prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — I statens budget anvisades anslaget . Orsaken till att det inte blev något utfall är att kommissionen inte fattade beslut om att godkänna programmen . Tabell 2.98 UO 19 Beställningsbemyndiganden Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. Behovet av att fatta långsiktiga beslut, med stöd av bemyndigande, har varit mindre än vad som tidigare beräknats. Orsaken till att hela beställningsbemyndigandet inte nyttjades var för att beslut inte fattats om medfinansiering av Fonden för en rättvis omställning p.g.a. att kommissionen inte fattade beslut om att godkänna programmet. Dessutom har vissa förseningar med anledning av pandemin påverkat projektgenomförandet. Verksamheten inom regionalfondsprogrammen, som finansieras av anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 och anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027, omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Orsaken till att beställningsbemyndigandet inte nyttjades var att kommissionen inte fattade beslut om att godkänna programmen . RiR 2021:2 Transportbidraget – bristande underlag och oklar måluppfyllelse har granskat om transportbidraget på ett effektivt sätt bidrar till att nå avsedda syften och därigenom målet för den regionala utvecklingspolitiken, som bidragets klimatpåverkan regelbundet bedöms och beaktas. Regeringen har i skrivelsen om transportbidraget (skr. 2020/21:210) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:NU5, rskr. 2021/22:24). 2.6.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar områdena Miljöpolitik och Miljöforskning. Området Miljöpolitik avser bl.a. frågor som rör klimat, naturvård och havs- och vattenvård. Området Miljöforskning består främst av forskning om miljö, klimat och samhällsbyggande bl.a. vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Tabell 2.99 UO 20 Anslag Åtgärder för värdefull natur -2,4 Sanering och återställning av -43,1 Åtgärder för havs- och -3,7 -63,4 Skydd av värdefull natur -0,9 -26,3 Stöd för gröna och trygga -0,9 -64,5 Åtgärder för ras- och -65,7 -2,0 Utfallet uppgick till och blev därmed (3,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2020 blev utgifterna (52,) högre. Spridningen av covid-19 fortsatte påverka saneringsarbete och anslaget för sanering Utfallet för anslag 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden uppgick till , vilket är (43,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror framför allt på konsekvenser av covid-19 genom att länsstyrelser och kommuner behövt omprioritera sin verksamhet samt att tidsplaner och genomförande för upphandlade entreprenader och resursbrist hos huvudmän har medfört att flera projekt har försenats eller senarelagts. Utgifterna för klimatbonus högre än beräknat – bonuspremier för 123 231 fordon betalades ut Utfallet för anslaget 1:8 Klimatbonus blev . Det är (65,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisade ytterligare eftersom antalet bilar som var berättigade till bonusen blev fler än beräknat. Jämfört med föregående år blev utgifterna (131,) högre, vilket beror på att antalet bilar berättigade till bonus har ökat. 123 231 fordon, vilket är 66 094 fordon fler än 2020. Klimatbonusen ingår i det s.k. bonus–malus-systemet som infördes och ersatte den tidigare supermiljöbilspremien. Systemet innebär att miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Lägre utgifter än beräknat för internationella klimatinvesteringar Utfallet för anslag 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar uppgick till , vilket är (63,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror framför allt på att inga nya åtaganden har ingåtts. Det beror också på lägre utgifter än beräknat för digitaliseringen av ansöknings- processen för handel med utsläppsrätter. Det blev också lägre utgifter för insatser inom ramen för , främst på grund av att spridningen av covid-19 gjort det svårt att etablera samarbetsavtal med andra länder. Lägre utfall för klimatinvesteringar inom industrin än anvisat Utfallet för anslaget 1:19 Industriklivet uppgick till . (64,) lägre än anvisat i statens budget. Att utfallet blev lägre beror på att söktrycket varit lägre än beräknat och att ansökningar har blivit försenade inom omfattande projekt. Klimatinvesteringarna högre jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefullnatur uppgick till , vilket är högre än föregående år. Det beror främst på att mer har betalats ut för skötsel av arter och naturtyper i skyddade områden. Dessutom har mer betalats ut för skötsel av våtmarker. Utfallet för anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur blev (90,) högre jämfört med . Det beror bl.a. på att ersättningen till markägare är högre än 2020 och att flera avtal till högre belopp har ingåtts. har fattat 672 beslut, 219 fler än 2020, om ekonomisk ersättning för skydd av värdefulla områden. Utfallet för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar blev (100,) högre jämfört med . beviljades 723 ansökningar inom Klimatklivet. Det är 214 fler beviljade ansökningar än föregående år. Antalet inkomna ansökningar uppgick till 1 605, vilket är 586 fler än föregående år. Av de inkomna ansökningarna avser laddstationer. Klimatklivet är ett investeringsstöd till lokala och regionala åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Utfallet för anslag 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs uppgick till , vilket är högre än föregående år. Det beror på att bidragen under anslaget fr.o.m. kan finansiera hela kostnaden för vidtagna åtgärder. Det har i sin tur lett till högre utbetalt belopp och flera ansökningar . Tabell 2.100 UO 20 Beställningsbemyndiganden Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur Stöd för gröna och trygga samhällen Åtgärder för ras- och skredsäkring längs för miljö, areella näringar och Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till Skillnaden för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden beror framför allt på att antalet ansökningar om sanering blev lägre än förväntat samt att flera projekt senarelagts som en av konsekvens från covid-19. Skillnaden för anslaget 1:19 Industriklivet uppgick till . Det beror på förseningar för flera större ansökningar och en större nedskrivning av ett pågående projekt. Skillnaden för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning beror bland annat på att det har varit mycket få utlysningar inom det internationella området då det nya ramprogrammet Horisont inte kommit igång med utlysningar som planerat. iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. () har lämnat årsredovisningen till regeringen . Enligt 2 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheten senast den lämna en årsredovisning till regeringen. har lämnat årsredovisningen för sent och följer därför inte förordningens krav. Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Det är främst , och som ansvarar för att genomföra åtgärderna inom området. Tabell 2.101 UO 21 Anslag -3,7 -15,8 -2,2 -91,4 -44,7 -1,6 -26,2 Utfallet uppgick till och blev därmed (26,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2020 blev utgifterna (0,) lägre. Lägre utgifter än beräknat i statens budget för infrastruktur för elektrifiering av tunga transporter Utfallet för anslaget 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter uppgick till , vilket är (91,) lägre än anvisat i statens budget. Anslaget får användas för utgifter för stöd till publika stationer för snabbladdning av laddfordon för tillgänglighet längs större vägar och för stöd till infrastruktur för elektrifiering av tunga transporter genom statisk laddning eller tankning. Att utfallet blev så mycket lägre än anvisat beror på att inget stöd till regionala elektrifieringspiloter för tunga transporter har betalats ut. Utbetalning av stöd sker efter beslut av regeringen. Skattereduktion för grön teknik ersatte solcellsstödet ersatte en skattereduktion för personer som gör gröna investeringar de tidigare stöden för solceller, lagring av egenproducerad energi samt för installation av laddningspunkter till elfordon. Skattereduktionen ges för kostnaderna för arbete och material för installation av solceller, för installation av lagring av egenproducerad elenergi och för installation av laddningspunkter till elfordon. Utfallet för anslaget 1:7 Energiteknik uppgick till . (44,) lägre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare totalt . Att utfallet blev lägre än beräknat beror främst på att antalet utbetalningsansökningar om solcellsstöd blev lägre än beräknat. Det är länsstyrelserna som betalar ut stödet till slutmottagarna. Tabell 2.102 UO 21 Beställningsbemyndiganden Insatser för förnybar elproduktion Infrastruktur för elektrifierade transporter Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är till stor del hänförlig till anslaget 1:4 Energiforskning. Det beror på att det för anslaget finns behov av ett stort bemyndigande för att möjliggöra långsiktiga och omfattande åtaganden, som exempelvis storskaliga demonstrationsanläggningar. Ingående åtaganden för energiforskning har minskat något jämfört med . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden för anslaget 1:7 Energiteknik beror på att få åtaganden kunde ingås då arbetet med att införa en ny förordning för stöd till infrastruktur för elektrifiering av tunga transporter med fokus på regionala nätverk drog ut . Vidare finns ett större bemyndigande för anslaget 1:8 Elberedskap för att kunna svara upp mot totalförsvarets behov av investeringar . Skillnaden mellan bemyndigande och utestående åtaganden beror till stor del på att några åtgärder, bl.a. för ödrift, ännu inte har påbörjats. Tabell 2.103 UO 21 Utlåning Delägarlån eller borgen till bolag i vilka Lån till företag som bedriver elnätsverksamhet enligt ellagen Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . Utestående lån vid utgången av 2021 var . Tabell 2.104 UO 21 Låneramar för samhällsinvesteringar Svenska kraftnäts lån i och utanför Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . finansierar sina investeringar med lån i . ökade dock intäkterna från kapacitetsavgifter så kraftigt att affärsverket kunde amortera alla lån i . Utlåningen uppgick till . har nya lån tagits för var samtliga lån amorterade och utestående lån 2021 uppgår till . RiR 2021:21 Systemet med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål har granskat systemet med energideklarationer av byggnader. Regeringen har i skrivelsen om systemet med energideklarationer (skr. 2021/22:24) redovisat vilka åtgärder som vidtagits och avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:CU14, rskr. 2021/22:160). Utgiftsområdet omfattar transportpolitiken och politiken för informationssamhället Tabell 2.105 UO 22 Anslag -11,1 -12,5 -4,6 -2,1 -0,7 -27,5 -80,4 -47,2 Bidrag för upprätthållande av -70,7 -3,6 -10,4 -1,0 -2,5 Utfallet uppgick till och blev därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2020 blev utgifterna (10,) högre. ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byggande och drift av statliga vägar och järnvägar. Hur mycket investerar bestäms av anvisade anslag, de lån som tar upp och de tillskott myndigheten får via medfinansiering i form av externa bidrag. Utfallet som redovisas här utgörs av endast den verksamhet som finansieras med anslag. Den största delen av utgifterna under utgiftsområdet återfinns under två trafikslagsöverskridande anslag. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur används för investeringar och andra åtgärder för att utveckla transportsystemet och anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur används för att vidmakthålla den befintliga infrastrukturens funktion. Kompensation för minskade intäkter från banavgifter och senareläggning av projekt Utfallet för anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur uppgick till , vilket är (11,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på senareläggningar av olika projekt. Det beror också på ett lägre ränteläge som i sin tur gett lägre räntekostnader för exempelvis lån för järnvägar. Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (2,) högre än anvisat i statens budget. Operatörer av såväl persontrafik som godstrafik på järnväg har påverkats ekonomiskt av covid-19-pandemin. så att helt eller delvis kunde avstå från att ta ut banavgifter. Dessutom anvisades ytterligare eftersom numera ska betala skatt på förbrukning av el inom tågtrafiken. I samband med att lagen om skatt på energi (1994:1776) ändrades har inte längre avdragsrätt för den skatten. belastades därför anslaget med i skatt på el för perioden juni–. Spridningen av covid-19 medförde att efterfrågan på godstransporter på järnväg minskade. För att undvika överflyttning av godstransport från järnväg till väg tillfördes anslaget ytterligare som miljökompensation. Utvidgat anslag för utlåning till leverantörer av flygtrafiktjänst Utfallet för anslag 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser uppgick till , vilket är (235,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare och ändamålet med anslaget utvidgades så att det även får användas för utlåning i enlighet med de utbetalningar som gjordes tidigare . Jämfört med föregående år blev utgifterna högre. Det beror främst på att har lånat ut medel till leverantörer av flygtrafiktjänst vid icke statliga flygplatser för intäktsbortfall till följd av den fortsatta spridningen av sjukdomen covid-19. I normala fall finansieras dessa delar av flygtrafiktjänst vid regionala flygplatser via den svenska undervägsavgiften. Europeiska unionen (EU) ger normalt bidrag till projekt och studier för investeringar i transportinfrastruktur som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN). Bidragen från EU redovisas på inkomstsidan av statens budget (inkomsttitel ) och de aktuella projektens utfall belastar sedan anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Bidragen från EU är en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar i transportinfrastruktur. Utfallet för anslaget blev , vilket är (325,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare eftersom beloppet som belastar anslaget blev högre än beräknat. De största bidragen avsåg markutrustning för signalsystem, ERTMS, på som uppgick till och åtgärder för intelligenta transportsystem som uppgick till . Högre bidrag till upprätthållande av kollektivtrafiken på grund av fortsatt spridning av covid-19 Precis som har råd, restriktioner och smittbegränsande åtgärder till följd av spridningen av covid-19 medfört ett minskat resande och därmed lägre biljettintäkter för såväl kollektivtrafik som flygtrafik och sjöfart. Utfallet för anslaget 1:15 Sjöfartsstöd uppgick till , vilket är (27,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att sjöfarten har minskat till följd av spridningen av covid-19. Utfallet för anslag 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare på grund av den fortsatta spridningen av covid-19. Anslaget har använts för statsbidrag till kollektivtrafik som organiseras av regionala kollektivtrafikmyndigheter. I ändringsbudget anvisades anslaget 1:20 Tillskott till . Hela anslaget utnyttjades för att stärka ekonomi till följd av covid-19. Större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan ökar jämfört med I tabell 2.106 och tabell 2.107 jämförs utfallen för anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med utfallet för motsvarande anslag föregående år. Tabell 2.106 Utveckling av statens transportinfrastruktur Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån för järnvägar Räntor och återbetalning av lån för vägar Bidrag till och Öresundsbrokonsortiet Större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan Större väginvesteringar enligt nationell plan Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar Planering, stöd och myndighetsutövning Summa anslag, utveckling av statens transportinfrastruktur Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (6,) högre än 2020. De största utgifterna under anslaget är större järnvägsinvesteringar enligt nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen (nationell plan) för perioden –2029. Dessa utgifter uppgick till , en ökning med (19,). Som exempel på stora järnvägsprojekt som ingår i den nationella planen och som påbörjats eller pågick kan nämnas: ––Hamra, dubbelspår och tunnelprojektet, en del av utbyggnaden till dubbelspår längs –Ostlänken, nytt dubbelspår –, projektet är en del av det nya stambanenätet på järnväg –Flackarp–, utbyggnad till fyra spår –, planskildhet, en ombyggnad till planskilda järnvägsspår vid som är en knutpunkt i det västsvenska järnvägssystemet –Ökad kapacitet för sträckan –Kalhäll (), en utbyggnad från två till fyra spår nordväst om – Införande av () –. Utgifterna för större väginvesteringar enligt nationell plan uppgick till , vilket är (12,) lägre jämfört med föregående år. Som exempel på stora vägprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick kan nämnas , som omfattar en ringled runt med E4 och E12. Även ombyggnation till motorväg för sträckan E20 –. Tabell 2.107 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av vägar Bärighet och tjälsäkring av vägar Bidrag för drift av enskild väg Drift, underhåll och trafikledning på järnväg Summa anslag, vidmakthållande av statens Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev Det är en ökning med (12,) jämfört med föregående år. Utgifterna för vidmakthållande järnväg ökade med (13,) och uppgick till . Utökat stöd för bredbandsutbyggnad jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation uppgick till , vilket är (83,) högre jämfört med föregående år. Det beror i huvudsak på att har betalats ut i stöd för bredbandsutbyggnad. Stödet är inte nytt men har utökats jämfört med föregående år. Tabell 2.108 UO 22 Beställningsbemyndiganden Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och 1:11 Trängselskatt i . För anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur uppgår skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Differensen beror i huvudsak på att det inträffat senareläggningar i väg- och järnvägsobjekt samt trimning- och miljöåtgärder jämfört med den prognos hade . För anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur är skillnaden Differensen förklaras huvudsakligen av att underhållsåtgärder och reinvesteringar inte kontrakterats som planerats eftersom det varit brist på personal, maskiner och material hos såväl myndighetens leverantörer som inom . För anslaget 1:7 Trafikavtal uppgår skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Differensen beror huvudsakligen på att kontraktssumman för de avtal som tecknades för nattågstrafiken varit lägre än beräknat. För anslaget 1:11 Trängselskatt i är skillnaden . Differensen beror i huvudsak på att bedömt att en mindre del av investeringen i tunnelbaneutbyggnaden i (Stockholmsöverenskommelsen) ska redovisas mot bemyndigandet. Istället kommer anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur belastas i högre utsträckning. För anslaget 1:14 Trängselskatt i är skillnaden . Differensen beror i huvudsak på att bedömer att en mindre del av det utestående åtagandet på kontrakten inom ramen för Västsvenska paketet ska belasta anslaget. Istället kommer anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur belastas i högre utsträckning. Tabell 2.109 UO 22 Utlåning Anm.: Tabellen omfattar utlåning finansierad med upplåning i . 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för är priser, exklusive räntor och mervärdesskatt. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på för utlåning. Utestående lån vid utgången av 2021 var . Lånet till () får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och ränta. Lånet uppgick vid utgången av 2021 till . Enligt uppgick mervärdesskatten till och räntan till i löpande priser, fram till . Utnyttjad ram exklusive dessa poster var därmed i löpande priser, vilket motsvarades av priser. Tabell 2.110 UO 22 Garantier Pensionsgaranti (inkl. efterborgen), (inkl. , Posten Meddelande AB4 Kreditgarantier för lån till flygföretag 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379. 1995/96:65, bet 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97. 1992/93:100; bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50. 4I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per 5Den beslutade garantiramen (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116) uppgår endast till 33 600 000 CHF. Resterande åtagande om uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket . 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116 och 26 § i Eurofimas statuter. Källa: Valutakurser från per (CHF = 9,8545). Tabell 2.111 UO 22 Låneramar för samhällsinvesteringar lång- och kortfristiga lån i eller utanför lån i och utanför