prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: utträde ur EU innebär att personer bosatta i inte omfattas av den svenska lagstiftning som möjliggör utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension (nedan används samlingsnamnet garantipension) till personer bosatta inom EES eller i . Fortsatt utbetalning av sådana förmåner till personer i möjliggörs i stället genom en tillfällig reglering i 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Giltighetstiden för denna reglering har förlängts , senast till utgången av (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11, bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Bestämmelsen i 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen innebär att det endast är personer som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension i som har en förlängd rätt att fortsätta få förmånerna utbetalda till . Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11 s. 102) att bedömningen av vilken tid som förlängningen ska avse när det gäller garantipensionärer bosatta i måste göras i förhållande till de villkor som gäller specifikt för personer i en gränsöverskridande situation med det landet. Det innebär att övervägandena vad gäller den tidsmässiga begränsningen bör göras i jämförelse med de rättigheter som främst följer av utträdesavtalet. Regeringen vidhöll denna inställning i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11 s. 35). Det finns inte skäl att nu göra en annan bedömning i denna fråga. Med hänvisning till utträdesavtalets konstruktion, att vissa personer genom avtalet har fått en förlängd rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda, bedömde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 102–103) det lämpligt att även förlänga giltigheten av 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Även denna bedömning vidhölls i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11 s. 36). Grunderna för bedömningen är fortfarande relevanta och talar för en ytterligare förlängning. Den tidsmässiga förlängning som föreslås för dem som är bosatta inom EES eller i bör även gälla för fortsatt utbetalning av garantipension till personer bosatta i , dvs. till utgången av 2022. Det innebär att även personer som är bosatta i och som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension i det landet bör kunna få förmånen fortsatt utbetald, på motsvarande sätt som personer bosatta inom EES eller i som för har rätt att få förmånen i något av de länderna. Vissa remissinstanser anser att möjligheten att betala ut garantipension i bör fortsätta även efter utgången av 2022. Regeringen delar inte denna Det är dock av största vikt att pensionsmyndigheten vidtar nödvändiga informationsinsatser så att berörda personer får en möjlighet till anpassning. trädde ett avtal om handel och samarbete mellan och i kraft. Avtalet har tillämpats provisoriskt . Till avtalet har det fogats ett protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen i och EU:s medlemsstater. Den fråga som regleras i detta lagstiftningsärende bedöms dock inte påverkas av detta avtal. I lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen regleras när 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen upphör att gälla. Förlängningen av nämnda paragrafs giltighetstid föreslås lagtekniskt genomföras på så sätt att lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen utgår och att den nya tidpunkten för upphävandet regleras genom en ny ändring i lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Av samma skäl som när det gäller upphörandet av regleringen om garantipension i ett annat land inom EES eller i (se avsnitt 6.3) bör det i förhållande till upphörandet av 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen finnas en övergångsreglering om att den upphävda paragrafen fortfarande ska gälla i fråga om förmånerna för tid före det att paragrafen upphävs, dvs. för tid före . Regeringen föreslår att den förlängda möjligheten att få garantipension i ett annat land inom EES eller i endast ska avse fortsatta utbetalningar till personer som redan har rätt till förmånen i de angivna länderna (se ändringarna i 5 kap. 17 a § socialförsäkringsbalken enligt lagförslag 2.11 och En liknande reglering när det gäller möjligheten att få garantipension utbetald i finns redan i 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. För att undvika en dubbelreglering bör hänvisningen i 4 a § till 5 kap. 17 a § socialförsäkringsbalken justeras till att avse paragrafens lydelse före . Justeringen bör därför träda i kraft . 6.5.1Konsekvenser för statens budget och konsekvenser för individen Regeringens förslag syftar till att förlänga de tillfälliga bestämmelser som möjliggör utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta inom EES, i eller i . Förslaget innebär en fortsatt möjlighet att betala ut garantipension till ca 46 000 personer bosatta i och som haft rätt till förmånen senast för . ska förmånen betalas ut med samma belopp som gällde för , under förutsättning att inga andra förhållanden som kan påverka nivån på garantipensionen ändras för den enskilde. Om förslaget inte genomförs, kommer utbetalningar av dessa förmåner till personer bosatta inom EES eller i att upphöra . Förslaget berör även ca 1 900 personer bosatta i som får garantipension eller garantipension till omställningspension utbetald. Förslaget omfattar endast personer som hade rätt till eller fick garantipension när landet lämnade EU. Förmånerna betalas i dessa fall ut med samma belopp som före tidpunkten för utträde ur EU, under förutsättning att inga andra förhållanden som kan påverka nivån på garantipensionen ändras för den enskilde. Detta innebär att kostnaderna inte förväntas öka i förhållande till dagens kostnader. Förslagen innebär högre utgifter för statens budget. Kostnaden bedöms uppgå till ca (). Av kostnaderna avser ca Regeringens förslag innebär att administrationen kring hanteringen av garantipension och garantipension till omställningspension till personer som bor i eller i ökar något . Att förmånerna till berörda personer inte kommer att nybeviljas för tid efter kan medföra en viss administrativ förändring i hanteringen. behöver även vidta administrativa åtgärder för att kunna fatta nya beslut som avser tid . Myndigheten behöver också informera berörda personer om att utbetalningarna till personer bosatta inom EES, i eller i upphör . De ökade administrativa kostnaderna motverkas av att myndigheten inte behöver utreda bosättning, försäkringstid m.m. för personer bosatta inom EES, i och i , något som är resurskrävande. Sammantaget bedöms kostnaderna kunna hanteras inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag. Det är totalt sett fler kvinnor än män som har garantipension och garantipension till omställningspension. Det gäller både bland dem som är bosatta i och dem som är bosatta i ett annat land. Av dem som får garantipension utbetald till ett land inom EES eller är kvinnor och män. Motsvarande fördelning för dem som bor i är kvinnor och Förslaget bedöms vara positivt för den ekonomiska jämställdheten då äldre kvinnor, som generellt sett har en lägre inkomst, får del av garantipensionen . Dock är effekten mycket begränsad då förslaget endast rör . 6.5.4Konsekvenser för internationella åtaganden Regeringens förslag bedöms vara förenliga med och internationella åtaganden, exempelvis ratificerade . De föreslagna bestämmelserna kommer att tillämpas på alla personer oavsett medborgarskap. 6.6.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2021:1246) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken I lagen föreskrivs att lagen (2021:1246) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken ska utgå. Detta innebär att 5 kap. 17 a och 18 a §§, 67 kap. 16 a och 17 a §§ och 81 kap. 9 a § socialförsäkringsbalken inte upphör att gälla den och att följdändringen i 5 kap. 1 § samma balk heller inte träder i kraft (Se vidare förslaget till lag om ändring i lagen [2019:646] om ändring i socialförsäkringsbalken [lagförslag 2.10] och författningskommentaren till den lagen.) Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 6.6.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken Tidpunkten för ikraftträdandet senareläggs. Vidare görs en redaktionell ändring som innebär att ikraftträdandebestämmelsen betecknas punkt 1. Senareläggningen innebär att de ändringar som föreskrivs i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkrings- balken träder i kraft än vad som var föreskrivet i lagen (2021:1246) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken och som utgår enligt förslaget till lag om ändring i den lagen (lagförslag 2.9). Detta innebär att 5 kap. 17 a och 18 a §§, 67 kap. 16 a och 17 a §§ samt 81 kap. 9 a § socialförsäkringsbalken upphör att gälla vid utgången av 2022. I paragraferna finns bestämmelser om garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till personer som är bosatta i ett annat land inom EES eller i . kan förmånerna inte längre lämnas med stöd av de angivna paragraferna (se dock punkt 2). Senareläggningen innebär även att den ändring i 5 kap. 1 § socialförsäkringsbalken som föreskrivs i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken till följd av att 17 a och 18 a §§ samma kapitel upphävs träder i kraft , dvs. i samband med att paragraferna upphör att gälla. I en ny andra punkt införs en övergångsbestämmelse. Av bestämmelsen följer att de upphävda bestämmelserna i 5 kap. 17 a och 18 a §§, 67 kap. 16 a och 17 a §§ samt 81 kap. 9 a § socialförsäkringsbalken fortfarande ska gälla vid en prövning efter 2022 av dels möjligheten att i ett annat land inom EES eller i få garantipension eller garantipension till omställningspension för tid före dels av storleken av sådan pension. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 6.6.3Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen regleras möjligheten att få garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension för den som är bosatt i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . Paragrafens inledning ändras på så sätt att bestämmelsen nu avser situationen att förmånerna får fortsätta att lämnas. Det innebär att möjligheten att få garantipension eller garantipension till omställningspension som avses i paragrafen endast gäller i de situationer då en sådan förmån redan lämnas till en person i ett annat EES-land eller i (se mer om innebörden av detta i kommentaren till punkt 3). I de nya punkterna 1 och 2 anges de delar i definitionen av den berörda personkretsen som gäller (se författningskommentaren till paragrafen i prop. 2018/19:131 s. 24 och i prop. 2017/18:275 s. 19). I den nya punkten 3 införs en begränsning av personkretsen i förhållande till vad som gällt tidigare. För att garantipension eller garantipension till omställningspension ska kunna lämnas till en person som är bosatt i ett annat land inom EES eller i för tid måste personen för ha en sådan rätt att få förmånen utbetald som följer av regleringen i denna paragraf i dess tidigare lydelse eller av 18 eller 18 a §. Det har ingen betydelse beslutet om rätten till förmånen i ett annat land för den angivna månaden fattas. Tillsammans med ändringen i paragrafens inledning innebär regleringen en fortsatt rätt att få förmånen utbetald i ett annat land inom EES eller i endast för den som redan har en sådan rätt när den nu aktuella bestämmelsen om begränsning av personkretsen träder i kraft. Det innebär vidare att rätten att få förmånen utbetald i de länderna måste finnas oavbruten för tid för att personen ska omfattas av regleringen. Det krävs inte att personen är bosatt i samma land före och efter utgången av , dock gäller att det i samtliga fall handlar om ett annat land än inom EES eller . I och med att garantipension eller garantipension till omställningspension kan fortsätta att lämnas till den som ”har rätt att få” en sådan förmån för , gäller möjligheten till fortsatt utbetalning även för personer som uppfyller kraven för att få garantipension för i länderna i fråga även om det framräknade förmånsbeloppet är så lågt att ingen garantipension rent faktiskt betalas ut för den månaden. Personkretsen omfattar både personer som får utbetalningar och personer som får utbetalningar en eller (se 71 kap. 2 §), förutsatt att rätten att få för- månen utbetald i ett annat land inom EES eller i omfattar . Övriga ändringar är endast redaktionella. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Andra punkten innebär att de äldre bestämmelserna i 5 kap. 17 a § fortfarande ska gälla vid en prövning efter av möjligheten att få garantipension eller garantipension till omställningspension i ett annat land inom EES eller i för tid före . För att garantipension eller garantipension till omställningspension ska kunna lämnas till en person som är bosatt i ett annat land inom EES eller i för tid måste personen för ha en sådan rätt att få förmånen utbetald som följer av regleringen i denna paragraf i dess tidigare lydelse eller av 18 eller 18 a §. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 6.6.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen I lagen föreskrivs att lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen ska utgå. Det innebär att 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen inte upphör att gälla som föreskrevs i lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. (Se vidare förslaget till lag om ändring i lagen [2019:168] om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen [lagförslag 2.13] och författningskommentaren till den lagen.) Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 6.6.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen I paragrafen finns bestämmelser om fortsatt utbetalning av garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension för personer i efter landets utträde ur EU med ett utträdesavtal. Paragrafen ändras på så sätt att hänvisningen till 5 kap. 17 a § socialförsäkringsbalken avser den paragrafens lydelse före , dvs. före begränsningen av personkretsen i den paragrafens första stycke 3. En motsvarande begränsning av den krets personer som har fortsatt rätt att få garantipension utbetald i regleras redan i förevarande paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Enligt ikraftträdandebestämmelsen träder lagen i kraft . Eftersom ändringen i 4 a § innebär att innehållet i regleringen är samma som tidigare innebär ikraftträdandet inga förändringar i sak. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 6.6.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen Genom lagen upphör 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen att gälla. I den paragrafen finns bestämmelser om garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till personer i efter landets utträde ur EU (se vidare författningskommentaren till paragrafen i avsnitt 6.6.5). Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Ikraftträdandebestämmelsen i första punkten innebär att 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen upphör att gälla vid utgången av 2022, dvs. än vad som var föreskrivet i lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghets- förmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen och som utgår enligt förslaget till lag om ändring i den lagen (lagförslag 2.12). kan de personer som omfattas av nämnda paragraf inte längre få garantipension eller garantipension till omställningspension utbetald med stöd av paragrafen (se dock punkt 2). I andra punkten finns en övergångsbestämmelse som innebär att den upphävda paragrafen 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen fortfarande ska tillämpas vid en prövning efter 2022 av möjligheten att i dels att få garantipension eller garantipension till omställningspension för tid före , dels av pensionsbeloppets storlek. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 7Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av ökade levnadsomkostnader 7.1Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av ökade levnadsomkostnader tagits fram (S2022/01754). I promemorian föreslås att ett tidsbegränsat tilläggsbidrag inom bostadsbidraget åter ska införas. Anledningen till detta är ökade priser till följd av händelserna i närområde. Det tillfälliga tilläggsbidrag som föreslås har samma utformning som det tillfälliga bidrag som utbetalades t.o.m. och . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S2022/01754). 7.2Nuvarande bestämmelser om bostadsbidrag Bostadsbidraget är en inkomstprövad socialförsäkringsförmån som har såväl bostadspolitiska som familjepolitiska syften. Bidraget lämnas dels till barnfamiljer, dels till ungdomar utan barn som fyllt 18 men inte . Bestämmelser om bostadsbidrag finns i 95–98 kap. socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. För handläggning av ärenden gäller de allmänna handläggningsbestämmelserna i och i förvaltningslagen (2017:900). Bostadsbidrag lämnas till hushåll med barn som är eller som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Rätt till bostadsbidrag som barnfamilj gäller för den som har vårdnaden om barn och varaktigt bor tillsammans med barnet, på heltid eller växelvis ungefär halva tiden, och för den som med anledning av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. Barnfamiljer kan dels få ett bidrag till bostadskostnader, dels ett bidrag för att barn stadigvarande bor eller vistas i hushållet. Det senare lämnas som ett särskilt bidrag för hemmavarande barn, för barn som bor växelvis eller som ett bidrag för umgängesbarn. Om ett barns föräldrar inte lever tillsammans men har gemensam vårdnad om barnet, har den förälder som barnet är folkbokfört hos rätt till det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Storleken på det särskilda bidraget för hemmavarande barn beräknas efter antalet barn i familjen, för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. För rätt till bidrag till bostadskostnader är huvudregeln att man måste ha en egen bostad, dvs. inneha en hyresrätt eller äga en bostadsrätt, samt vara folkbokförd på bostaden och stadigvarande bo där. Bidraget till bostadskostnaden är beroende av hushållets bidragsgrundande bostadskostnader. För barnfamiljer gäller att bidrag inte lämnas för bostadskostnader . Vid högre bostadskostnader kan man få bidrag med hälften av bostadskostnaden mellan upp till en övre gräns som varierar med antalet barn. För barnfamiljer finns det också vissa begränsningar för hur stor bostadsyta som får läggas till grund för bidraget. Bostadsbidrag beräknas utifrån hushållets uppskattade inkomster för ett helt kalenderår och betalas ut löpande som ett preliminärt bidrag. Inkomsten anses vara lika fördelad på under kalenderåret. Beräkningen av bidraget för en viss månad är med andra ord inte kopplad till inkomsten under den månaden utan till en tolftedel av den sammanlagda inkomsten under kalenderåret. Inkomstprövningen innebär att bidraget bestäms av det enskilda hushållets inkomster och tillgångar. För en ensamsökande förälder med barn kan den bidragsgrundande inkomsten uppgå till utan att bidraget reduceras. För gifta och sammanboende föräldrar med barn minskas bidraget om årsinkomsten överstiger för någon av makarna eller samborna. Inkomstgränserna för bostads- bidraget är individuella för respektive make eller sambo. Om den bidragsgrundande inkomsten är högre än nu nämnda gränser, minskas bostadsbidraget av den överskjutande inkomsten. Även hushållets sammanlagda förmögenhet beaktas vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten. Den ökas av förmögenheter som överstiger . Det framräknade bidragsbeloppet avrundas nedåt till jämna hundratal kronor. Bostadsbidrag som beräknas till lägre belopp än för , dvs. , betalas inte ut. En bidragsmottagare är skyldig att anmäla ändrade inkomster och ändrade förhållanden till . Slutligt bostadsbidrag bestäms för varje kalenderår under vilket preliminärt bidrag har betalats ut. Slutligt bostadsbidrag bestäms efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats av . Den som har haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppgavs till får en tilläggsutbetalning med ränta. Den som beräknade sina inkomster för lågt får betala tillbaka det belopp som har betalats ut för mycket, plus en avgift. Tilläggsutbetalning och återbetalning kommer dock bara i fråga när skillnaden mellan slutligt och preliminärt bostadsbidrag är . 7.4Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget –och 2021 Med anledning av den ekonomiska situation som barnfamiljer riskerade att hamna i till följd av coronapandemin som startade infördes juli t.o.m. ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget. Det tillfälliga tilläggsbidraget infördes på nytt juli t.o.m. med anledning av den fortsatta spridningen av covid-19. Bidraget hanterades av och hade samma konstruktion, målgrupp och omfattning som det bidrag som föreslås . Bidraget betalades ut med ett belopp som motsvarade av storleken på det preliminära bostadsbidraget som ett tillägg till det månatliga preliminära bostadsbidraget. fick barnhushåll ett tillskott på av sitt preliminära bostadsbidrag. sammanställning av tilläggsbidraget för juli t.o.m. visar att totalt betalades ut till i snitt 129 000 hushåll med ca under den Genomsnittet utan tilläggsbeloppet var . Även betalades tilläggsbidraget ut med ett belopp som motsvarade av storleken på det preliminära bostadsbidraget som ett tillägg till det månatliga preliminära bostadsbidraget. sammanställning av tilläggsbidraget för juli t.o.m. visar att totalt betalades ut till i snitt 120 000 hushåll med ca . Genomsnittet utan tilläggsbeloppet var . beräknas det genomsnittliga månadsbeloppet för barnhushåll bli . I prognos antas ca 124 000 barnhushåll få bostadsbidrag . Enligt Coronakommissionen var de särskilda pandemiåtgärderna särskilt betydelsefulla för ensamstående med barn. Kommissionen lyfter det tillfälliga tilläggsbidraget inom bostadsbidraget som en åtgärd med ett vällovligt syfte och viktigt för särskilt utsatta grupper. Det tillfälliga tilläggsbostadsbidraget kompenserade för av bortfallet i arbetsinkomster för ensamstående med barn. (under pandemin – Volym 1 Samhällets, företagens och enskildas ekonomi, Slutbetänkande av , SOU 2022:10, s. 206 och 219.) 7.5Ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget införs Regeringens förslag: Bostadsbidrag ska även lämnas i form av tilläggsbidrag till barnfamiljer. Tilläggsbidraget ska lämnas till barnfamiljer som har rätt till särskilt bidrag eller umgängesbidrag. Tilläggsbidraget ska beräknas på grundval av de övriga formerna av bostadsbidrag som lämnas till barnfamiljen. Tilläggsbidraget ska lämnas utan ansökan.