prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — Vidare ska det också i beräkningsunderlaget tas medförmåner som lämnas till den försäkrade enligt utländsk lagstiftning och som motsvarar sjukersättning eller aktivitetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet (se avsnitt 5.2.3.1). Beräkningen av garantitillägget görs på grundval av bestämmelsen i artikel 58 i samordningsförordningen. På samma sätt som vid beräkning av garantipension för personer födda eller senare innebär det att det även i beräkningen av garanti- tillägget ska beaktas fullgjorda försäkringsperioder såväl i som i andra medlemsstater inom EU/EES eller i . Samtliga fullgjorda försäkringsperioder inom , EU/EES eller läggs sedan samman. Detta blir således grunden för hur stor del av 40-delarna som är uppfyllda. Skulle det totala antalet fullgjorda försäkringsperioder inom EU/EES eller i uppgå till 40 eller mer sätts intjänandetiden till 40/40 och garantitillägget lämnas oavkortat till den enskilde. Enligt nu gällande tolkning av artikel 58 i samordningsförordningen kommer garanti- tillägget för personer födda eller senare inte att betalas ut till personer som är bosatta i andra medlemsstater inom EU/EES eller i . Beräkning och utbetalning av garantitillägget i enlighet med de allmänna bestämmelserna i avdelning III kapitel 5 i förordningen för personer födda eller tidigare Som redogjorts för ovan bör garantitillägget för personer födda eller tidigare anses utgöra en förmån vid ålderdom som omfattas av de allmänna bestämmelserna i kapitel 5 i samordningsförordningen, och som inte träffas av de särskilda bestämmelserna i artikel 58 i samordningsförordningen. Som har redogjorts för i avsnitt 5.2.3.1 kommer beräkningen av garantitillägget för personer födda eller tidigare att göras på delvis samma underlag som ligger till grund för garantipensionen för personer födda eller tidigare enligt äldre nationella bestämmelser. Inom ramen för beräkningen kan tillämpningen av förordningens bestämmelser påverka utfallet. Samordningsförordningen blir tillämplig när en person har omfattats av lagstiftning i en eller flera medlemsstater inom EU/EES eller i . När en ansökan om en förmån vid ålderdom görs, beaktas alla relevanta bestämmelser i förordningen. Sammanläggning kan komma att göras, likaså beräkning av förmånen utifrån bestämmelserna i kapitel 5 i förordningen. I allmänhet så beräknas en förmån med beaktande av dessa regler som innebär att en förmån ska beräknas enligt två alternativ, först enligt nationella regler, om sammanläggning för att öppna upp rätten till en förmån inte tillämpats. I ett nästa steg beräknas förmånen enligt den så kallade pro rata-principen. Undantag kan göras från denna princip i de fall beräkningen av en förmån alltid ger ett minst lika fördelaktigt resultat vid tillämpning av den nationella lagstiftningen. I det sammanhanget kan den behöriga institutionen avstå från en pro rata-beräkning om detta har angetts i bilaga VIII till samordningsförordningen. Beräkningen av en förmån vid ålderdom regleras i artikel 52 i förordningen. Garantitillägget torde beräknas utifrån artikel 52.1 a i förordningen och då beräknas enligt nationell lagstiftning (oberoende förmån) och enligt artikel 52.1 b pro rata- beräkningen med stöd av förordningen. Beloppen för garantitillägget för personer födda eller tidigare från dessa två beräkningar bedöms bli lika stort. Mot denna bakgrund bedömer regeringen i likhet med promemorian att garantitillägg för personer födda eller tidigare bör nedtecknas i bilaga VIII till samordningsförordningen som en förmån som omfattas av möjligheterna att undanta pro rata-beräkning enligt artikel 52.4 i samordningsförordningen. Enligt regeringens förslag ska vissa utländska pensioner ingå i beräkningsunderlaget för personer födda eller tidigare. Enligt förslaget ska allmän obligatorisk ålders- pension enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med garantipension enligt socialförsäkringsbalken, efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning, och sådana förmåner som lämnas till den försäkrade enligt utländsk lagstiftning och som motsvarar sjukersättning eller aktivitetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet, ingå i beräkningsunderlaget (se avsnitt 5.2.3.1). Samordningsförordningens bestämmelser innebär dock att den nationella lagstiftningen avseende utländska pensioner från EU/EES eller inte kommer att kunna tillämpas fullt ut. Det innebär i praktiken att sådana förmåner inte alltid kommer att räknas med i beräkningsunderlaget till sitt fulla belopp eller att de inte tas med alls. I propositionen görs bedömningen att garantitillägget för personer födda eller tidigare ska nedtecknas i del I i bilaga IX till samordningsförordningen som en förmån som omfattas av artikel 54.2 a i förordningen och vars storlek är oberoende av full- gjorda försäkringsperioders längd. omfattas endast garantiersättning och garantipension som ersatt oavkortad folkpension som utgavs före , då andelsberäkning infördes för folkpensionsförmånerna. Regelverket omfattar också den oavkortade folkpensionen som enligt 6 kap. 27–28 §§ i lag om införande av socialförsäkringsbalken kan beviljas efter sammanlagd bosättningstid i . Folkpension och pensionstillskott ingår i beräkningsunderlaget för garantipension för personer födda eller tidigare enligt 66 kap. SFB. Det förefaller rimligt att om försäkringstiden för beräkningen av folkpension och pensionstillskott ska påverka beräkningen av garantitillägget för personer födda eller tidigare och att den försäkringstiden är fastställd med stöd av ovan nämnda nationella övergångs- bestämmelser i lagen (1992:1277) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, så bör även garantitillägget anses utgöra en förmån oberoende av försäkringstid och nedtecknas i nämnda bilaga. Garantitillägget för personer födda eller tidigare är en ålderspension som omfattas av de allmänna bestämmelserna i samordningsförordningen. Den så kallade exportabilitetsprincipen i artikel 7 i förordningen utgör en av de grundläggande principerna i samordningsförordningen och innebär att en förmån ska betalas ut till en person, även om personen skulle bosätta sig i en annan EU/EES-stat eller i . Vissa förmåner undantas från export helt och hållet, nämligen de särskilda icke- avgiftsfinansierade förmånerna som omfattas av artikel 70 och nedtecknats i bilaga X till förordningen. Vad gäller garantitillägget för personer födda eller tidigare bör förmånen emellertid ses som en förmån vid ålderdom som torde kunna betalas ut även vid bosättning i andra EU/EES-länder eller i med stöd av samordnings- förordningens bestämmelser. Som ISF har påpekat så innebär detta emellertid att det finns en skillnad i hur förmånen betalas ut till förmånstagare bosatta i /EES eller i , beroende på vilken åldersgrupp förmånstagaren tillhör. Regeringen vill i detta sammanhang understryka att skillnaden är ett resultat av den tillämpning som görs avseende artikel 58 i förordningen och som medför att garantitillägget för de personer som är födda eller senare inte kommer att betalas ut i andra medlemsstater inom EU/EES eller med stöd av förordningens bestämmelser. Regeringen kan därmed inte påverka detta utfall. 5.2.7Garantitillägget i ljuset av bilaterala avtal om social trygghet Regeringens bedömning: Garantitillägg i bostadstillägget bör inte utgöra en förmån som omfattas av de för ingångna avtalen om social trygghet med tredjeländer. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: framför synpunkter på att den nationella kategoriseringen av garantitillägget i förhållande till de bilaterala avtalen som har ingått med tredjeländer leder till ett komplicerat regelverk som gör bedömningen av tillämpligheten av de bilaterala avtalen osäker. Övriga remissinstanser har inte lämnat några synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Den EU-rättsliga bedömningen som redogjorts för i avsnitt 5.2.6 vilar på de rättsliga ramarna för förordningen med tillhörande rätts- praxis. Andra internationella förpliktelser utgörs av ett flertal ikraftträdda bilaterala avtal om social trygghet som har med vissa tredjeländer, däribland , , , , och . har ingått dessa avtal för att stärka skyddet och rätten till social trygghet för de personer som har bott eller arbetat i någon av de avtalsslutande staterna. Avtalen har därför en betydelsefull roll i att underlätta och understödja personrörligheten med länder som därigenom kan bli eller förbli en viktig handelspartner. I jämförelse med hur det ser ut avseende personer som omfattas av EU:s sam- ordningsbestämmelser ser den rättsliga kontexten för de bilaterala avtalen om social trygghet annorlunda ut då sådana överenskommelser inte styrs av samma rättsliga ramar. Vad som bör anses ingå i avtalet bestäms direkt mellan de avtalsslutande parterna. Inte sällan ingår det en allmän bestämmelse i avtalet om att förmåner som tillkommer efter det att avtalet är färdigförhandlat också kan komma att ingå i avtalet om parterna kommer överens om detta. Till detta hör ofta bestämmelser om skyldigheten att informera varandra om ändringar i respektive stats lagstiftning, i den mån sådana ändringar påverkar tillämpningen av avtalet. Avtalens inriktning och omfång är olika men på ett övergripande plan har de avtal som ingått med andra stater i huvudsak bäring på pensionsförmåner. Huruvida en ny förmån ska anses ingå i ett redan undertecknat och ikraftträtt avtal måste därför ses i ljuset av varje avtals struktur och bestämmelser. Vad gäller garantitillägget är det emellertid som ovan förklarats en bosättningsbaserad förmån inom ramen för bostadstillägget. Tillägget ska i likhet med de nuvarande bostadstilläggsförmånerna utgöra ett inkomststöd och ska utgöra en ny förmån i form av ett kompletterande bidrag till boendekostnader och hushållskostnader för pensionärer med låg eller ingen inkomstgrundad pension. Det övergripande syftet är att långsiktigt förbättra den ekonomiska situationen för den berörda gruppen av pensionärer. Förmånen är vidare en form av grundskyddsförmån då den träffar dem med låga pensionsinkomster från det allmänna systemet. De nuvarande bostadstilläggsförmånerna har inte omfattats av något de avtal om social trygghet som har undertecknat. Det kan endast antas att skälet till detta är för att bostadstillägget utgör en annan form av inkomststöd än de förmåner som typiskt sett täcker ett inkomstbortfall, till exempel pensionsförmåner, sjuk- ersättning och aktivitetsersättning. Andra bosättningsbaserade grundskyddsförmåner såsom garantipension eller efterlevandepension omfattas förvisso av de bilaterala avtalen men endast i en mycket begränsad utsträckning då de inte ingår bland de förmåner som betalas ut vid bosättning i annat avtalsslutande land eller för vilka sammanläggningsprincipen tillämpas. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att garantitillägget inte omfattas av de befintliga och gällande avtalen om social trygghet, eftersom avtalen i huvudsak reglerar pensionsförmåner och efterlevandeförmåner men endast omfattar andra bosättningsbaserade förmåner på ett ytterst begränsat sätt. anser att den nationella klassificeringen av förmånen garantitillägg som bostadstillägg, även om förmånen i sin konstruktion har likheter med garantipensionen, leder till ett komplicerat regelverk som gör att bedömningen om tillämpligheten av de bilaterala avtalen och i synnerhet behovet av att informera avtalsparten om förmånen blir osäker. Regeringen anser att bosättningsbaserade grundskyddsförmåner endast i undantagsfall ska omfattas av bilaterala avtal om social trygghet. Det har vidare ovan redogjorts för att bostadstillägget inte ingår i något av de befintliga avtalen och att garantipension endast i begränsad utsträckning omfattas. Enligt regeringens mening bör det därför inte föreligga någon osäkerhet i fråga om att garantitillägget i dess föreslagna utformning inte omfattas av bilaterala avtal om social trygghet med tredjeländer. 5.2.8Vissa ändringar inom bostadstillägget och påverkan på avgifter enligt socialtjänstlagen samt bruttoinkomsten i bilstödet Regeringens förslag: Garantitillägg i bostadstillägget ska ingå i den bidragsgrundande inkomsten för de nuvarande bostadstilläggsförmånerna. Förmånen ska till sitt fulla belopp ingå i reduceringsinkomsterna för det ordinarie bostadstillägget. Fribeloppen som minskar reduceringsinkomsten för det ordinarie bostadstillägget ska ökas med ett belopp som motsvarar det högsta förmånsbeloppet för garantitillägg i bostadstillägget för det aktuella året. I fråga om fribeloppet som minskar reduceringsinkomsten för personer som inte har hel allmän ålderspension och är eller äldre ska detta gälla från och med den månad då personen fyller , om allmän ålderspension ingår i reduceringsinkomsten. Åldersgränsen ovan ska höjas från 65 till och utgöras av riktåldern för pension. Garantitillägg i bostadstillägget ska till sitt fulla belopp ingå i de inkomster som beaktas vid beräkningen av särskilt bostadstillägg. Garantitillägg i bostadstillägget ska inte ingå i den årliga bruttoinkomsten vid beräkning av bilstöd i form av anskaffningsbidrag. Regeringens bedömning: Garantitillägg i bostadstillägget bör till sitt fulla belopp ingå i de inkomster som beaktas vid beräkningen av äldreförsörjningsstöd. Förmånen bör inte ingå i underlaget för avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen. Några särskilda bestämmelser om detta behöver inte införas. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) anser att det är ologiskt att garantitillägget ska reducera det ordinarie bostadstillägget eftersom förmånen enligt förslaget ska vara en del av bostadstilläggsförmånerna. pensionärsgemenskap (RPG), () och SPF Seniorerna framhåller vikten av att kommunala avgifter inte höjs som en följd av att enskilda får en högre inkomst i form av ett garantitillägg. Övriga remissinstanser lämnar inga synpunkter på förslaget eller bedömningen. Skälen för regeringens förslag Garantitillägget bör minska de nuvarande bostadstilläggsförmånerna Det ordinarie bostadstillägget är en behovsprövad förmån som syftar till att vara ett stöd till de pensionärer som har låga inkomster och höga bostadskostnader. Därför är förmånen också utformad på ett sådant sätt att ökade inkomster för den enskilde reducerar, det vill säga minskar, bostadstillägget. Vid beräkningen av bostadstillägget är utgångspunkten hushållets bostadskostnader samt de berörda personernas bidragsgrundande inkomst (årsinkomst). Utifrån den bidragsgrundande inkomsten räknas en så kallad reduceringsinkomst fram. Reduceringsinkomsten är summan av vissa andelar av en persons årsinkomster med avdrag för ett så kallat fribelopp (se nedan). I fråga om makar är reduceringsinkomsten för var och en av dem hälften av deras sammanlagda reduceringsinkomst. Det ordinarie bostadstillägget motsvarar skillnaden mellan den försäkrades bostadskostnad och en viss del av den försäkrades reduceringsinkomst. Inkomsterna garantipension, änkepension, kapitalinkomst och förmögenhetstillägg räknas med till och övriga inkomster räknas med till i reduceringsinkomsten för personer som har hel allmän ålderspension och är eller äldre (102 kap. 16 a § SFB). I linje med huvudregeln att inkomster ska påverka storleken på bostadstillägget föreslås att garantitillägget ska ingå i den bidrags- grundande inkomsten samt tas upp i reduceringsinkomsten för de ovan avsedda personerna med följden att garantitillägget reducerar bostadstillägget. Det föreslås att garantitillägget tas i reduceringsinkomsten. ISF anser att en sådan ordning är ologisk eftersom garantitillägget är en del av de ordinarie bostadstilläggsförmånerna. Regeringen har förståelse för ISF:s invändning men menar att det är viktigt att de nuvarande bostadstilläggsförmånernas behovsprövning kvarstår oförändrad för att syftet med dessa förmåner inte ska urholkas. Garantitillägget föreslås även kunna lämnas till personer som har partiell allmän ålderspension. För att regelverket ska vara stringent föreslås att garantitillägget även ska ingå i reduceringsinkomsten för personer med partiellt uttag av allmän ålderspension (102 kap. 16 § SFB). Det innebär att samtliga enskilda försäkrade eller hushåll som får garantitillägg och som också har ordinarie bostadstillägg får det senare reducerat enligt samma principer som beskrivs ovan. Notera att det i huvudsak handlar om situationer där någon i hushållet tar ut partiell allmän ålderspension (och således kan få garantitillägget) och en annan person i hushållet får ordinarie bostads- tillägg. Av samma skäl som anges ovan bör garantitillägget även reducera det särskilda bostadstillägget. Det föreslås därför att garantitillägget till sitt fulla belopp ska ingå i de inkomster som beaktas vid beräkningen av särskilt bostadstillägg (102 kap. 29 §). Detta förslag innebär att även äldreförsörjningsstödet kommer att reduceras till följd av ökade inkomster i form av garantitillägget. Eftersom äldreförsörjningsstödet är det yttersta skyddsnätet för personer och således också ett behovsprövat stöd bedöms det som rimligt att äldreförsörjningsstödet, i likhet med bostadstillägget, minskas när den enskilde får en ökad inkomst i form av ett garantitillägg. Regeringen har i propositionen Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system (prop. 2021/22:181) föreslagit ändringar i ovan nämnda 102 kap. 16 a och 29 §§. Dessa ändringar innebär att den i paragraferna angivna åldern ändras till . Dessa ändringar har föreslagits träda i kraft till skillnad från nu aktuella förslag som föreslås träda i kraft (se avsnitt 5.3). För att samordna förslagen om garantitillägget i bostadstillägget med de justerade pensionsåldrarna behövs de lagändringar som föreslås i avsnitt 2.7. I nämnda proposition föreslås vidare att den i paragraferna angivna åldern därefter ändras till ”uppnår riktåldern för pension”. Av det skälet behövs även de lagändringar som föreslås i 2.8. De grundläggande fribeloppen inom det ordinarie bostadstillägget ska höjas Som nämnts ovan beaktas i beräkningen av det ordinarie bostadstillägget ett så kallat fribelopp, som minskar den enskildes reduceringsinkomst. För personer som får sjukersättning eller aktivitetsersättning finns ett särskilt fribelopp (102 kap. 18 § SFB). För övriga personer gäller ett grundläggande fribelopp vars storlek skiljer sig åt för den som är ogift eller ensamstående respektive den som är gift eller sammanboende (102 kap. 17 § SFB). Dessa grundläggande fribelopp motsvarar grundnivån i garanti- pensionen för pensionärer som är födda eller senare för ogifta respektive gifta. Beloppen ska säkerställa att de pensionärer vars enda försörjning består av garanti- pension inte får hela bostadstillägget bortreducerat. Ett övergripande syfte med införandet av garantitillägget är att förbättra den ekonomiska situationen för de pensionärer som har låga inkomster från den allmänna ålderspensionen. För att undvika att effekten i ökad disponibel inkomst, som följd av införandet av garantitillägget, reduceras bort i vissa inkomstspann föreslår regeringen att de grundläggande fribeloppen i det ordinarie bostadstillägget ska höjas. För att uppnå den avsedda effekten föreslås det att fribeloppen som avser reduceringsinkomsten för personer som har hel allmän ålderspension och är eller äldre höjs med ett belopp som motsvarar det högsta förmånsbeloppet för garanti- tillägg för det aktuella året, det vill säga det högsta förmånsbeloppet för garantitillägg som kan lämnas till en person som tar ut hel allmän ålderspension och som får ett helt och oavkortat garantitillägg. Samma höjning ska gälla för personer som är ogifta/ensamstående och personer som är gifta/sammanboende. Det högsta förmånsbeloppet för garantitillägg enligt ovan föreslås vara . Som en följd av att garantitillägget enligt regeringens förslag ska följsamhetsindexeras, och för att det utbetalda beloppet inte ska minska i värde eller reduceras av fribeloppen i bostadstillägget , bör de grundläggande fribeloppen följa värdeutvecklingen för garantitilläggets maxbelopp. En höjning av fribeloppen för det ordinarie bostadstillägget påverkar även det minsta belopp som vissa av den enskildes inkomster ska anses uppgå till vid beräkningen av särskilt bostadstillägg (102 kap. 30 § SFB). Som nämnts ovan föreslår regeringen att garantitillägget även ska ingå i beräkningen av reduceringsinkomsten för personer som har partiell allmän ålderspension. Av samma skäl som anges ovan bör därför även fribeloppen som avser reducerings- inkomsten för dessa personer höjas. I och med att garantitillägget föreslås kunna lämnas endast till personer som är eller äldre bör motsvarande åldersgräns gälla för de höjda fribeloppen i dessa fall. Det föreslås att de nu aktuella fribeloppen ska höjas i samma utsträckning som för personer som har hel allmän ålderspension. Regeringen föreslår att åldersgränsen för garantitillägget ska följa åldersgränsen i grundskyddet för pensionärer (se avsnitt 5.2.2). Den ovan föreslagna åldersgränsen för ett högre fribelopp har sin grund i åldersgränsen för garantitillägget. Som en följd av detta bör åldersgränsen i fribeloppet ändras på motsvarande sätt som åldersgränsen i garantitillägget. Det innebär att åldersgränsen bör ändras till och till riktåldern för pension om dessa förslag genomförs. Garantitillägget bör inte påverka avgifter enligt socialtjänstlagen Avgifterna för insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453), såsom hemtjänst, dagverksamhet, hälso- och sjukvård och särskilt boende, beräknas utifrån den enskildes inkomst (8 kap. 4 § socialtjänstlagen). Inkomsten beräknas bl.a. med tillämpning av delar av den paragraf i socialförsäkringsbalken som reglerar vilka inkomster som beaktas vid beräkningen av särskilt bostadstillägg. Utifrån nuvarande reglering i socialtjänstlagen och den föreslagna regleringen i socialförsäkringsbalken bedöms en försäkrad inte få en höjd avgift för exempelvis hemtjänst till följd av att individen får en ökad inkomst i form av ett garantitillägg. För det fall garantitillägget skulle ingå i det så kallade avgiftsunderlaget och följaktligen påverka aktuella avgifter finns en risk att vissa enskilda trots oförändrad disponibel inkomst kan få en höjd avgift mot bakgrund av att inkomstsammansättningen förändras till exempel genom att en del äldreförsörjningsstöd, som inte ingår i avgiftsunderlaget, ersätts av en del garantitillägg. Sådana effekter bör undvikas. Garantitillägget bör därmed inte påverka avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen. Pensionärsorganisationerna understryker i sitt gemensamma remissvar vikten av att kommunala avgifter inte påverkas (höjs) till följd av att den enskilde får en ökad disponibel inkomst i form av ett garantitillägg. Regeringens bedömning är som nämnts ovan att kommunala avgifter enligt social- tjänstlagen inte påverkas av garantitillägget. Dessa avgifter bedöms också vara de kommunala avgifter som i störst utsträckning påverkar ekonomin för den aktuella gruppen i fråga. Garantitillägget bör undantas från bruttoinkomsten i bilstödet Bilstöd är en förmån som kan lämnas till försäkrade med funktionsnedsättning eller till försäkrade med barn som har en funktionsnedsättning. Bilstödet består av flera olika bidrag för att den försäkrade ska kunna köpa eller anpassa en bil. Storleken på bilstöd i form av anskaffningsbidrag beror av den försäkrades så kallade årliga bruttoinkomst. Med årlig bruttoinkomst avses samma som den bidragsgrundande inkomsten inom den nuvarande bostadstilläggsregleringen (52 kap. 18 § första stycket SFB som hänvisar till 102 kap. 7–15 §§ SFB). Som anges ovan föreslår regeringen att garanti- tillägget ska ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Bilstöd i form av anskaffnings- bidrag kan lämnas till personer som också föreslås kunna få garantitillägg (föräldrar till barn som har en funktionsnedsättning).