prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — skrivelser till regeringen – åtgärder Regeringens skrivelse 2021/22:75 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. Dessutom lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar. Miljö- och jordbruksutskottet ......................................... Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet ................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen (9 kap. 8 § riksdagsordningen). Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen (avsnitt 2). Den avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits –. För att underlätta för riksdagsutskotten att få en så aktuell bild som möjligt vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete, har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redo- visningsperiodens utgång. Liksom tidigare är redovisningen uppställd departementsvis. En riks- dagsskrivelse är i regel redovisad under det departement riksdagsskrivel- sen har ställts till. En sådan princip kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört, andra har tillkommit eller ändrat namn. Även med en i övrigt bibehållen departementsorganisation har ärende- grupper flyttats mellan olika departement. I allt väsentligt redovisas i sådana fall riksdagsskrivelsen under det departement som var ansvarigt för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för . Inom varje departement är riksdagsskrivelserna uppdelade i två huvud- avsnitt, först de äldre riksmötena, därefter de nyare riksmötena /20, 2020/21 och det nu pågående /22 fram . Redovisningen omfattar alla riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen från och med nr 159 från /21 till och med nr 125 från /22. Som framgått omfattar redovisningen dessutom de riksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats som slutbehandlade. Vid utvärderingen och uppföljningen av beslut är regeringens åtgärder med anledning av tillkänna- givanden till regeringen av särskilt intresse. De punkter i utskotts- betänkandena som innehåller sådana tillkännagivanden markeras i redovisningen med en asterisk (*). Det departementsvisa avsnittet kompletteras med två register. Ett är kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redovisningen varje riksdagsskrivelse finns samt uppgifter om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller inte (avsnitt 3). I det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskrivelserna grupperade efter det utskott där ärendena beretts (avsnitt 4). Ett viktigt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivel- serna är lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Därför lämnas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet i Svensk författ- ningssamling (SFS) och hos myndigheterna (avsnitt 5). 2021/22:75 Statsråds- beredningen Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Skr. 2020/21:103, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Verksamheten i Europeiska unionen 2020/21:115, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. skrivelser till regeringen – åtgärder Skr. 2020/21:75, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Skrivelsen är slutbehandlad. begärde att bli entledigad från befattningen som statsminister. entledigade talmannen och övriga statsråd och erinrade om att de enligt 6 kap. 11 § regeringsformen uppehåller sina befattningar till dess en ny regering tillträtt. En ny regering ledd av tillträdde . Punkten är slutbehandlad. 2021/22:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 1, a) anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende (anslag 4:1) och för europapolitiska studier (anslag 9:1). Punkten är slutbehandlad. 2021/22:75 Statsråds- beredningen 2012/13:36, mot. 2012/13:C2 och C332, bet. redovisad, se skr. 2013/14:75 (Ju 24), 2014/15:75 (Ju 17), 2015/16:75 (Ju 13), 2016/17:75 (Ju 11), 2017/18:75 (Ju 4), 2018/19:75 (Ju 1), 2019/20:75 (Ju 1) och 2020/21:75 (Ju 1). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 (reservation 1) om ytterligare förslag om betalningstiderna*: har tillkännagett för regeringen vad som anförs i reservation 1 under punkt 2 (rskr. 2012/13:144 och bet. 2012/13:CU6 s. 14 f.). upprättades i en promemoria med lagförslag enligt tillkännagivande. kommissionen att genomföra en informationskampanj om betalningstider inledde ett arbete med att kartlägga betalningstiderna i för att undersöka vilka eventuella effekter lagstiftningen har haft. Rapporten över denna kartläggning kommissionen en rapport över vilka effekter direktivet om bekämpande av sena betalningar har haft inom EU. innovationsminstern in företrädare för näringslivet för att diskutera ett initiativ till självreglering. Målsättningen med dialogen var att förmå näringslivet att vidta åtgärder för att komma till rätta med de långa Initiativet resulterade i att det inom näringslivet togs fram ett underlag till en frivillig uppförandekod. kod färdigställdes och ett flertal företag har anslutit sig. promemoria med förslag till en rapporteringsskyldighet i fråga om betalningstider för de stora företagen. remissinstansernas yttranden gav regeringen och i uppdrag att utreda vissa kompletterade beviljade regeringen för effektiva affärstransaktioner inom näringslivet i syfte att stärka arbetet med att öka företagens anslutning till näringslivets uppförandekod för kortare betaltider. beslutade regeringen propositionen Krav på rapportering av betalningstider (prop. 2021/22:50) med förslag om att företag som har fler än 250 anställda ska rapportera uppgifter om betalningstider vid köp av varor och tjänster från företag som är verksamma i och som har färre än 250 anställda. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att det inte är lämpligt att gå vidare med ett förslag om tvingande betalningstider i näringslivet. Genom bedöm- ningen ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2013/14:N423 yrkande 4, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ju 39) och 2015/16:75 (Ju 19), 2016/17:75 (Ju 17), 2017/18:75 (Ju 8), 2018/19:75 (Ju 3), 2019/20:75 (Ju 2) och 2020/21:75 (Ju 2). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 13 om betalningstider i näringslivet*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag till lagstiftning som innebär att en fordran vid handelstransaktioner mellan näringsidkare alltid ska betalas senast efter det att borgenären framställt krav på betalning (bet. 2013/14:CU20 s. 51 f.). upprättades i Justitie- departementet en promemoria med lagförslag enligt tillkännagivande. Promemorian har remissbehandlats. har bistått att genomföra en informationskampanj om betalningstider i . inledde ett arbete med att kartlägga betalningstiderna i för att undersöka vilka eventuella effekter lagstiftningen har haft. Rapporten över denna kartläggning presenterades . presenterade kommissionen en rapport över vilka effekter direktivet om bekämpande av sena betalningar har haft inom EU. bjöd närings- och innovationsminstern in företrädare för näringslivet för att diskutera ett initiativ till självreglering. Målsättningen med dialogen var att förmå näringslivet att vidta åtgärder för att komma till rätta med de långa betaltiderna. Initiativet resulterade till att det inom näringslivet togs fram ett underlag till en frivillig uppförandekod. En sådan kod färdigställdes och ett flertal företag har anslutit sig. remitterade dessutom en promemoria med förslag till en rapporteringsskyldighet i fråga om betalningstider för de stora företagen. Med anledning av remissinstansernas yttranden gav regeringen och i uppdrag att utreda vissa kompletterade frågor. beviljade regeringen för effektiva affärstransaktioner i syfte att stärka arbetet med att öka företagens anslutning till näringslivet uppförandekod för kortare betaltider. beslutade regeringen propositionen Krav på rapportering av betalningstider (prop. 2021/22:50) med förslag om att företag som har fler än 250 anställda ska rapportera uppgifter om betalningstider vid köp av varor och tjänster från företag som är verksamma i och som har färre än 250 anställda. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att det inte är lämpligt att gå vidare med ett förslag om tvingande betalningstider i näringslivet. Genom bedömningen ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2021/22:75 Justitie- departementet 2021/22:75 Justitie- departementet Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Prop. 2014/15:1, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ju 93), 2015/16:75 (Ju 22), 2016/17:75 (Ju 19), 2017/18:75 (Ju 10), 2018/19:75 (Ju 5), 2019/20:75 (Ju 4) och 2020/21:75 (Ju 3). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om fler lokala poliser*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser (bet. 2014/15:JuU1 s. 35). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter stod som öppen. Ett av syftena med ombildningen av polisen var att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i hela landet. För att följa upp utfallet av polisreformens intentioner har regeringen under en rad år begärt in återrapportering av olika slag. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. lämnade Statskontoret sin slutrapport. Med utgångspunkt i slutrapporten fortsätter sitt utvecklingsarbete för att uppnå reformens intentioner, ett arbete som regeringen följer noga och får löpande information om. I regleringsbreven ställde regeringen krav på att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen skedde bl.a. på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. I regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. Av redovisningen framgick att fortsatte arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. Genom att öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förutsättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. finns även kommunpoliser i samtliga kommuner. I reglerings- brevet fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten hade kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. skulle också bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i myndighetens årsredovisning . Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen redovisar till har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat följas upp. I reglerings- brevet gav regeringen i uppdrag att också redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolis- områdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare skulle analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Återrapporteringen gjordes i årsredovisningen . För att säkerställa fortsatt återrapportering från avseende myndighetens arbete med att åstadkomma en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet har regeringen gett fortsatta uppdrag i regleringsbreven för åren 2019–2022. I Polis- myndighetens regleringsbrev fick myndigheten ett återrapporteringskrav om ett ökat antal områdespoliser och kommun- poliser. Av regleringsbrevet framgick att fortsatt skulle redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. Särskild vikt skulle läggas vid att redovisa hur resurser fördelats så att det skulle finnas en stark lokal närvaro i utsatta områden. Myndigheten skulle därutöver redovisa i vilken omfattning det fanns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som gjordes för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden skulle särskilt redovisas. En redovisning över antalet kommunpoliser och fördelningen av dessa i hela landet skulle också lämnas. I regleringsbrevet anger regeringen att ska redogöra för hur resurser har fördelats för att uppnå en stark lokal närvaro i hela landet, med fler poliser i yttre tjänst. Myndigheten ska vidare redovisa antalet kommunpoliser per polisregion, antalet områdespoliser per polisregion samt antalet anställda totalt inom den brottsförebyggande verksamheten och ingripandeverksamheten. behov av fler anställda, både poliser och civil- anställda, har medfört att regeringen i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. Regeringens satsning på ska ge myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. har genom uppdraget tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 till 2024. Regeringen har därtill gett Brotts- förebyggande rådet i uppdrag att följa upp och analysera resurs- användningen inom och resultatet av anslags- höjningarna för att utöka antalet anställda. I detta ingår att kartlägga hur de ekonomiska tillskotten har fördelats och använts i samt analysera hur verksamheten och dess resultat har utvecklats. Uppdraget ska delredovisas till regeringen () och . Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. finns det fem sådana lärosäten. 2021/22:75 Justitie- departementet 2021/22:75 Justitie- departementet Antagningen till polisutbildningen har mer än fördubblats jämfört med nivåerna . Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6), i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 avsnitt 2.7) och i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 avsnitt 2.7). Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15: 197, 288, 289, 843, 836, 1529, 1606, 1617, 1711, 1758, 1795, 1827, 1904, 2039, 2246, 2313, 2319, 2413, 2508, 2524, 2969, 2970, 2972, 2993 och 2996, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 33), 2016/17:75 (Ju 25), 2017/18:75 (Ju 14), 2018/19:75 (Ju 9), 2019/20:75 (Ju 7) och 2020/21:75 (Ju 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 48 om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet*: Riks- dagen har tillkännagett vad utskottet anför om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet (bet. 2014/15:JuU14 s. 62 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:1904 yrkande 6 och 2014/15:2970 yrkande 4 och delvis bifallit motion 2014/15:2524 yrkande 22. Frågan omfattas av betänkande Nya Påföljder (SOU 2012:34). Regeringen beslutade propositionen Ny påföljd efter tidigare dom (prop. 2015/16:151). I propositionen lämnades vissa förslag som innebär att reglerna om gemensam straffmätning i 34 kap. inte längre ska tillämpas då fråga är om återfall. Vidare gjorde regeringen bedömningen att den nuvarande ordningen för straffvärdebedömning vid flerfaldig brottslighet i övrigt framstår som väl avvägd och föreslog därför ingen ändring i de reglerna. I samband med att propositionen beslutades skrevs tillkännagivandet av. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Tillkännagivandet återrapporterades till i budgetpropositionen (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). tillsattes en utredning för att se över reglerna om straffmätning vid flerfaldig brottslighet (dir. 2021:56). Utredaren ska överväga och föreslå förändringar av strafflagstiftningen som ger uttryck för en skärpt syn på flerfaldig brottslighet. Det ska säkerställas att straff står i proportion till brottslighetens allvar även för den som begår flera brott. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15:2986 yrkande 2, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 38), 2016/17:75 (Ju 26), 2017/18:75 (Ju 15), 2018/19:75 (Ju 11), 2019/20:75 (Ju 8) och 2020/21:75 (Ju 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 20 om renodling av polisens arbetsuppgifter*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om renodling av polisens uppgifter (bet. 2014/15:JuU16 s. 13 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2986 yrkande 2. beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). För att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och för att renodla polisens verksamhet föreslog regeringen i propositionen nya bestämmelser om Kriminalvårdens rätt att utföra transporter av frihets- berövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) har ett projekt pågått där regeringen har avsatt medel –2016 i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har följt upp effekterna av regeringens satsning och slutredovisade sitt uppdrag , rapport 2018:1 En lob i mål? (S2017/00357). Regeringen beslutade propositionen Renodling av arbets- uppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet (prop. 2016/17:224). I propositionen föreslog regeringen att vissa uppgifter som rör djur ska flyttas från till länsstyrelserna. Förslagen som innebär en renodling av arbetsuppgifter trädde i kraft . tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av regelverket för ordningsvakter (dir. 2019:89). En av de frågor som utretts är om ordningsvakter kan utföra ytterligare arbetsuppgifter för att frigöra resurser för . Ett exempel på en arbetsuppgift som är särskilt resurskrävande för är enligt direktiven att transportera personer som frihetsberövats av ordningsvakter med stöd av t.ex. polislagen (1984:387) eller lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer. En mer ändamålsenlig användning av ordningsvakter kan även på ett generellt plan frigöra resurser för till andra mer prioriterade uppgifter. I utredningens betänkande (SOU 2021:38), som redovisades , föreslås bl.a. att ordningsvakter ska kunna användas för fler ändamål och få utökade befogenheter, t.ex. när det gäller att transportera en omhändertagen person till sjukhus, tillnyktringsenhet eller polisstation. Betänkandet har remitterats och bereds i . För att ytterligare avlasta polisen från uppdrag att utföra transporter pågår även arbete i med att ta fram ny lagstiftning i syfte att inhyrda arrestantvakter ska kunna utföra vissa transporter av frihetsberövade personer. En promemoria har remitterats och remisstiden gick ut . Därutöver pågår arbete som syftar till att avlasta från vissa uppdrag av mer administrativ karaktär. En promemoria med förslag till en ny hittegodslag för hittegods i kollektivtrafik har tagits fram. Förslaget innebär att ansvar för sådant hittegods begränsas. Promemorian har remitterats och förslagen bereds nu i . I betänkandet Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen (SOU 2021:60) föreslås att de tillstånd som lämnar för att verksamheter ska få bedriva hotell- 2021/22:75 Justitie- departementet 2021/22:75 Justitie- departementet och pensionatsrörelse ska ersättas med en anmälningsskyldighet. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Regeringen avser vidare att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter. Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15:2970, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 39), 2016/17:75 (Ju 27), 2017/18:75 (Ju 16), 2018/19:75 (Ju 12), 2019/20:75 (Ju 9) och 2020/21:75 (Ju 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 15 om villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet*: har tillkännagett vad utskottet anför om att regeringen bör skärpa reglerna för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet (bet. 2014/15:JuU17 s. 27 f.). En särskild utredare lämnade förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning i betänkandet Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61). beslutade regeringen propositionen Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). I propositionen lämnades inte något förslag som innebär att återfall i brott påverkar tidpunkten för villkorlig frigivning. Regeringen avser att tillsätta en utredning som bl.a. ska omfatta den fråga som tillkännagivandet avser. Punkten är inte slutbehandlad. Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin 2015/16:3, mot. 2015/16:3253, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 66), 2016/17:75 (Ju 30), 2017/18:75 (Ju 19), 2018/19:75 (Ju 13), 2019/20:75 (Ju 10) och 2020/21:75 (Ju 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt b) om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen (bet. 2015/16:CU6 s. 10 f.). Tillkännagivandet har beaktats i lagstiftningsärendet om före- tagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy (prop. 2015/16:193, bet. 2016/17:CU2, rskr. 2016/17:25). Avsikten är att det ska behandlas i samband med arbetet med slutbetänkande En översyn av årsredovisningslagarna (SOU 2015:8). En proposition kan tidigast beslutas . Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 73), 2016/17:75 (Ju 32), 2017/18:75 (Ju 21), 2018/19:75 (Ju 15), 2019/20:75 (Ju 12) och 2020/21:75 (Ju 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om effektivare polis*: har ställt sig bakom det utskottet anför om en effektivare polis och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 49). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg att de åtgärder som regeringen hade vidtagit var bra men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. har under en rad år tillförts mer resurser. Polisverksamhet är personalintensiv. Därför är mer personal en central insats för att stärka och utveckla den polisiära verksamheten. I budgeten tillförs ytterligare medel för att möjliggöra myndighetens fortsatta expansion mot 10 000 fler polisanställda 2024.