prop · H903105 · 2022-02-11 00:00:00 — 5European Commission, Communication from the Commission to Parliament, the Council, Economic and and on the EU Strategy on Combatting Trafficking in Human Beings 2021–2025, COM(2021) 171 final, 2021. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN 1.2Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Den övergripande revisionsfrågan är om polis och åklagare bedriver ett effektivt arbete för att motverka och hantera internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn. Delfrågorna nedan speglar faktorer som kan förväntas bidra till att förklara eventuella effektivitetsbrister i arbetet. 1.Har och en ändamålsenlig styrning och organisering av verksamheten för att motverka och hantera internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn? 2.Får polis och åklagare det stöd och den kompetensutveckling de behöver? 3.Samverkar polis och åklagare effektivt med varandra och med kommunernas socialtjänst? Granskningen fokuserar på internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn, så kallade isöb-brott. Dessa är enligt polisens indelning framför allt:6 •utnyttjande av barn för sexuell posering8 •kontakt för att träffa barn i sexuellt syfte9 •utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling10. Det finns fler brottsrubriceringar som kan ha en digital dimension, exempelvis digitala våldtäkter, eller så kallade våldtäkter på distans11 mot barn.12 Brott som begås av svenskar i andra länder, direktsända övergrepp mot barn som befinner sig utomlands eller utnyttjande av barn genom köp av sexuella handlingar utanför gränser, ingår inte i granskningen. Anledningen är att dessa brott har en delvis annan karaktär genom att de genomgående kräver samverkan mellan ett flertal internationella rättsvårdande myndigheter för att kunna utredas. De ingår inte heller i den indelning som polisen har gjort av vad 6Polismyndigheten, riktlinjer för utredning av internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn, 2020. 7Barnpornografibrott (BrB 16: 10 a §). Övergreppsmaterial sprids ofta via internet eller via Darknet och olika krypteringstjänster. var det vanligt att användarna fick skicka materialet till varandra med post eller genom att träffas, men numera sker det främst digitalt. Se exempelvis Ecpat, "Barnsexhandel online", hämtad . 8Utnyttjande/grovt utnyttjande av barn för sexuell posering (BrB 6:8 §). 9Kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte (BrB 6:10 a §). 10Utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling (BrB 6:9 §). 11En våldtäkt på distans sker genom att gärningsmannen förmår brottsoffret att begå handlingar mot sig själv som är att jämställa med en våldtäkt. Det kan också vara att någon annan utsätter brottsoffret för en våldtäkt på uppmaning av en gärningsman som befinner sig på distans. 12Även andra brottsrubriceringar kan bli aktuella när polisen utreder internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn, exempelvis våldtäkt/grov våldtäkt mot barn (6 kap. 4 § BrB); sexuellt utnyttjande av barn (6 kap. 5 § BrB); sexuellt övergrepp/grovt sexuellt övergrepp mot barn (6 kap. 6 § BrB); samt sexuellt ofredande (6 kap. 10 § BrB); kränkande fotografering (4 kap. 6 a § BrB), olaga integritetsintrång (4 kap. 6 c § BrB), olaga våldsskildring (16 kap. 10 c § BrB). EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN som räknas som isöb-brott. Dessa brott kallas i stället internetrelaterad sexuell exploatering av barn och utreds av en särskild grupp inom polisen på det nationella it-brottscentret SC3. Granskningen inriktas huvudsakligen mot de delar av verksamheten som syftar till att förebygga, förhindra, upptäcka samt utreda isöb-brotten. Granskningen berör i första hand . Eftersom leder förundersökningen vid utredningen av flertalet av dessa brott ingår även den. Dessutom finns en rad aktörer vars uppdrag och arbete påverkar polisens möjligheter att utföra sitt arbete effektivt. Det handlar om till exempel socialtjänst och barnahus, men också om och länsstyrelserna. Vi har inte granskat dessa aktörer, men deras verksamhet behöver beskrivas eftersom de ingår i den kontext där polis och åklagare arbetar. har betonat vikten av att arbeta för att skydda barn och unga mot sexuell exploatering. Exempelvis ställde sig bakom regeringens handlingsplan –2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Handlingsplanens mål var bland annat: •att barn inte utsätts för sexuella övergrepp och exploatering •att alla barn som har varit offer för människohandel, exploatering eller sexuella övergrepp får det skydd och stöd de behöver •att främja barns kunskap om sina rättigheter att bli skyddade mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp och öka deras möjligheter att själva motverka sin utsatthet.13 har regeringen arbetat fram en annan, bredare handlingsplan som fokuserar på att förebygga och motverka prostitution och människohandel samt att bidra till ett bättre skydd och stöd för alla personer som är utsatta. Denna riktar sig dock inte specifikt mot barn men regeringen bygger vidare på de mål som formulerades i den tidigare handlingsplanen.14 I den nya handlingsplanen betonar regeringen: •att förmågan att upptäcka offer för prostitution behöver stärkas •att rättsväsendets arbete behöver effektiviseras •att det förebyggande arbetet är viktigt •att det är centralt att minska efterfrågan på sexuella tjänster.15 2015/16:192, Handlingsplan 2016–2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp, 2016., bet. 2016/17:JuU5, rskr. 2016/17:138. 14Frivilligorganisationer menar dock att det behövs en ny plan som specifikt riktar sig mot barn, i synnerhet i pandemins spår. Se exempelvis , ”Barn extra utsatta på nätet i coronakrisens spår – regeringen måste agera”, hämtad . 15Regeringskansliet, Handlingsplan mot prostitution och människohandel. Bilaga till regeringsbeslut nr II:1, s. 4–5. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom.16 För att garantera rättssäkerhet och rättstrygghet behöver polisen bedriva förebyggande, uppsökande och utredande arbete för att beivra brott. Detta är också reglerat i polislagen (1984:387).17 Även instruktionen till (2014:1102) betonar vikten av rättssäkerhet och enhetlighet samt myndighetens ansvar för att förebygga brott.18 När det gäller det uppsökande arbetet så behöver det bedrivas i samverkan med som ska ta hand om de utsatta barnen. Åklagarna är ofta förundersökningsledare för de aktuella brotten. De har då det övergripande ansvaret för brottsutredningarna medan utredningsarbetet bedrivs av polisen. Ett välfungerande samarbete mellan dessa parter är därför av största vikt för att arbetet ska bedrivas så effektivt som möjligt. Även polisens samarbete med åklagare och socialtjänst regleras i polislagen (1984:387).19 Därför behöver det inom myndigheterna finnas ett tydligt ansvar för att hantera isöb-brotten och medarbetarna behöver få förutsättningar för att kunna genomföra arbetet. För att bedöma om arbetet är effektivt behöver de övergripande bedömningsgrunderna närmare preciseras och konkretiseras. I det följande redovisar vi våra operationaliseringar för respektive delfråga. Operationaliserade bedömningsgrunder för delfråga 1 bedömer att styr och organiserar sitt arbete på ett ändamålsenligt sätt om: •det är tydligt vilka organisatoriska enheter som har ansvar för att hantera isöb-brotten så att ärenden inte faller mellan stolarna •isöb-brotten utreds på ett enhetligt sätt och med god kvalitet över hela landet •myndigheten bedriver såväl förebyggande, uppsökande som utredande arbete •arbetet med isöb-brotten följs upp och utvärderas för att bland annat identifiera effektiva arbetsmetoder och organisatoriska lösningar. 16Målen för rättsväsendet är beslutade av , se prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87. 171 och 2 §§ polislagen (1984:387). 182 § förordningen (2014:1102) med instruktion för . 196 § polislagen (1984:387). EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN bedömer att styr och organiserar sitt arbete på ett ändamålsenligt sätt om: •varje åklagarkammare som hanterar isöb-brott har tillgång till åklagare med adekvat kompetens för att utreda dessa ärenden. Operationaliserade bedömningsgrunder för delfråga 2 bedömer att polis och åklagare får det stöd och den kompetens de behöver om: •relevanta metodkunskaper och metodstöd för att hantera isöb-brott utvecklas och sprids inom myndigheterna •personalen har tillgång till relevant kompetensutveckling •personalen har tillgång till det it-stöd som behövs för att effektivt utreda de aktuella brotten. Operationaliserade bedömningsgrunder för delfråga 3 bedömer att polis och åklagare samverkar effektivt med varandra och med om: •Polismyndigheten och har god insyn i och förståelse för varandras arbetsmetoder och rutiner •Polismyndigheten samverkar med för att förebygga, förhindra, upptäcka och utreda isöb-brott. 1.4 Metod och genomförande Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare), och . har bidragit med underlag till den slutliga rapporten. Två referenspersoner har lämnat synpunkter på granskningsupplägg och på ett utkast till granskningsrapport: docent vid , psykologi och socialt arbete på och universitetslektor vid på . Företrädare för (, och ), och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. Granskningen bygger på intervjuer, dokumentstudier och statistik. Uppgifter från dessa källor har analyserats och stämts av mot varandra för att öka tillförlitligheten och fördjupa analysen. Detta arbetssätt har tillämpats för samtliga delfrågor. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN I intervjuerna har mer djuplodande resonemang utvecklats som kan bidra till att förklara vilka styrsignaler som finns och hur respektive har valt att organisera arbetet på nationell, regional och lokal nivå (delfråga 1). I intervjuerna har vi också undersökt hur polis och åklagare väljer arbetssätt och metoder och vilka överväganden som de gör (delfråga 2). Vilka val som är möjliga beror på var i organisationen intervjupersonen befinner sig. På nationell nivå handlar det mer om strategiska och organisatoriska val. På regional nivå handlar det framför allt om hur nationella direktiv jämkas samman med organisatoriska och operativa förutsättningar. Vi har intervjuat personer på olika nivåer för att få en så heltäckande bild som möjligt. Vi har också genomfört intervjuer med HR- och it-avdelningarna inom för att förstå hur utbildningsfrågor respektive it-stöd och itinfrastruktur påverkar de utredande gruppernas möjligheter att göra ett bra arbete (delfråga 1 och 2). För att få en bredare bild av den kontext som polis och åklagare verkar inom och för att se vilken samverkan som sker mellan berörda parter (delfråga 3) har vi också genomfört intervjuer med barnahussamordnare, regionkoordinatorer och forskare samt representanter för socialtjänst, vård och olika frivilligorganisationer. Frågor om samverkan har även berörts i våra intervjuer med polis och åklagare. Sammanlagt har vi genomfört ca 70 intervjuer. Varje intervju har tagit 1–. Intervjuer har genomförts med: •poliser på nationell nivå: processledaren för internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn (isöb), processledaren för internetinhämtning, processledaren för it-forensik, verksamhetsutvecklare, den nationella rapportören för människohandel och prostitution samt representanter för underrättelseenheten •poliser på regional nivå i isöb-grupper, människohandelsgrupper och brott i nära relation-grupper •representanter för HR- och it-avdelningen inom •åklagare som arbetar med isöb-ärenden •regionkoordinatorer mot människohandel och prostitution •socialsekreterare som arbetar uppsökande med den aktuella målgruppen •frivilligorganisationer som arbetar med den aktuella målgruppen •forskare som forskar om den aktuella målgruppen EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN De sju polisregionerna har även svarat på frågor om hur de har organiserat arbetet och vilka framgångsfaktorer och problem de ser. Landets 32 åklagarkammare har svarat på frågan om huruvida det finns kontaktåklagare eller särskilda grupper för isöb-ärenden, samt vilka relevanta utbildningar åklagarna har gått. 1.4.2 Dokumentstudier och statistik För att stämma av och fördjupa den bild som framkommit i intervjuerna har vi gått igenom och analyserat olika typer av dokument. Det rör sig exempelvis om riktlinjer och metodstöd, utredningar och redovisningar av regeringsuppdrag. Vi har även analyserat statistik från ärendehanteringssystem DurTvå. Uttaget har omfattat samtliga anmälda ärenden – 2020 där ett isöb-brott förekommer, antingen som huvudbrott eller som en del av en utredning av ett annat brott. Vi har bearbetat data för att kunna se skillnader mellan regioner och olika slags grupper när det gäller resultat i termer av redovisade ärenden och utredningstid. Vi har också analyserat skillnaderna mellan regioner och grupper när det gäller omfattningen av viktigare utredningsåtgärder samt den tid det tar innan åtgärderna genomförs i ett ärende. För att ge en övergripande bild av brottsområdet och hur det förhåller sig till annan brottslighet har vi även analyserat och sammanställt kriminalstatistik från Brå för åren 2016–2020. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN 2Internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn I detta kapitel beskriver vi inledningsvis den aktuella brottslighetens omfattning och karaktär. Därefter följer en översiktlig genomgång av den aktuella lagstiftningen och dess utveckling. Avslutningsvis redovisar vi vilka åtgärder som har vidtagits på politisk nivå för att motverka dessa brott. Omfattningen av och karaktären på sexualbrott har ändrats i och med att internet har kommit att spela så stor roll i samhället. När det gäller barnpornografibrott har det exempelvis blivit enklare att hitta och dela övergreppsmaterial eftersom det nu är lättare att få kontakt med andra personer med liknande intresse. Möjligheten att kommunicera via krypterade tjänster gör det också lättare att undgå upptäckt. är fler företag uppmärksamma på spridning av sexuella övergreppsbilder på barn och rapporterar förekomsten, framför allt till den amerikanska frivilligorganisationen , . NCMEC:s rapporter skickas sedan till polisen i det land där förövarna verkar finnas. Polismyndigheter runt om i världen får också rapporter från kanadensiska , . Antalet rapporter som kommer in till från NCMEC och NCECC ökar stadigt. inkom 4 596 rapporter. hade antalet stigit till 13 153 rapporter.20 En rapport kan leda till att miljontals bilder och filmer på övergrepp upptäcks. Om polisen identifierar ett nätverk där deltagarna byter övergreppsmaterial med varandra rör det sig alltså om enorma datamängder.21 Förövare använder sig av sociala medier, spel och olika appar för att söka kontakt med barn i sexuellt syfte, både för sexuell posering och för fysiska möten där sexuella övergrepp kan ske. Förövare kan också övertala, manipulera eller hota barn till att begå allvarliga övergrepp på sig själva eller andra barn. I vardagligt tal kallas det för gromning när vuxna söker kontakt med barn för sexuella syften. Det är heller inte ovanligt att förövare skickar så kallade dickpics till barn.22 Ett relativt nytt fenomen är så kallade sugardating-sidor där framför allt äldre män söker kontakt med yngre personer för umgänge och sex i utbyte mot gåvor eller 20Information från REACT-gruppen på SC3. REACT tar emot de rapporter som kommer till den svenska polisen genom NCMEC, och granskar sedan det övergreppmaterial som finns i rapporterna för att kunna se vad som kan utredas vidare. De fördelar också ärenden ut till polisregionerna för utredning utifrån i vilken region förövarna finns. 22Priebe, ”Unga som säljer sex”, 2015. Att skicka en dickpic räknas som sexuellt ofredande (BrB 6:10 §). EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN pengar.23 Men förövare kan också erbjuda barn som de har gromat ersättning i utbyte mot bilder och filmer på olika sexuella övergrepp som barnet utsätter sig själv för eller erbjuda ersättning för att träffas i det fysiska rummet där förövaren utsätter barnet för olika typer av sexuella övergrepp. Barn kan också luras in i prostitution (det vill säga förmås tåla att ha sex mot ersättning) genom tjänster som exempelvis Onlyfans som låter personer skapa konton där de säljer bilder och filmer som deras följare betalar för. De som säljer bilder uppmuntras och pressas att tillfredsställa köparna, som är anonyma. Köparna kan sedan sprida materialet vidare, vilket är både kränkande och traumatiserande för barnen.24 Forskning visar att graden av traumatisering för barn som förekommer på bilder och filmer av pornografisk karaktär är lika allvarlig som för överlevare av krig och tortyr.25 Exempel på faktiska ärenden Ärende A, utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling: Genom uppsökande arbete på kommer polisen i kontakt med en flicka i gymnasieåldern. Polisen bestämmer plats och pris () för köp av sexuell handling. På bestämd plats möter polis och socialtjänst upp flickan. Hon är mycket upprörd, vägrar uppge namn och försöker fly från polis och sociltjänst, särskilt när hon förstår att hennes vårdnadshavare kommer informeras. Vid genomgång av flickans mobil ser polisen att flickan har utnyttjats genom köp av sexuell handling och inleder en förundersökning. Den visar att flickan har utnyttjats av flera män på olika orter. Kontakterna har knutits på . Flickan lade upp en profil på sidan efter att en klasskompis nämnt att hon själv hade gjort det. Hon vill få ihop pengar för att åka utomlands . Männen betalar varierande summor, och försöker även pruta på priset och få mängdrabatt. Ärende B, utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling: Genom uppsökande arbete på kommer polisen i kontakt med en flicka i tonåren. Polisen stämmer träff med flickan och möter upp henne tillsammans med socialtjänst. När flickan inser att det är polis som möter henne blir hon nervös, rädd och gråter mycket. När polisen förklarar att hon inte är misstänkt för något berättar flickan att flera män har utnyttjat henne genom köp av sexuell handling. Hon får kontakt med männen via , men kommunikationen sker sedan genom chattapplikationen Kik. Hon får ersättning antingen i form av pengar, ofta runt 5 000 23Se SvD, ”Sugardating blir ämne för forskning”, hämtad . Se även SvD:s granskning av den nya prostitutionen , ”Den nya prostitutionen”, hämtad och DN:s granskning av sugardating , ”Polisen och larmar: Ungdomar säljer sex efter att ha blivit av med jobb under pandemin”, hämtad . 24Tjejjouren , TikTok som kanal för att romantisera sugardating och OnlyFans, 2020. I en granskning av Onlyfans framkom att minderåriga sålt material genom tjänsten. , “The children selling explicit videos on OnlyFans”, hämtad . Det har även förekommit att filmer och bilder har spridits vidare mot barnens vilja. Materialet kan exempelvis spridas på andra forum, som , “Pornhub videos: Women sue, alleging lack of consent”, hämtad . 25Se exempelvis , SEXUAL VIOLENCE epidemiology, treatment and access to health care for the promotion of healing, gender equality and hope, 2021; , Barn utsatta för sexuella övergrepp på nätet, 2017; , Warfvinge & Banck, Barn och sexuella övergrepp via IT, Erfarenheter från på BUP-Elefanten i ”, 2009. IN TERN ET RELA XUE LLA ÖVE RGRE P P M OT BA RN kronor per träff, eller presenter såsom en Gucci-väska värd . Genom flickans mobiltelefon identifierar polisen flera av männen, gör husrannsakan hos dem samt kontaktar hotell där träffarna har ägt rum för att säkra bevisning. Beslagen som görs under husrannsakningarna hos männen visar att vissa av dem också har utnyttjat andra genom köp av sexuell handling. Utredningen visar också att männen i vissa fall genom tjat och pengar förmår flickan att tåla sexuella handlingar som hon själv upprepade gånger säger nej till. Tio män åtalas för att ha utnyttjat flickan. Sju av dem döms för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Sex av de dömda får dagsböter och ska betala skadestånd på till flickan. Den sjunde döms till samhällstjänst och skadestånd på . För de tre män som frikäns bedömmer rätten att det är klarlagt att de har träffat flickan och i samband med det gett henne pengar eller gåvor. Det är också klarlagt att man har planerat att ha sex eftersom typen av sex diskuterades under chattar inför träffarna. Däremot anser rätten inte att det är bevisat att parterna hade sex under träffarna, varför männen frikänns. Ärende C, gromning: Två flickor hör talas om en dejtingsajt för seniorer och skapar på skoj varsin profil på sidan. Den ena flickan tar snart ner sin profil, men den andra har kvar sin och träffar genom den män i åldern . Genom tjat och smicker förmås flickan skicka nakenbilder på sig själv genom sidans chatt. Hon får också bilder på penisar skickade till sig, så kallade dickpics. Föräldrarna märker att flickan förändras och blir mer sluten, ledsen och bekymrad. De misstänker att hon har kontakter på internet som hon inte borde ha och ger henne därför en ny mobil utan internetuppkoppling. Flickan fortsätter att ha kontakt med männen genom SMS och skickar fler bilder och även filmer där hon onanerar och penetrerar sig själv. Flickan stämmer träff med en av männen. Innan träffen ser en vuxen vän till familjen hur flickan blir bekymrad när hon får ett SMS. Familjevännen läser SMS:et och ser att en träff planeras och pratar med flickans föräldrar om det. Föräldrarna polisanmäler det inträffade och en förundersökning inleds. Under förundersökningen menar den man som har stämt träff med flickan, och som också har förmått henne att ta nakenbilder och spela in filmer, att han är oskyldig. Ansvaret ligger enligt honom på flickan eftersom det var hon som skapade profilen på dejtingsajten. Ärende D, gromning: En mamma upptäcker att hennes dotter har skickat en bikinibild till en okänd man från sin mobil och polisanmäler det. Polisen inleder en förundersökning, identifierar mannen och gör husrannsakan hos honom. Beslaget i husrannsakan visar att mannen har haft kontakt med många flickor och att han har utbyte och samarbete med tre andra män. Ärendet växer dramatiskt och omfattar ca 1 500 brottmisstankar som resulterar i åtal för ca 1 000 brott. Detta trots att polis och åklagare begränsar utredningen genom att inte gå längre tillbaka än och även sätta streck när ett visst antal försöksbrott eller sexuella ofredanden för en målsägande har bevisats. Totalt omfattar ärendet ca 45 målsägande som är 8–. Alla flickorna nekar till att något har hänt, eller medger att de som mest har skickat en bikinibild. Deras föräldrar har inte förstått vad som har pågått. Männen utbyter material med varandra. Två av dem samarbetar också i att uppvakta flickor. De skapar ett alias som de båda använder och kan på så sätt uppvakta den för tillfället utsatta flickan i princip dygnet runt. De lurar flickorna att bli kära i en aliasfigur. Eftersom flickorna känner tillit till aliasfiguren gör de som han begär och begår sexuella övergrepp på sig själva. Det förekommer också att förövarna hotar flickor med att sprida deras nakenbilder för att få mer material. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Hur många barn som förmås ha sex mot ersättning är svårt att uttala sig om eftersom mörkertalen är stora för såväl utnyttjande av barn genom köp av sexuella tjänster som för övriga sexualbrott.26 I en studie av ungas sexvanor svarade av de unga männen i årskurs 3 på gymnasiet att de har haft sex mot ersättning.