorn i den omställning digitaliseringen innebär. Arbete för att förenkla för mediesektorn att söka stöd inom befintliga stödprogram, för att öka tillgången till riskkapital och lån liksom initiativ för att öka erfarenhets- och kunskapsutbytet uppmärksammas särskilt. Information om slutsatserna lämnades till .