prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — Regeringen beslutade en ändring i vägtrafik- dataförordningen (2019:382) som innebär ett krav på registrering av den elev som ett handledarskap avser, vilket har möjliggjort för Transport- styrelsen att ytterligare begränsa antalet elever som en handledare kan ha till fem stycken. De båda förordningsändringarna trädde i kraft den Regeringen beslutade lagråds- remissen Åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildnings- verksamhet på transportområdet. Regeringen avser att överlämna en proposition till . Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:278, 2018/19:23 och 2018/19:31, mot. 2017/18:551 yrkande 4, 2017/18:3411 yrkande 4 och 2018/19:2058 yrkande 7, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 35) och 2020/21:75 (I 20). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 21 om regional samverkan*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om att regeringen bör verka för ökad samverkan vid lokala, regionala och statliga infrastrukturinvesteringar (bet. 2018/19:TU5 s. 110 f.). Regeringen uppdrog åt att kartlägga hur verkets och kommunernas samarbete ser ut vad gäller roll i samhällsplaneringen och kopplingen till de kommunala planeringsprocesserna enligt (2010:900), med ett särskilt fokus på kopplingen mellan planeringen av infra- strukturprojekt och bostadsbyggande (N2017/04372). I redovisningen av uppdraget identifierade ett antal förbättringsförslag vilka verket arbetar vidare med. I propositionen En samlad politik för klimatet –klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) redogör regeringen för sin bedömning att samordningen i den fysiska planeringen mellan lokal, regional och nationell nivå bör förbättras och att en förutsättning är att det finns en samsyn mellan de olika nivåerna om de övergripande mål- sättningarna med planeringen, samt att roller och ansvar är väl definierade. I propositionen aviserar regeringen vidare att frågan om en mer samordnad bebyggelse-, trafik- och transportinfrastrukturplanering ska analyseras vidare. Regeringen följer utvecklingsarbetet. uppdrog regeringen åt m.fl. att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny plan- period. I uppdraget betonar regeringen att den nationella infrastruktur- planeringen behöver samspela väl med den fysiska samhällsplaneringen i stort. Vidare anför regeringen att nära kopplingar finns till annan infrastrukturplanering som större hamnar och flygplatser, stadsutveckling och bostadsplanering, m.m. ska därför beskriva hur samordning med annan fysisk planering på lokal och regional nivå kommer att hanteras i den fortsatta planeringen. Därutöver har , på regeringens uppdrag, publicerat en ny nationell vägledning för en utvecklad planering och samordning av godstransporter, som riktar sig till kommuner, länsstyrelser samt regionala organ och som tar sikte på att underlätta den lokala och regionala infrastrukturplaneringen. redovisade inriktningsunderlaget och underlaget remissbehandlades. Inriktningsunderlaget utgjorde underlag för den infrastrukturproposition, propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151), som regeringen beslutade . I propositionen gör regeringen förtydliganden 2021/22:75 Infrastruktur- departementet 2021/22:75 om regional samverkan. Regeringen slår bl.a. fast att ska Infrastruktur- samverka med andra aktörer och därvid vidta åtgärder i syfte att nå de departementet transportpolitiska målen. Vidare konstaterar regeringen att ett arbetssätt med samverkan och samarbete mellan och andra parter är centralt för att tillsammans nå önskad effekt, inte minst när det gäller lokaliserings- och markanvändningsfrågor. Regeringen anför i propositionen att i samhällsplaneringen ska säkra att den statliga transportinfrastrukturen utformas så att den möjliggör en samverkan med övrig infrastruktur och främjar ett effektivt nyttjande av alla trafikslag. Regeringen noterar dessutom i propositionen att den kommer att följa detta arbete och vid behov återkomma med ytterligare tydliggöranden, exempelvis i samband med det kommande arbetet med infrastrukturplaneringen och fastställandet av en ny nationell plan för transportinfrastrukturen . Regeringen gav därefter i uppdrag att ta fram förslag till en ny nationell plan för transportinfrastrukturen. I uppdraget anges att regeringens proposition Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) i sin helhet ska utgöra en utgångspunkt för arbetet. Uppdraget redovisades till (Infrastruktur- departementet) och remitterades till . Regeringen uppdrog vidare åt Statskontoret att utvärdera förhandlingsuppdrag som metod att lösa stora samhälls- utmaningar som kräver att statlig transportinfrastrukturplanering sam- ordnas med lokal och regional samhällsplanering. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:169 yrkande 36, 2018/19:2668, 2018/19:2764 yrkande 3 och 2018/19:2964 yrkande 3, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 36) och 2020/21:75 (I 21). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om mål för leveranssäkerheten* (reservation 1): har tillkännagett för regeringen det som anförs i reservationen (rskr. 2018/19:210 och bet. 2018/19:NU12 s. 37 f.). I reservationen anförs att behöver ta fram leverenssäkerhetsmål, som beaktar hela samhällets behov och som utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination. Vidare anförs att man bör överväga att sätta detta mål tillsammans med grannländer som elmarknaden är sammankopplad med. Regeringens inriktning är att tillkännagivandet ska tas om hand bl.a. i en nationell tillförlitlighetsnorm som regeringen eller den myndighet som regeringen utser kan besluta om enligt och rådets förordning (EU) 2019/943 av om den inre marknaden för el. Av förordningen följer att tillförlitlighetsnormen ska ange den nödvän- diga nivån för medlemsstatens försörjningstrygghet, dvs. ett mål för leveranssäkerheten. Regeringen uppdrog i regleringsbrevet åt att föreslå en tillförlitlighetsnorm i enlighet med den aktuella EU-förordningen. redo- visade uppdraget i rapporten förslag till tillförlitlighetsnorm för – artikel 25 i EU:s elmarknadsförordning (Ei R2021:05). Rapporten har remissbehandlats. Inriktningen är att regeringen ska fatta ett beslut om en tillförlitlighetsnorm . Vidare beslutade regeringen om mål för driftsäkerheten under förutsebara förhållanden på stamnätet för el och på de utlandsförbindelser som är anslutna till stamnätet (N2009/06944). I regleringsbrevet har regeringen gett i uppdrag att se över målen och vid behov föreslå uppdaterade mål. I uppdraget ingår även att redovisa hur förändringar i tillräcklighet på olika sätt kan påverka affärsverkets möjlighet att nå uppsatta driftsäkerhetsmål. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:169 yrkande 5, 2018/19:851 yrkande 2, 2018/19:2764 yrkande 7 och 2018/19:2784 yrkande 1, bet. 2018/19:NU14 redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 39) och 2020/21:75 (I 22). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om forskning om kärnkraft* (reservation 16): har tillkännagett för regeringen det som anförs i reservationen om att sats- ningar på forskning bör ske inom alla relevanta energislag inklusive kärnkraft (bet. 2018/19:NU14 s. 78 f.). Regeringen har i regleringsbrevet avseende Statens energi- myndighet förtydligat i villkoren för anslaget 1:4 Energiforskning, anslagsposten 11 Forskning, utveckling och innovation att Statens energi- myndighet har ansvar för strategiarbetet och har möjlighet att prioritera insatser kring alla relevanta energislag, inklusive kärnkraft, i den mån detta bedöms rimligt för att bidra till målen. Därefter har beviljat stöd till två forskningsprojekt som avser kärnkraft. Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:278, mot. 2018/19:26 yrkande 6.1, 2018/19:2059 yrkande 6.2, 2018/19:2255 yrkande 13, 2018/19:2734 yrkande 46, 2018/19:2901 och yrkande 42, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 40) och 2020/21:75 (I 23). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om inlandssjöfart och kustsjöfart*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör fortsatt prioritera arbetet med att främja vattenvägarna samt underlätta för mer pråmtrafik för att öka andelen hållbara transporter (bet. 2018/19:TU14 s. 24 f.). Transportstyrelsen har tidigare pekat ut ytterligare ett antal inre vattenvägar i och informerat om dessa. 2021/22:75 Infrastruktur- departementet Kommissionen antog en delegerad akt med reviderade bilagor till och rådets direktiv (EU) 2016/1629 av den om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart, om ändring av direktiv /100/EG och om upphävande av direktiv /87/EG där de nya utpekade inre vattenvägarna återfinns. Detta innebär att fartyg certifierade enligt direktivet nu har fler inre vattenvägar i att segla I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. regeringen en förlängning av möjligheten att ansöka om s.k. ekobonus Ekobonusen syftar till att ersätta vägtransporter med Efter regeringens förslag avsatte för detta ändamål (bet. 2020/21:MJU1, 2021/22:111). Vidare föreslog regeringen i budgetpropositionen för 2022 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20), som en åtgärd i arbetet att främja överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart en förlängd och breddad ekobonus. Det föreslagna stödet om totalt 300 –2024 riktas bl.a. till sjötransporter, järnvägstransporter och intermodala transportupplägg och avser att påskynda effektiviseringen vid omlastning av gods och stimulera till nya avsatte för detta ändamål 100 miljoner kronor (bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:111). Inom ramen för den nationella godstransportstrategin utsåg 2019 på regeringens uppdrag en nationell samordnare för inrikes sjöfart Samordnarens uppdrag löper . redovisade hamnar (I2021/02496) som tagits fram inom ramen för den nationella samordnarens arbete. i rapporten är hamnars utveckling för att öka omställningen till fossilfrihet hos sjöfartssektorn samt hur hamnars avgiftsuttag påverkar konkurrenskraften för sjöfarten. Åtgärder som föreslås i rapporten rör bl.a. infrastruktur, styrning respektive incitament på klimat- och miljöområdet samt breddad ekobonus. i uppdrag att bland annat föra en dialog med målsättningen att få till stånd en likvärdig tillämpning av hamn- och farledsavgifterna när det gäller miljö- och klimatstyrningsincitamenten. Inom ramen för den nationella godstransportstrategin överlämnade 2019 rapporten för inrikes sjöfart och närsjöfart, 62 åtgärder för ökad inrikes sjöfart närsjöfart 2019 varav femton åtgärder rör inlandssjöfart. arbetar vidare med att genomföra åtgärdsförslagen. annat följs kontinuerligt och aktivt de nya linjer och sjöfartsaktiviteter som påbörjas för att samla in information om brister i enskilda projekt. möten har hållits mellan branschaktörer och , Transportstyrel- sen samt i samband med detta. utreder dessutom vilka åtgärder som krävs för att göra de nya områdena för inre vattenvägar farbara för inlandssjöfart vad gäller exempelvis krav på sjömätning, muddring, sjökort etc. Regeringen avser att återkomma till . Väg- och fordonsfrågor . redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 41) och 2020/21:75 (I 24). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om mätarställningen på bilar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av väg- mätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrol- leras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktnings- protokollet (bet. 2018/19:TU16 s. 21 f.). Frågan om att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet hanteras av Transportstyrelsen på föreskriftsnivå. Regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att utreda och om det är lämpligt att föreslå författningsförslag så att manipulering av mätarställningar kriminaliseras (I2021/01146). Inom ramen för uppdraget ska Transportstyrelsen också genomföra åtgärder så att ett fordons vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterad vägmätarställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet. Transportstyrelsen ska redovisa uppdraget till (Infrastrukturdepartementet) . Punkten är inte slutbehandlad. Fyrstegsprincipen inom planeringen av transportinfrastruktur 2018/19:76, mot. 2018/19:3059 yrkandena 1–3, bet. 2018/19:TU18 redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 42) och 2020/21:75 (I 25). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om om fyrstegsprincipen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om tillämpningen av fyrstegsprincipen (bet. 2018/19:TU18 s. 11 f.). har genomfört ett omfattande utvecklingsarbete vad gäller arbetssätt och systemstöd kring trafikslagsövergripande åtgärdsvalsstudier (ÅVS) i enlighet med fyrstegsprincipen i linje med rekommen- dationer i granskningsrapporten inom planeringen av transportinfrastruktur – tillämpas den på avsett sätt? (RiR 2018:30). Rege- ringen har följt detta arbete. Regeringen har i propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) aviserat att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva åtgärder som påverkar transportefterfrågan och val av transportsätt (steg 1)samt åtgärder som medför ett mer effektivt nyttjande av befintlig infrastruktur (steg 2). uppdrog regeringen åt m.fl. att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny 2021/22:75 Infrastruktur- departementet 2021/22:75 planperiod. I uppdraget understryker regeringen det trafikslagsöver- Infrastruktur- gripande perspektivet och i uppdraget ingår att även ska ta departementet fram scenarion baserade på antaganden om bl.a. steg 1-åtgärder. Regeringen anger också i uppdraget att den avser att i större utsträckning prioritera kostnadseffektiva steg 1-åtgärder och steg 2-åtgärder och att regeringen betonat vikten av att effektivisera och optimera användningen av existerande infrastruktur. redovisade inriktnings- underlaget och underlaget har remissbehandlats. Inriktningsunderlaget utgjorde underlag för den infrastrukturproposition Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) som regeringen överlämnade till . Regeringen anger i propositionen att fyrstegsprincipen ska vara vägledande för planeringen av infrastrukturåtgärder och att den är en viktig utgångspunkt för förslagen till ekonomiska ramar och deras fördelning. Regeringen anger vidare att ett trafikslagsövergripande synsätt på infrastrukturplanering, dvs. ett synsätt där alla trafikslag och transportsätt prövas förutsättningslöst, behöver genomsyra det kommande arbetet med åtgärdsplanering och framtagandet av en ny nationell plan. Vidare gör regeringen i propositionen förtydliganden om fyrstegsprincipen huvud- sakligen enligt följande. Statliga åtgärder enligt fyrstegsprincipens första steg är huvudsakligen åtgärder som inte hanteras inom ramen för infrastrukturplaneringen, exempelvis olika former av ekonomiska och administrativa styrmedel. Sådana åtgärder som kan påverka transport- efterfrågan ger i stället förutsättningar för infrastrukturplaneringen. Andra s.k. steg 1- och steg 2-åtgärder kan inrymmas i infrastrukturplaneringen. ska aktivt verka för fyrstegsprincipens tillämpning i ett fungerande samspel mellan nationell transportinfrastrukturplanering och fysisk planering på lokal och i vissa län regional nivå. Regeringen uppdrog åt att ta fram förslag till en ny nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden – 2033. I uppdraget anges att regeringens proposition Framtidens infra- struktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) i sin helhet ska utgöra en utgångspunkt för arbetet. redogör i redovisningen för hur myndig- heten har utarbetat planförslaget utifrån ett trafikslagsövergripande synsätt, och att fyrstegsprincipen har tillämpats för att säkerställa en god resurshushållning och för att åtgärderna ska bidra till en hållbar samhällsutveckling. Förslaget till en ny nationell plan har remissbehandlats och regeringen planerar att fatta beslut om att fastställa en ny nationell plan för transportinfrastrukturen . När det gäller utvecklingen av de samhällsekonomiska kalkyl- modellerna har enligt förordningen (2010:185) med instruktion för ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transport- området. Trafikanalys ska enligt förordningen (2010:186) med instruktion för Trafikanalys kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. Regeringen tar del av Trafikanalys redovisning och avser att vid behov återkomma med kompletterande regeringsuppdrag inom området. Punkten är inte slutbehandlad. Skydd av säkerhet vid radioanvändning 2019/20:15, mot. 2019/20:3387 yrkande 3, bet. 2019/20:TU4 redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 50) och 2020/21:75 (I 26). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om instansordning vid överklagan*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten för Säkerhetspolisen och Försvarsmakten att överklaga beviljande eller återkallande av tillstånd till regeringen när det är motiverat utifrån säkerhet (bet. 2019/20:TU4 s. 13). Frågan har beretts inom ramen för genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation. Ytterligare överväganden krävs dock varför frågan inte behandlas i propositionen Genomförande av direktivet om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (prop. 2021/22:136). Punkten är inte slutbehandlad. 2019/20:614 yrkande 5, 2019/20:867 yrkande 1, 2019/20:2775 yrkande 52, 2019/20:867 yrkande 6, 2019/20:2490 yrkande 6, 2019/20:2597 yrkande 48 och 2019/20:3246 yrkande 20 i denna del, bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (I 32). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 3 om verksamhetsform och finansiering*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsättningarna för verksamhets- och finansieringsform i syfte att hitta en bättre myndighetsorganisation och finansiering än den nuvarande (bet. 2019/20:TU8 s. 22 f.). Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att, med stöd av , utvärdera verksamhets- och finansieringsform och lämna förslag på hur verksamhet kan organiseras och finansieras för att mer ändamålsenligt styra mot en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Genom uppdraget är tillkännagivandet slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Punkt 5 om särskilt om farledsavgifternas miljöstyrande effekt*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör se över miljödifferentieringen av farledsavgifterna för att säkerställa att utformningen av dessa skapar incitament för ytterligare klimatåtgärder utan att missgynna sjöfarten som transportslag (bet. 2019/20:TU8 s. 31 f.). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22 s. 58) angav regeringen att den ser behov av ett mer 2021/22:75 Infrastruktur- departementet 2021/22:75 ändamålsenligt avgiftssystem som stärker sjöfartens konkurrenskraft och Infrastruktur- har bättre förutsättningar att styra mot fossilfrihet. departementet avseende angav regeringen att som restriktion för höjningar av farledsavgifterna gäller för att avgiftstarifferna får öka med högst konsumentprisindex med skatt (KPI-KS) samt att medel som används till miljöincitament inte omfattas av restriktionen. Detta innebär att har möjlighet att öka miljöincitamentet i farledsavgiften i syfte att åstadkomma ytterligare klimatåtgärder, vilket genomförde vid den senaste avgiftshöjningen, som trädde i kraft . I och med detta är tillkännagivandet tillgodosett. Punkten är slutbehandlad. 2019/20:2738, 2019/20:2746 yrkande 9, 2019/20:1993, 2019/20:2044, 2019/20:2775 yrkande 12, 2019/20:3347 yrkandena 80 och 81, 2019/20:177, 2019/20:2597 yrkande 11 samt 2019/20:3246 yrkande 34, bet. redovisad, se skr. 2020/21:75 (I 34). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om självkörande fordon*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anfört om att regeringen bör dels verka för att möjliggöra storskaliga tester av självkörande fordon i verklig miljö, dels ge i uppdrag att utreda hur stor del av vägnätet som kan användas av självkörande fordon samt ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar (bet. 2019/20:TU11 s. 73 f.). Regeringen beslutade förordningen (2020:754) om dels fortsatt giltighet av förordningen (2017:309) om försöksverksamhet med självkörande fordon, dels ändring i samma förordning. Storskaliga försök på väg, liksom andra försök med automatiserade fordon, har redan tidigare varit möjliga. Den nämnda förordningen innebär att förordningen (2017:309) om försöksverksamhet med automatiserade fordon permanentas och att vissa förtydliganden görs avseende förutsättningarna för tillstånd till försöks- verksamhet, såsom att tillstånd kan medges förutsatt att försöken genomförs på ett säkert sätt och utan att verksamheten medför någon väsentlig störning eller olägenhet för omgivningen. (Infrastrukturdepartementet) gav en s.k. bokstavsutredare i uppdrag att utreda och utvärdera vissa frågor avseende dels ansvarsfördelning vid automatiserad körning av vägfordon, dels främjandet av ökad användning av geostaket (I 2020:B). Utredaren redovisade uppdraget i promemorian Ansvarsfrågan vid automatiserad körning samt nya regler i syfte att främja en ökad användning av geostaket (Ds 2021:28). Promemorian har remissbehandlats. Företrädare för regeringen har deltagit aktivt i det internationella arbetet för att främja försök och implementering av automatiserad körning av fordon på ett säkert sätt både inom EU, UNECE och genom bilaterala samarbeten. Inom UNECE har arbetet bland annat resulterat i förslag till ändringar vägtrafikkonvention sluten i , som tillåter automatiserad körning i högre nivåer. Vidare pågår omfattande arbeten inom EU för att underlätta uppkopplad och automatiserad körning. Vad gäller de krav som kan ställas på infrastrukturen, data och uppkoppling sker också arbete både nationellt och internationellt. tar löpande fram underhållsplaner för bland annat markeringar och skyltar. Regeringen gav i uppdrag att redogöra för vilka krav som ska ställas på den statliga väginfrastrukturens tillstånd samt bedöma och redogöra för behov av åtgärder för att möjliggöra användning av automatiserade fordon med förarstödjande teknik. I uppdraget ingår bl.a. att ta fram en underhållsstrategi för vägmarkeringar och annan viktig vägutrustning i syfte att främja och stödja automatiserade fordon. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 14 om tunga transporter*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör verka för att dispenshanteringen för tunga transporter underlättas och förenklas, bl.a. genom att erbjuder kommuner möjligheten att till delegera beslut om dispenser för tunga transporter på väg (bet. 2019/20:TU11 s. 93 f.). har initierat och finansierar ett projekt kopplat till det som anförs i tillkännagivandet. Projektet omfattar utvecklandet av en digital undantagsprocess (dispenshantering). Syftet är att med systemstöd ge ett bättre utnyttjande av undantagsfordon och infrastruktur och rum. Det ska kunna leda till snabbare och flexiblare handläggning på lika villkor samt en bibehållen standard på väginfrastrukturen. Projektet utfördes av of , som redovisade en rapport . Rapporten innehåller en rad förslag på åtgärder som riktar sig till ett flertal aktörer.