prop · H903100 · 2022-04-19 00:00:00 — Ett positivt prognosfel beror därför på en underskattning av utfallet. Det mått som har använts för utvärderingen är prognosernas medelavvikelse gentemot utfall och kallas medelprognosfelet. Medelprognosfelet indikerar systematisk under- eller överskattning av variabelns förändringstakt. För systematiska prognosfel i form av genomsnittliga över- eller underskattningar används ofta den engelska termen bias. Genom att skatta en bedömares genomsnittliga prognosfel kan hypotesen att dess prognoser inte har någon bias testas. Medelprognosfelet skattas för enskilda bedömare som bedömarens genomsnittliga prognosfel för perioden –2021, med ett särskilt undantag för arbetslösheten. har arbetslöshetsstatistiken anpassats till EU:s nya ramlag. I det här avsnittet redovisas prognosfel för tidigare definitioner av arbetslös- het, vilket innebär att arbetslöshetsprognoser utgår. I tabell 3.10 visas de olika bedömarnas medelprognosfel och uppgifter om antalet observationer för prognoser för BNP-tillväxten. Medelprognosfel som är statistiskt signifikanta är markerade med en asterisk. Tabell 3.10 Medelprognosfel för prognoser för BNP-tillväxt Medelprognosfel (MPF) för prognoser för BNP-tillväxten 2000–2021 och antal observationer (N) -0,38 -0,48 -0,45 -0,41 -0,17 -0,46 -0,25 -0,04 -0,25 -0,06 Anm.: Värdena är avrundade till två decimaler. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: , , , (), , , (), Nordea, och egna beräkningar. Samtliga prognoser är uppdelade i prognoser gjorda som utfallet respektive året före utfallet. För prognoser gjorda som utfallet har nästan alla be- dömare ett positivt skattat medelprognosfel. Regeringen har därmed, liksom de flesta övriga bedömare, i genomsnitt underskattat BNP-tillväxten för utvärderingsperioden. För prognoser gjorda året före utfallet har regeringen i stället överskattat BNP- tillväxten, vilket också är i linje med övriga bedömare. Regeringens medelprognosfel är dock inte statistiskt signifikanta, dvs. ingen bias kan säkerställas. Tabell 3.11 Medelprognosfel för prognoser för inflationen (KPI) Medelprognosfel (MPF) för prognoser för inflationen (KPI) 2000–2021 och antal observationer (N) -0,01 -0,28 -0,05* -0,23 -0,07* -0,57* -0,19* -0,45* -0,16 -0,10* -0,48* -0,13* -0,61* -0,09* -0,39* -0,05 -0,37* -0,11* -0,60* Anm.: Värdena är avrundade till två decimaler. * indikerar signifikans på 10 procents nivå. Signifikansnivån används för att värna om testets styrka, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2014, som publicerats på i anslutning till VÅP14. Ett signifikant medelprognosfel kan tolkas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre (dvs. en förhållandevis liten sannolikhet) att få det erhållna medelprognosfelet om det inte skulle finnas någon bias. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: , , , (), , , (), Nordea, och egna beräkningar. Tabell 3.11 visar de olika bedömarnas medelprognosfel för inflationen. Tabellen påvisar att regeringens prognoser året före utfall i genomsnitt har överskattat inflationen , i likhet med övriga bedömare. Däremot påvisas ingen signifikant bias i regeringens prognoser, varken för prognoser gjorda eller året före utfallet. I denna aspekt skiljer sig regeringens prognoser från huvuddelen av övriga bedömares, i vilka en signifikant bias återfinns. I tabell 3.12 visas de olika bedömarnas medelprognosfel och uppgifter om antalet observationer för prognoser för arbetslösheten 2000–2020, innan omläggningen av arbetslöshetsstatistiken 2021. Utvärderingen påvisar ingen signifikant bias hos regeringen eller någon annan bedömares arbetslösprognoser under utvärderings- perioden. I likhet med huvuddelen av övriga bedömare har regeringen ett positivt medelprognosfel för prognoser gjorda året före utfall, dvs. en genomsnittlig under- skattning av arbetslösheten. Underskattningen är dock inte statistiskt säkerställd på signifikansnivå. Tabell 3.12 Medelprognosfel för prognoser för arbetslösheten Medelprognosfel (MPF) för prognoser för arbetslösheten 2000–2020 och antal observationer (N) -0,02 -0,02 -0,00 -0,02 -0,07 -0,01 -0,10 -0,07 Anm.: Värdena är avrundade till två decimaler. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: , , , (), , , (), Nordea, och egna beräkningar. 3.9Regeringens mått på välstånd Välståndet har i huvudsak förbättrats Det är viktigt att följa den långsiktiga samhällsutvecklingen i bred bemärkelse. redovisas därför indikatorer på välståndet i , uppdelat på ekonomiskt, miljömässigt och socialt välstånd. De ekonomiska välståndsindikatorerna har till stor del förbättrats. Arbetslösheten och hushållssektorns låneskulder som andel av disponibel inkomst har dock ökat sedan den senaste mätningen. För de miljömässiga och sociala indikatorerna är den senaste tillgängliga statistiken , vilket innebär att pandemins kortsiktiga effekter speglas i dessa indikatorer. De flesta av de sociala indikatorerna var dock oförändrade jämfört med . Endast utbildningsnivån och andelen med låg ekonomisk standard ökade respektive minskade något. Däremot finns det skillnader mellan grupper i samhället för vissa av de sociala indikatorerna, t.ex. mellan män och kvinnor, mellan inrikes och utrikes födda och mellan grupper med olika utbildningsnivå. De miljömässiga indikatorerna har i huvudsak förbättrats eller saknar nytt mättillfälle. Det är enbart för indikatorn kemikaliebelastning som läget har försämrats gällande förekomsten av vissa miljögifter i blod. Indikatorer på välstånd och deras utveckling Det samlade värdet av alla varor och tjänster som produceras i per person i befolkningen. Andel av befolkningen 15–som har ett Andel arbetslösa i arbetskraften 15–. Hushållssektorns låneskulder i procent av disponibel inkomst och av hushållens finansiella Den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden, minus AP-fondernas innehav av statsobligationer. Kallas också för Maastrichtskulden. Halter av kvävedioxid (NO2) och små partiklar (PM2,5) i gatumiljö (årsmedelvärden). Andelen ytvattenförekomster med hög eller god ekologisk status enligt EU:s ramdirektiv för vatten. Förändringen i olika artgruppers livskraft, anger hur stor andel av artgruppen som förväntas finnas kvar inom den närmsta framtiden. Förekomst av miljögifterna PCB, DDE, dioxiner och PBDE i modersmjölk samt PFOS, PFOA och långkedjiga PFAS i blod.2 2019–2020 territoriella utsläpp av växthusgaser (koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade 2019–2020 Andel av befolkningen med ekonomisk standard lägre än av medianinkomsten. 2019–2020 Andel i befolkningen som på frågan ”Hur tycker du din hälsa är i allmänhet?” svarat ”mycket bra” eller ”bra”. 2019–2020 Högsta avklarade utbildning för befolkningen i åldern 16–. 2019–2020 I vilken grad tillfrågade uppfattar att andra människor går att lita på. ”Enligt din mening, i vilken utsträckning går det att lita på människor i allmänhet?”. 7 på en skala 0–10 anses utgöra hög tillit. 2019–2020 Mäter subjektivt välbefinnande med frågan ”Hur nöjd är du på det hela taget med det liv du lever?”. Andelen avser de som svarat ”ganska nöjd” eller ”mycket nöjd”. 2019–2020 Andel i befolkningen, , som svarat nej på frågan "Skulle du/ditt hushåll inom en månad klara av att betala en oväntad utgift på utan att låna eller be om hjälp? Anm.: Respektive indikator använder den senast tillgängliga statistiken. Mer ingående beskrivningar och definitioner av indikatorerna redovisas nedan. 1Avser förändring mellan två genomsnitt av mätningar som pågått . 2PCB är en typ av industrikemikalier. DDE är en nedbrytningsprodukt av insektsgiftet DDT. Dioxiner bildas bl.a. vid tillverkning av kemikalier som innehåller klor samt vid förbränningsprocesser. PBDE är en grupp av bromerade flamskyddsmedel. PFOS, PFOA och långkedjiga PFAS är högfluorerade ämnen. Källor: , , , VattenInformationsSystem , , . BNP per capita, dvs. BNP per invånare, används ofta som en indikator på materiellt välstånd. Utvecklingen av ett lands BNP per capita ger med andra ord en fingervisning om vilka ekonomiska förutsättningar de som är invånare i landet har att konsumera varor och tjänster. Denna indikator säger dock inte något om hur möjligheterna till konsumtion är fördelade inom landet, hur konsumtionen matchar människors behov eller i vilken mån den ekonomiska aktiviteten sker på bekostnad av icke förnybara resurser. ökade BNP per capita . Ökningen var relativt stark i en historisk jämförelse och förklaras av att den ekonomiska aktiviteten återhämtade sig snabbt efter den ekonomiska nedgången i spåren av pandemin. BNP per capita har utvecklats svagt i jämfört med den genomsnittliga utvecklingen –2009. En förklaring till det är att andelen personer i arbetsför ålder har minskat. Sysselsättningsgraden mäter andelen av befolkningen i åldern 15–som är syssel- satta. En hög sysselsättningsgrad är grunden för den gemensamma välfärden eftersom arbetsinkomster är den viktigaste skattebasen i ekonomin. När fler försörjer sig genom arbete minskar dessutom den offentliga sektorns kostnader eftersom transfereringar generellt sett minskar. I spåren av pandemin föll sysselsättningsgraden jämfört med och uppgick till . Trots pandemin förbättrades läget på arbets- marknaden och sysselsättningsgraden uppgick till , en ökning jämfört med . Sysselsättningsgraden för män uppgick till och för kvinnor till 2021, en skillnad på . Män har generellt sett en högre sysselsättningsgrad än kvinnor. Skillnaden i syssel- sättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda uppgick till 8,8 procent- enheter. För inrikes och utrikes födda uppgick sysselsättningsgraden till respektive . Dessutom är skillnaden i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda kvinnor och män större än skillnaden mellan kvinnor och män födda i . Arbetslöshet definieras som andelen arbetslösa av antalet personer i arbetskraften, där arbetskraften utgörs av antalet arbetslösa och sysselsatta i åldern 15–. Indikatorn mäter hur stor andel av arbetskraften som inte har något arbete men som sökt eller försökt hitta och kan ta ett arbete. Arbete ger individen möjlighet till egen försörjning, bättre möjligheter att forma sitt liv samt gemenskap och tillhörighet. Arbetslösa drabbas också av ohälsa i större utsträckning än de individer som har ett arbete. Att arbetslösheten är låg är av central vikt både för individer och för samhället. I spåren av pandemin ökade arbetslösheten och är fortsatt på en förhöjd nivå 2021. Till följd av att många sökte sig till arbetskraften utan att få ett jobb direkt minskade arbetslösheten inte i takt med att sysselsättningen ökade 2021. Trots att arbetslösheten minskade tydligt var arbetslösheten i genomsnitt högre 2021 jämfört med . Arbetslösheten minskade mer för män än för kvinnor under loppet av 2021. uppgick skillnaden i arbets- löshet mellan inrikes och utrikes födda till , som skillna- den i arbetslöshet mellan inrikes födda kvinnor och män var mindre än skillnaden mellan utrikes födda kvinnor och män. Indikatorn redogör för hushållens skuldsättning uttryckt i hushållens låneskulder som andel av disponibel inkomst och som andel av finansiella tillgångar. Huvuddelen av skulderna är bostadslån. Med undantag för den översta tiondelen av inkomstför- delningen är bolåneskulderna som andel av disponibel inkomst större ju högre upp i inkomstfördelningen hushållen befinner sig. har skulderna som andel av disponibel inkomst ökat, bl.a. till följd av stigande bostadspriser. motsvarade låneskulden av hushållens disponibla inkomst (se diagram 3.4). Skuld- sättningen i förhållande till hushållens finansiella tillgångar har varit relativt . har kvoten sjunkit något, då hushållens finansiella tillgångar ökat relativt kraftigt. motsvarade hushållens låneskulder i förhållande till finansiella tillgångar . Diagram 3.4 Hushållens låneskulder som andel av disponibel inkomst och av hushållens finansiella tillgångar Andel av disponibel inkomst Andel av finansiella tillgångar Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP, ofta kallad Maastrichtskulden, är det mått på den offentliga sektorns skuld som används inom Europeiska unionen. För definieras skulden som den konsoliderade stats- skulden och kommunsektorns samt ålderspensionssystemets skulder på kapital- marknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Maastricht- skulden minskade kontinuerligt som andel av BNP med sammantaget , men till följd av bl.a. regeringens finanspolitiska åtgärder för att bemöta pandemins effekter ökade skulden kraftigt och uppgick till av BNP 2020. Till följd av den allmänna ekonomiska återhämtningen och av att amorterade på sitt valutalån minskade åter skulden som andel av BNP. Den offentliga skuldsättningen i tillhör en av de lägsta i Europeiska unionen och uppgick till av BNP 2021. Motsvarande skuldkvot för EU var av BNP (avser ställningsvärden för kvartal 3 2021). Välståndsindikatorn för luft visar utvecklingen för två av de vanligaste luftföro- reningarna i svenska städer: kvävedioxid (NO2) och små partiklar (PM2,5). Båda har negativ påverkan på såväl hälsa som miljö. Kväveoxider bildas vid all typ av för- bränning. En stor del av utsläppen kommer från trafiken. För de små partiklarna är avgaser från trafik, industriutsläpp, småskalig vedeldning och annan förbränning stora utsläppskällor. De små partiklarna transporteras i stor utsträckning till från kontinenten och är därför högre i södra än i norra . Halterna av både kvävedioxid och små partiklar visar en nedåtgående trend sedan mätningarna inleddes respektive 2006. sjönk årsmedel- värdet för halterna av både kvävedioxid och små partiklar (se diagram 3.5). Minsk- ningen av kvävedioxid kan delvis vara en tillfällig pandemi- effekt. Även om fortfarande har lokala problem med höga halter kvävedioxid och små partiklar är halterna av luftföroreningar förhållandevis låga vid en jämförelse med Europeiska unionen i övrigt. Diagram 3.5 Halter av NO2 och PM2,5 i gatumiljö (årsmedelvärden) Anm.: Kvävedioxid (NO2) mäts för svenska städer med över 50 000 invånare. Mätplatser som ingår i indikatorn små partiklar (PM2,5) är , , , , och . En god vattenkvalitet är viktig för vattenlevande arter, dricksvatten, biologisk mång- fald och friluftsliv. Indikatorn för vattenkvalitet uttrycks som ekologisk status i ytvatten och i den ingår påverkan från exempelvis övergödning och miljögifter samt fysisk påverkan. Överlag är den ekologiska statusen bättre i norra än i , där befolkningstätheten och jordbruksintensiteten är högre. Fysisk påverkan och övergödning är de främsta skälen till att god ekologisk status inte nås. Vid den senaste bedömningen av vattenkvaliteten (baserad på miljöövervakning, analys- och kart- läggningsarbete perioden –2021) hade av ytvattenförekomsterna som minst god ekologisk status. Detta är samma resultat som vid föregående mätning. Rödlisteindexet mäter förändringar i artgruppers livskraft, och är ett exempel på en av flera indikatorer som ger en bild av tillståndet i svensk natur och hur förändringar sker . Indexet baseras på förändringar i rödlistekategorisering för olika artgrupper. Rödlistekategorisering sker i femårscykler och den senaste kategoriseringen genom- fördes 2020, vilket betyder att ingen ny mätning finns att tillgå . –2020 har utvecklingen för däggdjur och groddjur varit positiv, medan den varit negativ för mossor och fåglar. Övriga gruppers utveckling är relativt jämn. Indikatorn kemikaliebelastning redovisar mätningar av ett antal långlivade miljögifter i modersmjölk och blod. Mätningarna visar på samma trend som föregående mätning. Halterna av hårt reglerade miljögifter, såsom dioxiner (bildas bl.a. vid till- verkning av kemikalier som innehåller klor samt vid förbränningsprocesser) och PCB (industrikemikalier), minskar, medan halterna av långkedjiga PFAS (högfluorerade ämnen) ökar (se diagram 3.6). Mätningarna av föroreningar i modersmjölk visar att halterna minskar långsamt trots att användning och spridning begränsats genom förbud i och internationellt. Det beror på att ämnena är långlivade i miljön, ansamlas i fettvävnad hos människor och djur och att de redan är spridda i varor, byggnader och miljö. Höga halter av dessa ämnen kan ge upphov till sjukdomar som cancer, påverka fortplantningsförmågan, skada arvsmassan och störa hormonsystemet. Diagram 3.6 Exponering för vissa långlivade miljögifter i Miljöföroreningar i modersmjölk och blod 1996–2019, index 1996 = 100 PCDD/F TEQ summa PFNA, PFDA, PFUnDA, PFDoDA, PFTrDA Anm.: Diagrammet visar halten av miljögifter i modersmjölk och blod från förstagångsmödrar i . Det är en illustration av hur den samlade exponeringen för långlivade organiska miljögifter har förändrats . Den kurva som ökar är de högfluorerade ämnena ”summa PFNA, PFDA, PFUnDA, PFDoDA, PDTrDA”. Utsläpp av växthusgaser är den viktigaste faktorn bakom klimatförändringarna. Klimatförändringarna är ett av vår tids största hot och förväntas påverka samhället genom bl.a. havsnivåhöjningar, temperaturökningar och att extremväder blir allt vanligare. De totala utsläppen av växthusgaser i uppgick till koldioxidekvivalenter. Det innebär en minskning jämfört med , vilket utgör en större minskning än . Den stora minskningen beror delvis på den minskade aktiviteten i samhället till följd av pandemin och delvis på det fortsatta genomförandet av klimathandlingsplanen. har utsläppen minskat (se diagram 3.7). Minskningen beror på flera faktorer, bl.a. ökad användning av el och biodrivmedel i transport- sektorn, att el- och fjärrvärme ersatt oljeeldade värmepannor och en ökad användning av biomassa inom industrin. Diagram 3.7 territoriella växthusgasutsläpp och BNP, fasta priser Index 1993 = 100 Anm.: Koldioxidekvivalenter visar utsläpp och upptag av växthusgaser som omfattas av klimatmålet (koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade gaser) inom svenskt territorium. Källor: och . Personer med låg ekonomisk standard riskerar att inte ha råd med sådant som anses vara en del av en godtagbar levnadsstandard. Till gruppen räknas den andel av befolk- ningen som har en ekonomisk standard lägre än av medianinkomsten. Andelen med låg ekonomisk standard minskade något 2020 jämfört med vilket främst förklaras av att inkomsterna för många äldre i befolkningen ökade i snabbare takt än medianinkomsten. Andelen med låg ekonomisk standard har ökat men andelen har stabiliserats runt 14–. För ungefär hälften av personerna med låg ekonomisk standard är den ekonomiska utsattheten av mer långvarig karaktär och denna andel har ökat . Indikatorn för självskattad allmän hälsa avser den andel i befolkningen, , som svarat ”mycket bra” eller ”bra” på frågan ”Hur tycker du att din hälsa är i allmänhet?”. var denna andel . Andelen har varit i princip oför- ändrad . var vidare andelen män som svarat att de har bra eller mycket bra hälsa högre än andelen kvinnor, respektive . Det finns även skillnader vid en jämförelse av utbildningsnivåer. Bland dem som har efter- gymnasial utbildning anser att de har en bra hälsa, vilket kan jämföras med bland dem som har gymnasial respektive förgymnasial utbildning. Ingen signifikant skillnad mellan inrikes och utrikes födda har uppmätts. Generellt anger yngre personer att de har bättre hälsa än äldre personer, en skillnad som i stort sett varit oförändrad . Utbildningsnivå påverkar bl.a. människors ekonomiska förutsättningar och hälsa. har befolkningens utbildningsnivå ökat stadigt. Andelen med efter- gymnasial utbildning har ökat från –2020. Kvinnor har högre utbildningsnivå än män, och skillnaden har ökat mellan 2001–2020. Skillnaden är störst sett till eftergymnasial utbildningsnivå, där drygt fyra av tio kvinnor har en eftergymnasial utbildning jämfört med tre av tio män. Andelen eftergymnasialt utbildade är ungefär lika stor bland inrikes och utrikes födda. Andelen med förgymnasial utbildning är dock större bland utrikes födda och skillna- derna har ökat . Mellanmänsklig tillit, eller social tillit, är ett mått på i vilken grad individer uppfattar att andra människor går att lita på. En hög nivå av mellanmänsklig tillit fungerar som ett sammanhållande kitt i samhället och underlättar beslutsprocesser och affärstrans- aktioner. Andelen av befolkningen som upplevde en hög mellanmänsklig tillit var 2020 och har legat på ungefär samma nivå . Andelen med hög mellanmänsklig tillit är högre bland kvinnor, personer , personer som vuxit upp i och personer med eftergymnasial utbildning. Störst skillnad i tillit inom en kategori uppmäts mellan personer med olika utbildningsnivå. Bland personer med förgymnasial utbildning har hög tillit jämfört bland de med eftergymnasial utbildning. Det subjektiva välbefinnandet är generellt sett högt i rika, demokratiska och politiskt stabila samhällen med låg arbetslöshet. I har andelen som är nöjda med livet legat på en hög och stabil nivå och uppgick i genomsnitt. Samtliga samhällsgrupper som studerats anger en generellt hög nivå av nöjdhet, om- kring 80–. Det finns en negativ utveckling bland personer som är 16–, där andelen som är nöjda med livet minskar. Andelen unga som uppgav att de var nöjda med livet 2020 var jämfört bland personer i åldrarna 30–och 65–. Skillnaden mellan dessa grupper har även ökat (se diagram 3.8). Personer som vuxit upp utanför är något mindre nöjda än personer som vuxit upp i . Skillnaden har dock minskat från till 2020. Ingen statistiskt signifikant skillnad mellan kvinnor och män har uppmätts 2020. Diagram 3.8 Andel som anser att de är mycket eller ganska nöjda med livet efter ålder 16–29 år 30–64 år 65–85 år Källa: (SOM-undersökningarna 2020). Andelen som saknar kontantmarginal definieras som den andel av befolkningen som inte skulle kunna hantera en oväntad utgift på utan att låna pengar eller be om hjälp. Att sakna kontantmarginal har en negativ påverkan på individens livskvalitet och självbestämmande. uppgav var femte person att de saknar kontantmarginal för oförutsedda utgifter, vilket är samma nivå som året innan. Det är vanligare att yngre personer, utrikes födda och personer med högst förgymnasial utbildning saknar kontant- marginal. Skillnaden är störst mellan utrikes och inrikes födda. Bland utrikes födda saknar kontantmarginal jämfört bland inrikes födda. har skillnader mellan män och kvinnor uppmätts. –2020 har andelen kvinnor som saknar kontantmarginal varit högre än andelen män (se diagram 3.9). Skillnaden har dock minskat , och 2020 var den inte längre statistiskt signifikant. Diagram 3.9 Andel som saknar kontantmarginal Anm.: Andel i befolkningen, , som svarat nej på frågan Skulle du/ditt hushåll inom en månad klara av att betala en oväntad utgift på utan att låna eller be om hjälp? Källa: (Undersökningarna av levnadsförhållanden). 4 De budgetpolitiska målen I detta avsnitt följer regeringen upp de budgetpolitiska målen och bedömer en ny nivå på utgiftstaket . De budgetpolitiska målen består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet), ett utgiftstak för staten, ett kommunalt balanskrav och ett skuldankare. De budgetpolitiska målen skapar förutsättningar för att andra politiska mål ska uppnås på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart på både kort och lång sikt. Uppföljningen av målen sker enligt de metoder som anges i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). –Med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 och den djupa lågkon- junktur som den orsakade har finanspolitiken –2022 aktivt tillfört stora resurser till hälso- och sjukvården och genomfört finanspolitiska åtgärder för att dämpa de akuta ekonomiska effekterna av pandemin. Det finansiella sparandet förväntas därför ligga under den målsatta nivån för överskottsmålet under dessa år.