prop · H903214 · 2022-03-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:214 Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade ska tas bort från lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. De hjälpbehov som omfattas av det nämnda grundläggande behovet ska fortsatt berättiga till personlig assistans och regleras genom nya bestämmelser. I propositionen föreslås därför att stöd som den enskilde behöver på grund av en psykisk funktionsnedsättning för att förebygga att han eller hon fysiskt skadar sig själv, någon annan eller egendom ska bli ett grundläggande behov enligt LSS. Vidare föreslås att kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser som en enskild med en psykisk funktionsnedsättning behöver för att han eller hon själv ska klara att tillgodose något av de grundläggande behoven personlig hygien, måltider, av- och påklädning och kommunikation med andra, ska beaktas som en del av hjälpen med det grundläggande behovet i fråga. Något krav på ingående kunskaper om den enskilde ska inte gälla enligt de nya bestämmelserna. I propositionen lämnas även förslag som innebär att föräldraansvaret enligt ska beaktas vid bedömningen av ett barns behov av personlig assistans genom att det görs schablonavdrag (föräldraavdrag) från barnets behov av hjälp med grundläggande behov och andra personliga behov enligt LSS. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2021/22:214 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken......... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ...................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Grundläggande reglering om personlig assistans ............. 4.4Innebörden av insatsen personlig assistans enligt förarbetena till LSS .......................................................... 4.5Det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den Behovets innebörd enligt rättspraxis ............... Föräldraansvaret i rättspraxis .......................... Utvecklingen av antalet assistansmottagare ..................... Stärkt rätt till personlig assistans för personer som har en 5.1Det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade tas bort ................................................ 5.2Behov av stöd för att förebygga vissa beteenden och minska risken för skador till följd av sådana beteenden blir ett nytt grundläggande behov.................... 5.3Kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser ska beaktas som en del i det grundläggande behov som de avser att tillgodose ............................................... 6 Ett avgränsat och mer rättssäkert föräldraavdrag ............................ 6.1Föräldraansvaret ska beaktas genom ett Vissa stödbehov ska undantas från föräldraavdrag .......... Föräldraavdragens storlek bör regleras i förordning ........ 6.4Barnets bästa behöver inte regleras särskilt när det gäller personlig assistans .................................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Effekt av förslagen på antal personer med personlig assistans och antal timmar med personlig assistans ......... Effekter av förslag om grundläggande Effekt av förslaget om ett mer avgränsat och rättssäkert föräldraavdrag......................... 8.1.3Hur snabbt kommer reformen få full Konsekvenser för staten .................................................. Konsekvenser för statens finanser .................. Konsekvenser för domstolar ........................... Konsekvenser för kommuner........................................... Konsekvenser för kommunernas ekonomi ..... 8.3.2Konsekvenser för den kommunala 8.4Sammantagen effekt på de offentliga finanserna och förslag till finansiering .................................................... Förslag till finansiering................................... 8.5Konsekvenser för den assistansberättigade, familjer Konsekvenser för barn..................................................... Konsekvenser för jämställdheten..................................... 8.8Konsekvenser för möjligheterna att uppnå det 8.9Konsekvenser för möjligheterna att uppnå de Konsekvenser för personliga assistenter.......................... Konsekvenser för assistansanordnare .............................. 8.12Konsekvenser för brottsligheten och det 9.1Förslaget till lag om ändring i 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ................... Sammanfattning av betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans – Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser (SOU 2021:37), i nu relevanta delar................... Betänkandets lagförslag, i nu relevanta delar .................. Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2021/22:214 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 51 kap. 6 och 11 a §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. assistans bedöms för ett barn ska assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som det bortses från det hjälpbehov som med hänsyn till barnets ålder, med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständig- utveckling och övriga omständig- Detta gäller dock inte till den 2.åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges, 3.måltider i form av sondmatning, eller 4.åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Detta ska göras genom schablonavdrag (föräldraavdrag) från barnets behov av hjälp med grundläggande behov och andra personliga behov enligt 9 a § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Föräldraavdrag ska fastställas med hänsyn till barnets ålder och göras dels från grundläggande behov, dels från andra personliga behov. Avdrag ska dock inte göras till den del hjälpbehovet avser 1 Senaste lydelse 2020:440. 1. andning, 2. åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges, 3. måltider i form av sondmatning, 4. åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider, 5. grundläggande behov från och med den månad då barnet fyller , 6. andra personliga behov före den månad då barnet fyller , eller 7. andra personliga behov från och med den månad då barnet fyller . Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om föräldraavdragens storlek. Om omvårdnadsbidrag lämnas får det inte påverka bedömningen enligt Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen 1.meddela ytterligare föreskrifter om sådana belopp som avses i 11 § första och andra styckena, och 2. meddela föreskrifter om i 2. meddela föreskrifter om i vilken omfattning tid som avses i vilken omfattning tid som avses i 9 a § andra stycket 1 och 2 lagen 9 a § fjärde stycket 1 och 2 lagen (1993:387) om stöd och service till (1993:387) om stöd och service till 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för assistansersättning som avser tid före ikraftträdandet. 2Senaste lydelse 2018:555. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 9 a och 9 f §§ lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ska ha följande lydelse. 9 § 2 avses personligt utformat stöd 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med andning, sin behöver hjälp med ett eller flera personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som 1. andning, förutsätter ingående kunskaper om 2. personlig hygien, 3. måltider, läggande behov). 4. av- och påklädning, andning eller med måltider i form av sondmatning ska anses som 6. stöd som den enskilde behöver på grund av en psykisk funktions- nedsättning för att förebygga att han eller hon fysiskt skadar sig själv, någon annan eller egendom. Om den enskilde på grund av en och motiveringsinsatser för att han eller hon själv ska klara att till- som avses i första stycket 2–5, ska sådana insatser beaktas som en del av hjälpen med det grundläggande Hjälp med behov enligt första stycket 1 och 6 ska anses som hjälp med grundläggande behov, oavsett även hjälp med måltider i form av sondmatning och hjälp i form av Den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov har även rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om 1 Senaste lydelse 2020:441. 2021/22:214 behoven inte tillgodoses på annat sätt. Om behovet avser hjälp med andning, omfattar rätten till insats alla åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälpen ska kunna ges. Om behovet avser hjälp med måltider i form av sondmatning, omfattar rätten till insats alla åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Personlig assistans för andra personliga behov avser även 1.tid under den enskildes dygnsvila när en assistent behöver vara tillgänglig i väntan på att den enskilde behöver hjälp utan att det är fråga om tillsyn (väntetid), 2.tid under den enskildes dygnsvila när en assistent i stället behöver finnas till förfogande på annan plats i väntan på att den enskilde behöver hjälp (beredskap), och 3.tid när en assistent behöver vara närvarande i samband med en aktivitet utanför den enskildes hem på grund av att ett hjälpbehov kan förväntas uppstå. Den som har behov av mer än en personlig assistent , har rätt till två eller flera assistenter endast om möjligheterna att få bidrag enligt lagen (2018:222) om bostadsanpassningsbidrag eller hjälpmedel enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), har utretts. assistans bedöms för ett barn ska assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som det bortses från det hjälpbehov som med hänsyn till barnets ålder, med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständig- utveckling och övriga omständig- Detta gäller dock inte till den 2.åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges, 3.måltider i form av sondmatning, eller 4.åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider. Detta ska göras genom schablonavdrag (föräldraavdrag) från barnets behov av hjälp med grundläggande behov och andra personliga behov enligt 9 a §. Föräldraavdrag ska fastställas med hänsyn till barnets ålder och göras dels från grundläggande behov, 2 Senaste lydelse 2020:441. dels från andra personliga behov. Avdrag ska dock inte göras till den del hjälpbehovet avser 1. andning, 2. åtgärder som är direkt nödvändiga för att hjälp med andning ska kunna ges, 3. måltider i form av sondmatning, 4. åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider, 5. grundläggande behov från och med den månad då barnet fyller , 6. andra personliga behov före den månad då barnet fyller , eller 7. andra personliga behov från och med den månad då barnet fyller . Regeringen får meddela föreskrifter om föräldraavdragens storlek. Om omvårdnadsbidrag lämnas får det inte påverka bedömningen av behovet av personlig assistans. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för personlig assistans som avser tid före ikraftträdandet. 3Ärendet och dess beredning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över vissa frågeställningar inom personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (dir. 2020:3). Utredningen tillsattes mot bakgrund av en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet). Utredaren skulle se över möjligheten att stärka rätten till personlig assistans för stöd vid egenvårdsinsatser. Vidare skulle utredaren analysera och ge förslag på hur rätten till personlig assistans för behov av hjälp med tillsyn kunde stärkas. Utredaren skulle även göra en översyn av hur föräldraansvaret vid bedömningen av barns rätt till personlig assistans kunde smalnas av. överlämnades betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans –Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser (SOU 2021:37). I betänkandet lämnas förslag som avser egenvård, personlig assistans vid behov av sjukvårdande insatser, nya grundläggande behov samt stärkt personlig assistans för barn. En sammanfattning av betänkandet i nu relevanta delar finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i nu relevanta delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2021/04587). I propositionen behandlas förslagen i betänkandet med undantag av förslaget om personlig assistans i form av kontinuerligt stöd på grund av varaktig eller långvarig medicinsk problematik samt de förslag som rör egenvård och personlig assistans vid sjukvårdande insatser. Regeringen behandlar dessa frågor i lagrådsremissen Stärkt rätt till personlig assistans vid behov av egenvård, som beslutats denna dag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5. Regeringens funktionshinderspolitik utgår från internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Det nationella målet för funktions- hinderspolitiken är att med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnads- villkor och full delaktighet i samhället för personer med funktionsnedsätt- ning i ett samhälle med mångfald som grund. antogs det nationella målet för funktionshinder- Prop. 2021/22:214 politiken (prop. 2016/17:188). Fyra områden prioriterades: principen om universell utformning, befintliga brister i tillgängligheten, individuella stöd och lösningar för individens självständighet, och att förebygga och motverka diskriminering. I propositionen framhöll regeringen bl.a. att individuella stöd och lösningar kan vara avgörande för individens möjlighet till delaktighet. Men att sådant stöd bör ses som komplement i förhållande till den generella tillgängligheten i samhället och att det kan ses som kompensation av brister i samhällets utformning eller kompensation av funktionsförmåga. Exempel på lösningar som gavs var hjälpmedel, ledsagning och personlig assistans. Det angavs att sådana lösningar strävar efter att säkerställa oberoende, självbestämmande och självständighet hos individen och möjliggöra delaktighet i samhället. Vidare framhölls att det är nödvändigt att individuella stöd och lösningar håller hög kvalitet och hög rättssäkerhet, vilket bl.a. innebär att det finns likvärdighet över landet. Dessutom ska de präglas av en hög grad av självbestämmande för individen samt att individen har möjlighet att vara delaktig i utformning och beslut. blev FN:s konvention om barnets rättigheter () svensk lag. Det innebär ett förtydligande av att domstolar och rättstillämpare ska beakta de rättigheter som följer av . Barnets rättigheter ska beaktas vid avvägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. En inkorporering av bidrar till att synliggöra barnets rättigheter. Det är ett sätt att skapa en grund för ett mer barnrättsbaserat synsätt i all offentlig verksamhet. 4.3Grundläggande reglering om personlig assistans Av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, framgår att lagen innehåller bestämmelser om insatser för personer med bl.a. utvecklingsstörning eller andra stora och varaktiga funktionshinder som förorsakar betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattande behov av stöd eller service. I 7 § första stycket LSS föreskrivs att personer som omfattas av lagen har rätt till olika insatser enligt 9 § om de behöver sådan hjälp i sin livsföring och om deras behov inte tillgodoses på annat sätt. Enligt 9 § 2 är en av insatserna biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till skäliga kostnader för sådan assistans. Med personlig assistans avses enligt 9 a § första stycket LSS ett personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med andning, sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den 2021/22:214 funktionshindrade (grundläggande behov). Av andra stycket i paragrafen framgår att den som har behov av personlig assistans för sina grundläggande behov även har rätt till sådan insats för andra personliga behov om behoven inte tillgodoses på annat sätt. Om en person behöver personlig assistans för grundläggande behov som i genomsnitt omfattar , kan han eller hon ha rätt till statlig assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken. 4.4Innebörden av insatsen personlig assistans enligt förarbetena till LSS Införandet av insatsen personlig assistans var en betydelsefull nyhet 1994 när LSS ersatte den tidigare lagstiftningen om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Insatsen ägnades därför stort utrymme i propositionen om stöd och service till vissa funktionshindrade (prop. 1992/93:159 s. 63–68). Personer som behöver mycket omfattande hjälp eller hjälp av mycket privat karaktär borde enligt propositionen ges ett avgörande inflytande på vem som ska ge hjälpen. Assistansen skulle dock vara förbehållen krävande eller i olika avseenden komplicerade situationer, i regel av mycket personlig karaktär. Avgörande borde vara att den enskilde behöver personlig hjälp för att klara sin hygien, för att klä sig och klä av sig, för att inta måltider eller att kommunicera med andra. I kommentaren till lagrummet (a. prop. s. 174 f.) upprepas att rätten till personlig assistans är avsedd att omfatta svårt funktionshindrade som behöver hjälp med den personliga hygienen, med intagande av måltider och med annan personlig service. Den enskilde ska ha ett klart behov av personlig assistans i de situationer det är fråga om. Det ska finnas ett behov av assistans för att klara sådana mycket personliga angelägenheter som den personliga hygienen, att inta måltider eller att kommunicera. Insatsen bör alltså vara förbehållen krävande eller i olika avseenden komplicerade fall. Något krav på att stödbehovet ska ha en viss tidsmässig omfattning finns inte. Dock har tidsfaktorn givetvis betydelse. Ju större stödbehovet är desto mer talar omständigheterna för att den enskilde har rätt till biträde av assistent. Definitionen av personlig assistans i 9 a § LSS infördes . Ändringarna ansågs som förtydliganden i regelsystemet utan någon förändring av de grundläggande principerna för personlig assistans. I propositionen Vissa frågor om personlig assistans (prop. 1995/96:146 s. 13) anfördes att det borde klargöras att personlig assistans ska avse individuellt anpassade hjälpinsatser åt den som på grund av sitt funktionshinder behöver praktisk hjälp i vardagliga situationer. Det skulle tydliggöras vilka hjälpbehov som, efter en individuell prövning, krävs för att personlig assistans ska komma i fråga. Klargörandet innebar att det främst var personer med fysiska funktionshinder och med de mest omfattande behoven som blev berättigade till insatsen personlig assistans. Personer som helt eller i stor utsträckning själva klarar av att sköta sina personliga behov och som enbart har behov av motivations- och aktiveringsinsatser borde inte ha rätt till personlig assistans. Undantagsvis borde även personer med psykiska funktionshinder kunna vara berättigade till personlig assistans. kunna vara fallet där karaktären och omfattningen av det psykiska Prop. 2021/22:214 funktionshindret ställer krav på sådan praktisk hjälp som är en förut- sättning för att den enskildes grundläggande behov ska kunna tillgodoses. godtog i huvudsak förslagen i propositionen, men gjorde en viss ändring av lydelsen av den nya 9 a §. Ändringarna innebar dels att det gjordes ett tillägg om att funktionshindren skulle vara ”stora och varaktiga”, dels att ”praktisk hjälp” ändrades till endast ”hjälp”, dels att de grundläggande behoven utökades med ”annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade”. I socialutskottets betänkande (bet. 1995/96:SoU 15 s. 12) angavs bl.a. att införandet av en definition i LSS av begreppet personlig assistans inte fick innebära att någon grupp som enligt praxis omfattades av lagstiftningen helt utestängdes från insatsen personlig assistent. Personer med enbart psykiska funktionshinder borde enligt utskottet även i fortsättningen vara berättigade till personlig assistans i vissa speciella fall, nämligen där karaktären och omfattningen av det psykiska funktionshindret medförde behov av hjälp med de grundläggande behoven. Utskottet anförde att en person på grund av sitt funktionshinder kan vara helt ur stånd att själv klara sin hygien eller få i sig mat. Den i propositionen föreslagna lydelsen av 9 a § borde enligt utskottet ändras i enlighet med det anförda. beslutade i enlighet med utskottets förslag. 4.5Det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade 4.5.1Behovets innebörd enligt rättspraxis I Högsta förvaltningsdomstolens (HFD) avgörande HFD 2020 ref. 7 sammanfattas rättspraxis kring det grundläggande behovet annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade. Av HFD:s beskrivning av rättsläget framgår i huvudsak följande (se p. 24–29 i avgörandet). Syftet med att införa en definition av personlig assistans var inte att vidga tillämpningsområdet avseende vilken typ av behov som den enskilde ska behöva hjälp med utan det skulle alltjämt vara fråga om de i tidigare förarbeten angivna basala behoven, under förutsättning att hjälpen är av mycket integritetskänslig karaktär (jfr HFD 2015 ref. 46). Den ursprungliga tanken var alltså inte att tillägget ”annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade” skulle utgöra ett självständigt grundläggande behov. Regleringen bör i stället förstås så att psykiskt funktionsnedsatta personer kan få personlig assistans för kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser som syftar till att förmå personen att själv tillgodose något av de grundläggande behoven (jfr RÅ 2000 not. Hjälpen är då inte av praktisk natur eftersom personen i fråga rent fysiskt har förutsättningar för att klara detta, men stödet ska ändå anses utgöra ett grundläggande behov. Hjälpen måste emellertid vara av kvalificerad natur och innebära något mer än vägledning, påminnelser och instruktioner. 2021/22:214 allmänt stöd utgör inte ett grundläggande behov, men kan däremot vara ett annat personligt behov (prop. 1995/96:146 s. 13, jfr RÅ 1997 ref. 28 och RÅ 2003 ref. 33 samt RÅ 2010 ref. 17).