prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — 2021/22:181) har regeringen föreslagit att 65-årsgränsen i grundskyddet ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern . Begreppet riktålder för pension infördes i 2 kap. 10 a § SFB (prop. 2018/19:133). Riktåldern är beslutad att vara 2026 och 2027 (förordningen [2019:780] om riktålder för pension för samt förordningen [2021:394] om riktålder för pension för ). Om de förslagen genomförs bör även den ålder fr.o.m. vilken garantitillägget tidigast ska kunna lämnas ändras på motsvarande sätt, för att gå i linje med övriga delar i pensionssystemets grundskydd. I övrigt bör garantitillägget lämnas fr.o.m. den månad då rätten till förmånen har inträtt t.o.m. den månad då rätten till förmånen har upphört. Bestämmelserna tas in i 102 a kap. 3–6 §§ SFB (avsnitt 2.4–2.6). 5.2.3Beräkning och utbetalning av garantitillägget Regeringens förslag: Garantitillägg i bostadstillägget ska beräknas på ett underlag som fastställs utifrån vissa inkomster för det aktuella året (beräkningsunderlaget). För en försäkrad som är född eller senare ska garantitillägg i bostadstillägget beräknas på ett underlag som motsvarar underlaget för beräkning av garantipension. De särskilda bestämmelserna om att vissa förmåner inte ska beaktas i beräkningsunderlaget för garantipension när garantipensionen lämnas till en person bosatt i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i ska dock inte gälla för garantitillägg i bostadstillägget. I beräkningsunderlaget för en försäkrad som är född eller tidigare ska följande inkomster ingå: 1.inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension som den försäkrade har rätt till före samordning med yrkesskadelivränta, 2.sådan allmän obligatorisk ålderspension enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med garantipension enligt socialförsäkringsbalken, 3.änkepension efter samordning med yrkesskadelivränta till efterlevande, 4.efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning, och 5.sådana förmåner som lämnas till den försäkrade enligt utländsk lagstiftning och som motsvarar sjukersättning eller aktivitetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet. Om en försäkrad som är född eller har rätt till tilläggspension, ska tilläggspensionsbeloppet i beräkningsunderlaget alltid bestämmas som om tilläggs- pensionen hade börjat lyftas den kalendermånad då den försäkrade fyllde . Det som föreskrivs om garantipension för försäkrade födda eller tidigare i fråga om överföring av värdet av rätt till tilläggspension till och från Europeiska gemen- skaperna ska tillämpas på garantitillägg i bostadstillägget till försäkrade födda eller tidigare. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: pensionärsgemenskap (RPG), () och SPF Seniorerna har synpunkter på att den inkomstgrundade pensionen som ingår i beräkningsunderlaget inte beräknas utifrån faktiskt utbetald inkomstgrundad pension. Övriga remissinstanser lämnar inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Inkomster som ska ligga till grund för beräkning av garantitillägget för personer födda eller senare Ett övergripande syfte med garantitillägget är att öka levnadsstandarden för pensionärer med låga inkomster från det allmänna pensionssystemet. I denna grupp ingår både personer som enbart har garantipension, personer som enbart har inkomst- grundad ålderspension och personer som har en kombination av dessa båda förmåner. Underlaget för beräkningen av garantitillägget för personer födda eller senare bör i stort motsvara underlaget som används vid beräkningen av garantipension till den personkretsen. Skälet för det är att regeringen bedömer att underlaget som används vid beräkningen av garantipension fångar in den enskildes inkomster från det allmänna systemet på ett grundligt och rättvisande sätt. Att motsvarande underlag används i beräkningsunderlaget vid beräkningen av garantitillägget innebär följande. Den allmänna inkomstgrundade pensionen ska ingå i beräkningsunderlaget. Med inkomstgrundad allmän ålderspension avses inkomstpension och premiepension. För personer födda kan tilläggspension vara en del av den allmänna inkomstgrundade pensionen. Till den grupp som har tilläggspension kan även en befintlig förmån lämnas som, liksom nu föreslagen förmån, kallas garantitillägg (se avsnitt 5.2.1). Eftersom det befintliga garantitillägget utbetalas som utfyllnad till tilläggspensionen, anser regeringen att det är motiverat att förmånen ingår i underlaget vid beräkning av garantitillägget i bostadstillägget. För att tidpunkten för uttag av den inkomstgrundande allmänna ålderspensionen inte ska vara avgörande för om den försäkrade får garantitillägget eller inte eller för storleken på tillägget, bör beräkningsunderlaget bestämmas genom att det är den inkomstgrundade allmänna ålderspension som den försäkrade hade haft om pensionen hade börjat lyftas den månad den försäkrade fyllde som används. Pensionärsorganisationerna ställer sig frågande till att den inkomstgrundade allmänna pension, som ingår i beräkningsunderlaget, inte utgörs av faktisk utbetald inkomst- grundad pension utan av den allmänna inkomstgrundade pension som personen i fråga skulle ha haft om den hade börjat lyftas den månad den försäkrade fyllde . Pensionärsorganisationerna menar att personer som tagit ut sin allmänna inkomst- grundade pension före kommer att missgynnas genom ett eventuellt lägre garantitillägg. Regeringen vill återigen framhålla att utgångpunkten är att ingen person ska gynnas eller missgynnas i termer av ett större eller mindre garantitillägg mot bakgrund av att personen tagit ut sin allmänna inkomstgrundade pension innan eller . En ordning där uttagstidpunkten påverkar garantitilläggets storlek skulle enligt regeringen riskera att skapa incitament som uppmuntrar till ett tidigare uttag av pension. Regeringen vill även betona att såväl inkomstpensionstillägget som garanti- pensionen utgår från samma grundläggande logik i sina respektive beräkningsunderlag. I propositionen Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system (prop. 2021/22:181) föreslår regeringen att 65-årsgränsen 2023 ska höjas till . ska åldersgränsen för grundskyddet knytas till riktåldern (se 2 kap. 10 a–d §§ SFB). Riktåldern är beslutad till . Eftersom garantitillägget kommer att vara en del av grundskyddet bör även den ålder som utgör utgångspunkt för den allmänna inkomstgrundade ålderspensionen i beräkningsunderlaget avseende garantitillägg knytas till dessa åldrar. Det innebär att den allmänna inkomstgrundande pensionen bör beräknas som om den hade börjat lyftas samma månad som den försäkrade fyllde och som om den hade börjat lyftas samma månad som den försäkrade fyllde . Inte heller bör den faktiskt utbetalda premiepensionen beaktas i beräkningsunderlaget. Anledningen till detta är att premiepensionens faktiska storlek varierar beroende på när premiepensionen börjar tas ut samt på om den försäkrade valt att ta ut premie- pensionen med eller utan efterlevandeskydd. Därför bör inkomstpension och premie- pension beräknas som om den försäkrade endast hade tillgodoräknats pensionsrätt för inkomstpension och som om denna pensionsrätt hade utgjort av pensionsunderlaget. Om en försäkrad som ska tillgodoräknas pensionsrätt eller pensionspoäng för pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete inte betalar ålderspensions- avgiften enligt socialavgiftslagen (2000:980) och den allmänna pensionsavgiften enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift för inkomsten, påverkas den försäkrades pensionsrätt eller pensionspoäng. Den inkomstgrundade allmänna ålderspensionen blir då lägre än den hade varit om avgifterna betalats på rätt sätt. Därför bör under- laget för beräkningen av garantitillägget vara den inkomstpension och tilläggspension som skulle ha betalats ut om full avgift hade erlagts. På så sätt undviks situationen att obetalda avgifter leder till ett högre garantitillägg. Änkepension bör ingå i beräkningsunderlaget. Änkepensionen är en efterlevande- förmån med syfte att utgöra ett ekonomiskt stöd och delvis täcka den inkomst personens make annars skulle ha bidragit med. Pensionen kan till skillnad från annan efterlevandepension enligt svensk lagstiftning utbetalas efter . Det förekommer att ersättningar enligt ett stort antal upphävda författningar om obligatorisk försäkring för yrkesskador och motsvarande utbetalas och även fortsatt nybeviljas. Det är i dessa fall fråga om ersättning för skador som inträffat –1977. Samlingsnamnet för dessa ersättningar är yrkesskadelivräntor. Yrkes- skadelivräntorna samordnas med ålderspensionen. Samordningen går till så att inkomstpensionen, tilläggspensionen och garantipensionen minskas med hänsyn till utbetald livränta. Minskningen ska i första hand göras på garantipensionen och därefter på tilläggspensionen och inkomstpensionen. Om den genom denna samordning minskade ålderspensionen skulle beaktas i beräkningsunderlaget för garantitillägget, skulle garantitillägget bli högre för en person med yrkesskadelivränta än den skulle ha blivit för en person som inte har sådan livränta trots att deras totala pension är lika stora. För att denna situation inte ska uppstå bör ålderspensionen ingå i beräkningsunderlaget före samordning med en eventuell yrkesskadelivränta. Slutligen bör vissa utländska förmåner ingå i beräkningsunderlaget. De förmåner som avses är sådana allmänna obligatoriska ålderspensioner enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med garantipension enligt socialförsäkringsbalken. Även efter- levandepension samt förmåner som motsvarar sjukersättning eller aktivitetsersättning eller förmåner som utgör pension vid invaliditet enligt utländsk lagstiftning som utbetalas efter bör ingå. Enligt lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna har den som är tjänsteman inom EU-institutionerna rätt att få värdet av pensionsrätt för inkomstpension, värdet av pensionsrätt för premie- pension och värdet av rätt till tilläggspension (pensionsrättigheter för allmän ålders- pension) överförda från till EU. Om en sådan överföring sker, finns någon rätt till svensk inkomstgrundad allmän ålderspension. Om tjänstemannen avslutar sin anställning inom EU, kan tjänstemannen begära att värdet av pensions- rättigheterna för allmän ålderspension förs tillbaka till från EU. Om så sker, finns åter en rätt till inkomstgrundad allmän ålderspension i . Om värdet av pensionsrättigheter för allmän ålderspension har överförts till EU, utan att sedan återföras till det svenska pensionssystemet, ska garantitillägget beräknas som om värdet av pensionsrättigheterna inte hade förts över till EU (67 kap. 19 § SFB). Om den principen inte hade gällt, hade en försäkrad kunnat få garantitillägg på grund av låg eller ingen svensk inkomstgrundad allmän ålderspension trots att personen i fråga har höga pensionsinkomster från EU som härrör från arbete i . Det innebär att den del av beräkningsunderlaget som består av inkomstgrundad ålderspension beräknas som om värdet av pensionsrättigheter för allmän ålderspension inte hade förts över till EU, i det fall värdet av pensionsrättigheterna inte har återförts till det svenska pensionssystemet. De särskilda bestämmelserna om att vissa förmåner inte ska beaktas i beräknings- underlaget för garantipension när garantipension lämnas till en person bosatt i ett annat land inom EU/Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i (67 kap. 16 a och 17 a §§ SFB) bör däremot inte gälla för garantitillägget. Dessa har sin grund i att garantipensionen enligt bestämmelser i socialförsäkringsbalken kan lämnas till personer bosatta i ett sådant land (5 kap. 17 a och 18 a §§ SFB). En motsvarande möjlighet föreslås inte för garantitillägget. I beräkningsunderlaget ingår nämnda inkomster före skatt. Inkomster som ska ligga till grund för beräkning av garantitillägget för personer födda eller tidigare Personer födda eller tidigare omfattas helt av det äldre pensionssystemet. För dessa personer består den allmänna pensionen av tilläggspension och garantipension. Även premiepension kan betalas ut till dem som är födda eller tidigare, men endast om någon som är född eller senare har överfört fastställda premie- pensionsrätter i enlighet med 61 kap. 11–16 §§ SFB eller att premiepensionen utbetalas som premiepension till efterlevande enligt 89 kap. och 91 kap. SFB. Garantipensionen för denna grupp syftar till att vara en kompensation för pensions- förmåner som avskaffades , bl.a. folkpension och pensionstillskott samt kompensation för vissa skatteförändringar. för den aktuella gruppen var att ingen enskild skulle få en lägre nettopension än . Det innebär att garantipensionen för denna grupp är en annan typ av förmån än garantipensionen för dem födda eller senare och även att beräkningsunderlaget, det vill säga de inkomster som ligger till grund för garanti- pension, är av en annan karaktär än beräkningsunderlaget för personer födda eller . Utgångspunkten för garantitillägget är precis som för personer födda eller senare, att beräkningsunderlaget ska vara så likt underlaget för garantipensionen som möjligt. Mot bakgrund av att garantipensionen för personer födda eller har ett annat syfte och beräknas på ett helt annat sätt än garantipensionen för personer födda eller senare, behöver emellertid beräkningsunderlaget till viss del revideras för att på ett rättvisande sätt fånga in den enskildes inkomster från det allmänna pensionssystemet och således träffa den för garantitillägget aktuella gruppen. För att nå detta syfte föreslår regeringen att tilläggspension, änkepension samt viss utländsk pension ligger till grund för beräkning av garantitillägget för den nu aktuella person- kretsen. Övriga delar i det nuvarande beräkningsunderlaget för garantipensionen för personer födda eller tidigare ska enligt regeringens förslag inte ligga till grund för garantitillägget eftersom syftet med dessa (bl.a. svensk skattepliktig tjänstepension) är att kompensera för skatteförändringar som började gälla och därmed inte speglar den enskildes inkomster från det allmänna pensionssystemet. Tilläggspensionen är en del av beräkningsunderlaget för garantipension för dem födda eller tidigare. I beräkningsunderlaget är det den faktiskt beviljade (utbetalda) tilläggspensionen som används som underlag, med avdrag för eventuellt livränta (yrkesskadelivränta) utbetald . Tilläggspensionen ska enligt regeringens proposition även ligga till grund för beräkningen av garantitillägget, dock med vissa justeringar. För att personer med tidigt uttag av tilläggspensionen inte ska gynnas av ett högre garantitillägg genom att de har en lägre tilläggspension eller tvärt om att personer som gjort ett sent uttag ska missgynnas, så bör tilläggspensionen beräknas som att den hade börjat tas ut . Detta är också en princip som används vid fastställande av beräkningsunderlaget för personer födda eller senare (se ovan). Som nämnts ovan har pensionärsorganisationerna synpunkter på att den faktiskt utbetalda (i detta fall) tilläggspensionen inte tas upp i beräkningsunderlaget. Som regeringen påpekat skulle en sådan ordning leda till en incitamentsstruktur som gynnar dem som tagit ut sin tilläggspension och missgynnar dem som tagit ut den efter denna ålder. Detta bedömer inte regeringen som rimligt. Slutligen bör den tilläggspension som ligger till grund för garantitillägget inte beräknas efter samordning med eventuell yrkesskadelivränta. Således ska det oreducerade beloppet för tilläggspensionen användas i beräkningsunderlaget för garantitillägget. Enligt lagen om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna har den som är tjänsteman inom EU-institutionerna rätt att få värdet av sina pensionsrättigheter för inkomstgrundad ålderspension överförda från till EU. Om en sådan överföring sker, finns någon rätt till svensk inkomst- grundad allmän ålderspension. Om tjänstemannen avslutar sin anställning inom EU, kan tjänstemannen begära att värdet av pensionsrättigheterna från EU förs tillbaka till . Om så sker, finns åter en rätt till inkomstgrundad allmän ålderspension i . Inom garantipensionen för personer födda eller tidigare är det endast inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension som är relevant i detta sammanhang. Om värdet av rätt till tilläggspension har överförts till EU, utan att sedan återföras till det svenska pensionssystemet, ska garantipensionen beräknas som om värdet av tilläggspensionen inte hade förts över till EU (66 kap. 7 § SFB). Om den principen inte hade gällt, hade en försäkrad kunnat få garantipension på grund av låg eller ingen svensk inkomstgrundad allmän ålderspension trots att personen i fråga har höga pensionsinkomster från EU som härrör från arbete i . Det är rimligt att samma sak gäller i fråga om garantitillägget. Det föreslås därför att den del av beräkningsunderlaget som består av inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggs- pension beräknas som om värdet av rätt till tilläggspension inte hade förts över till EU, i det fall värdet av rätt till tilläggspension inte har återförts till det svenska pensionssystemet. Vidare föreslås änkepension ingå i beräkningsunderlaget för garantitillägget. Den änkepension som ska tas med i beräkningsunderlaget är den änkepension som betalas ut efter eventuellt avdrag för efterlevandeyrkesskadelivränta, det vill säga på samma sätt som änkepensionen hanteras i beräkningsunderlaget för garantipensionen för personkretsen. För att den försäkrades totala inkomster från det allmänna pensionssystemet ska ingå i beräkningsunderlaget föreslår regeringen slutligen att vissa utländska pensions- inkomster ska ingå i beräkningsunderlaget. Inte heller i detta avseende är det ändamålsenligt att översätta beräkningsunderlaget gällande garantipension för personer födda eller tidigare. Förslaget är i stället att samma utländska pensions- inkomster som inkluderas i beräkningsunderlaget för garantitillägget för personer födda eller senare även inkluderas i underlaget för personer födda eller tidigare. Det innefattar bl.a. allmän obligatorisk ålderspension och efterlevandepension enligt utländsk lagstiftning. I avsnitt 5.2.6 redogörs för de EU-rättsliga samordnings- bestämmelserna. Dessa bestämmelser innebär att kravet på att inkludera vissa utländska pensioner i beräkningsunderlaget inte fullt ut kan upprätthållas. I beräkningsunderlaget ingår nämnda inkomster före skatt. Sammantaget bedömer regeringen att föreslagna inkomster på ett tillfredställande sätt fångar in den enskildes pensionsinkomster från det allmänna systemet som beräkningsunderlaget i så stor utsträckning som möjligt liknar beräkningsunderlaget för garantipensionen för personer födda eller tidigare. Bestämmelserna tas in i 102 a kap. 7–11 §§ SFB (avsnitt 2.4–2.6). 5.2.3.2Förmånsbeloppets storlek och indexering Regeringens förslag: Garantitillägg i bostadstillägget ska för lämnas med belopp enligt följande. Om den försäkrades beräkningsunderlag inte överstiger , ska förmånen lämnas med . Om den försäkrades beräkningsunderlag överstiger men inte , ska följande gälla. Garantitillägg i bostadstillägget lämnas med minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger . Förmånen lämnas dock alltid med . Om den försäkrades beräkningsunderlag överstiger , ska inget garantitillägg i bostadstillägget lämnas. För och följande år ska inkomstgränserna och det högsta förmånsbeloppet räknas om enligt följande. Inkomstgränserna ska räknas om genom indexering. Vidare ska en del av det högsta förmånsbeloppet räknas om genom indexering. Det nya högsta förmånsbeloppet ska utgöra den indexerade delen av förmånsbeloppet med tillägg för . Indexeringen ska beräknas som produkten av –den inkomstgräns som gäller respektive det högsta förmånsbelopp som gäller minskat med , och –kvoten mellan inkomstindexet och inkomstindexet , sedan den nämnda kvoten dividerats med talet 1,016. De framräknade inkomstgränserna respektive den framräknade delen av det högsta förmånsbeloppet ska avrundas till hela kronor. då balansindex fastställs ska beräkningen göras med hänsyn till detta index i stället för inkomstindexet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela närmare föreskrifter om inkomstgränserna och det högsta förmånsbeloppet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och har synpunkter på att garantitillägget föreslås följsamhetsindexeras. Övriga remissinstanser lämnar inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag , som är då garantitillägget ska betalas ut, innebär regeringens förslag att försäkrade som har ett beräkningsunderlag på maximalt , eller , ska få det högsta förmånsbeloppet om , eller , i garantitillägg. För försäkrade med ett beräkningsunderlag som överstiger men inte , det vill säga fr.o.m. t.o.m. , ska en utfasning av garantitillägget ske. Utfasningen ska enligt regeringens förslag ske . Det innebär att garantitillägget lämnas med ett belopp som motsvarar minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger . Den föreslagna utfasningen är anpassad så att den är avslutad vid det belopp från vilket inkomstpensionstillägget börjar fasas ut, det vill säga vid ett beräkningsunderlag om . Om utfasningen skulle fortsätta efter den punkten skulle marginaleffekterna bli betydande. Att utfasningen föreslås börja efter beror på att så många pensionärer som möjligt ska få det högsta förmånsbeloppet i garantitillägget. Det lägsta belopp som betalas ut till dem som tar ut hel ålderspension och har ett oavkortat garantitillägg kommer med denna utfasning inte att understiga eller . Att det sätts en lägsta nivå är för att det ska bli en kännbar förbättring för dem som får garantitillägget. För personer med rätt till garantitillägg men med ett beräkningsunderlag som över- stiger eller är storleken på förmåns- beloppet noll kronor. Årlig följsamhetsindexering av beloppet Inkomstpensionen och tilläggspensionen räknas om med en metod som kallas följsamhetsindexering. Följsamhetsindexeringen är ett mått på den genom- snittliga inkomstutvecklingen, men med ett avdrag på till följd av konstruktionen med en förskottsränta för inkomstpensionen och tilläggspensionen. Syftet med förskottsräntan är att reglera utbetalningarna för att öka pensionen i början av pensionstiden. Utan denna reglering skulle en persons pension vara lägre i början och öka mer . Om balansering slår till, som sker när systemets skulder är större än tillgångarna, räknas dessa pensioner om med hänsyn till balansindex. För att förmånsbeloppet inte ska minska i betydelse i förhållande till den inkomst- grundade pensionen bör även det följsamhetsindexeras. Beloppet bör indexeras på så sätt att det högsta förmånsbelopp som kan lämnas till den som tar ut hel allmän ålderspension och har ett oavkortat tillägg minskat med följsamhets- indexeras. För att få det nya högsta förmånsbeloppet bör till den indexerade delen av förmånsbeloppet återföras beloppet på , vilket är det lägsta förmåns- beloppet som lämnas till dem som kan få garantitillägg. Det lägsta belopp som kan betalas ut bör inte indexeras utan vara fast. Anledningen till denna konstruktion är att den föreslagna procentsatsen för utfasningen () ska vara fast. Beloppet föreslås indexeras första gången /2023. då balansindex fastställs bör omräkningen av det högsta förmånsbeloppet göras med hänsyn till balansindex i stället för inkomstindex. Inkomstgränserna bör påverkas av den årliga följsamhetsindexeringen För att en försäkrad som får garantitillägget ska fortsätta att få det bör även inkomstgränserna för utfasningen knytas till den årliga förändringen i inkomst- pensionen och tilläggspensionen. Detta uppnås genom att inkomstgränserna för utfasningen av tillägget följsamhetsindexeras. På detta sätt blir det samma personer som får garantitillägget år .