prop · H903115 · 2022-03-11 00:00:00 — Mot bakgrund av användning av kemiska vapen i samt mordförsöket mot den ryska oppositionspolitikern med ett kemiskt stridsmedel, förlängde EU den tematiska sanktionsregimen (inrättad 2018). EU har fortsatt uttryckt stöd för Organisationen för förbud mot kemiska vapens uppdrag att identifiera ansvariga för kemvapenattacker och deltog i arbetet i det internationella partnerskapet mot straffrihet för kemvapenanvändning. EU bidrog till projekt till stöd för konventionen mot biologiska stridsmedel och toxinvapen (B-vapenkonventionen) och talade vid dess expertmöten. Arbetet med att genomföra EU-strategin för bekämpning av illegal spridning av små och lätta vapen fortsatte. EU uttryckte stöd för konventionen om klusterammunition och fattade beslut om ett nytt projektstöd för stärkt genomförande av . Inför konventionen om vissa konventionella vapens översynskonferens antog EU gemensamma rådsslutsatser och bidrog till projekt till stöd för konventionens genomförande. EU har fortsatt att främja säkerhet och långsiktig hållbarhet och motverka en kapprustning i rymden, bl.a. genom ett samordnat deltagande i FN:s generalförsamlings första utskott. EU:s medlemsstater bidrog till att en resolution kunde antas om att inrätta en arbetsgrupp för att ta vidare arbetet om ansvarsfullt uppträdande i rymden. Resultaten av EU:s översynsarbete om den gemensamma ståndpunkten om vapenexport har genomförts . EU och dess medlemsstater har bidragit till genomförandet av vapenhandelsfördraget (ATT), bl.a. genom projekt som syftar till att stärka statsparternas nationella exportkontrollssystem. 20.8.2Produkter med dubbla användningsområden EU:s medlemsstater fortsatte arbetet med att tillämpa FN:s säkerhetsrådsresolutioner om icke-spridning och uppfylla åtaganden i de internationella exportkontrollregimer som reglerar produkter med dubbla användningsområden. antogs en uppdaterad förordning om produkter med dubbla användningsområden (2021/821). har EU genomfört FN-sanktioner samt förstärkt, förlängt eller på annat sätt justerat befintliga sanktioner när det gäller ett stort antal geografiska samt tematiska sanktionsregimer. EU har listat ett antal personer och enheter under EU:s globala sanktionsregim för mänskliga rättigheter som antogs 2020. EU har också beslutat om en ny sanktionsregim med anledning av situationen i . avslutade EU sanktioner mot personer som konstaterats vara ansvariga för förskingring av statliga medel i . EU:s utrikespolitiska arbete mot terrorism har vägletts av Europeiska rådets slutsatser om EU:s externa antiterrorismpolitik som antogs . Engagemanget innebär bl.a. ett ökat fokus på politiskt motiverad våldsbejakande högerextremism, liksom ett fortsatt nära samarbete med länder i närområdet. Vissa EU-delegationer i bl.a. och samt i söder om har förstärkts med antiterrorismexperter. EU har fortsatt att delta i förhandlingarna om cyberfrågor inom . Som en del i utvecklingen av EU:s s.k. diplomatiska verktygslåda för att hantera och bemöta statsunderstödda cyberangrepp har sanktionslistningar uppdaterats under den tematiska sanktionsregimen för cyberfrågor på EU-nivå. Den övergripande målsättningen med EU:s arbete mot hybridhot är att stärka samordningen inom EU och mellan dess medlemsstater i syfte att stärka förmågan att identifiera, förstå och bemöta olika slags hybridhot. Covid-19-pandemin har satt fokus på hybridhot som desinformation och cyberangrepp. Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (EEAS) har utökat sitt arbete mot desinformation. för en säkerhetsunion 2020–2025 innehåller tydliga skrivningar om hybridhot. Hybridhot fortsätter att vara ett prioriterat område i samarbetet mellan EU och Nato. 20.13Konsulära frågor och krisberedskap EU:s medlemsstater arbetar löpande med informations- och erfarenhetsutbyte för att utarbeta effektiva samarbetsformer och synergier på det konsulära området. Ansträngningarna har särskilt fokuserat på covid-19-arbetet. Informationsutbyte och EU-samverkan har ägt rum vid flera konsulära kriser bl.a. i samband med försämrade säkerhetslägen i , , , och . Arbetet med att ta fram och uppdatera EU-gemensamma krisberedskapsplaner, bl.a. i ljuset av utträde, och genomföra konsulära krisövningar fortlöper. Arbetet med en ny provisorisk EU-resehandling, dvs. en handling som är gemensam för alla EU:s medlemsstater och som temporärt kan ersätta ett förlorat nationellt EU-pass, är inne i slutskedet. På grund av covid-19-pandemin har arbetet dragit ut . En utvärderingsanalys om genomförandet av direktivet om konsulärt skydd pågår och förväntas presenteras . Direktivet handlar om samordnings- och samarbetsåtgärder för att underlätta konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer. Arbetet med att förbereda EU:s deltagande i () tolfte ministerkonferens har pågått med fokus dels på multilaterala och plurilaterala förhandlingar inom WTO, dels på att staka ut en väg framåt för organisationen. sköts dock upp med kort varsel med anledning av covid-19-pandemin. 21.2Regionala och bilaterala frihandels- och investeringsskyddsavtal har framsteg gjorts i flera avtalsförhandlingar. Förhandlingar om ett uppdaterat handelsavtal är nära ett avslut med efter två förhandlingsrundor och flera intersessionella förhandlingsmöten , men en principöverenskommelse har ännu inte nåtts. Två förhandlingsrundor hölls med och två med . Med genomfördes två förhandlingsrundor om ett frihandelsavtal. Beträffande frihandelsavtalet med har EU:s handelspolitiska kommitté fokuserat på genomförande och uppföljning av avtalet samt återrapportering från dess olika underkommittéer. Vid ledarmötet mellan och enades man om att återuppta de förhandlingar om ett frihandelsavtal som avbröts 2013 och om att inleda parallella separata förhandlingar om ett investeringsskyddsavtal och ett avtal om geografiska ursprungsbeteckningar. Förhandlingarna om ett investeringsavtal mellan och , som hade pågått , resulterade i en principöverenskommelse på politisk nivå om ett avtalspaket omfattande marknadstillträde, jämn spelplan och hållbar utveckling. Efter att under den globala MR-sanktionsregimen antog sanktioner mot fyra individer och en enhet med anledning av överträdelser mot de mänskliga rättigheterna i Xinjiang i västra antog motsanktioner mot en rad personer och organisationer i . antog en resolution om att arbetet för att ratificera investeringsavtalet inte kunde fortsätta så länge de kinesiska motsanktionerna kvarstod. Inom ramen för de bredare hållbarhetskapitlen i EU:s frihandelsavtal är jämställdhet, miljö och klimat områden som integrerats alltmer, t.ex. i nya avtal. EU:s arbete med hållbart företagande Kommissionen aviserade, i arbetsprogrammet , ett initiativ om hållbar bolagsstyrning. Det kan inkludera förslag som rör bolagsrätten och tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor. Regeringen svarade på kommissionens konsultation om obligatorisk tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor samt ledningens skyldigheter och hållbar bolagsstyrning . Initiativet har skjutits upp ett flertal gånger och väntas nu presenteras . Överläggning med civilutskottet ägde rum . Arbetet med att modernisera gällande regler inom OECD-arrangemanget för exportkrediter fortsatte. EU föreslog 2020 en uppdatering av regelverket om kolkraftsrelaterade projekt i samband med förhandlingar mellan parterna i konsensusöverenskommelse om exportkrediter. Förslaget syftade till att överbrygga motsättningen mellan parternas åtaganden att uppfylla långsiktiga mål och bestämmelser som fortfarande gjorde det möjligt att stödja export av koleldade kraftverk och den globala värdekedjan för energikolkraftproduktion. Beslut om EU:s inriktning i förhandlingen inom fattades av rådet . Efter intensiva förhandlingar antog rådet sitt förhandlingsmandat . Förslaget, som syftar till att möjliggöra större marknadstillträde för EU-aktörer i offentlig upphandling i tredjeland på reciprok basis, har behandlats i handelsutskott . Trepartsmöte kommer att inledas när har antagit sin slutliga ståndpunkt. 21.6Plurilaterala förhandlingar om e-handel Plurilaterala förhandlingar om e-handel har fortsatt mellan drygt åttio länder inklusive EU. Målsättningen är att slutföra förhandlingarna till WTO:s trettonde ministerkonferens, preliminärt 2023. Syftet med förhandlingarna är att förbättra villkoren för den globala elektroniska handeln till förmån för företag och konsumenter och att skapa nya möjligheter att främja inkluderande och hållbar tillväxt och utveckling. Förhandlingarna har skett inom ramen för det förhandlingsmandat som antogs av rådet för utrikes frågor (handel) . 2021/22:115 21.7 Det arbete som initierade om handel för hälsa och som sedan övergick i ett EU-gemensamt initiativ har diskuterats inom () . Målsättningen är att få en multilateral överenskommelse. har drivit på och stöttat kommissionen i arbetet med en deklaration med tydliga åtaganden för att underlätta handeln med kritiska varor, öka produktion och förenkla distribution för att bekämpa pandemin. 22 EU som global utvecklingspolitisk aktör antogs programmet Global Europe (NDICI), EU:s nya utrikesinstrument för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete. Instrumentet finansierar unionens globala prioriteringar fram och har en total budget om i löpande priser. Global Europe är resultatet av en sammanslagning av flera tidigare finansieringsinstrument, vilket syftar till att garantera ett mer samstämmigt externt agerande från EU. Instrumentet består av tre delar: en geografisk del, en tematisk del och en del för snabbinsatsåtgärder. Det innehåller också en buffert för nya utmaningar och prioriteringar som ska möjliggöra finansiering vid oförutsedda omständigheter eller nya initiativ, till exempel vid en kris eller en efterkrissituation. Team Europa-ansatsen, EU:s globala respons på covid-19 pandemin, har vidareutvecklats till en helomfattande strategisk ansats för gemensamt agerande av EU på utvecklingsområdet. Ansatsen fokuserar på att samordna politisk och finansiell mobilisering för att bl.a. möta humanitära behov och skapa motståndskraft i hälsosystem. Nya rådsslutsatser antogs . antogs rådsslutsatser om hur den europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering kan effektiviseras och understödja infriandet av EU-prioriteringar på utvecklingsområdet. presenterade EU en ny global konnektivitetsstrategi, Global Gateway Initiative, som bl.a. omfattar infrastruktursatsningar i utvecklingsländer. Strategin ska mobilisera investeringar på . EU:s arbete med att uppnå samstämmighet i utvecklingspolitiken har fortsatt. I rådets slutsatser om Agenda 2030 som antogs lyftes vikten av att säkerställa samstämmighet för hållbar utveckling som en central del i genomförandet av Agenda 2030. Rådet antog slutsatser om klimat- och energidiplomati som ett led i att förstärka den gröna given med en extern dimension. Slutsatserna konstaterade att de av människan orsakade klimatförändringarna utgör ett existentiellt hot mot mänskligheten och att de internationella åtagandena är otillräckliga. Slutsatserna redogjorde för EU:s åtaganden och behovet av att EU fortsätter arbeta med frågan internationellt, inte minst när det gäller att förmå fler länder att presentera ambitiösa klimatplaner, s.k. nationella klimatåtaganden (NDO). Detta i enlighet med , inför i . välkomnade kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik ett koncept för en integrerad ansats för klimatrelaterade säkerhetsrisker. 22.4EU:s humanitära bistånd och EU:s roll som humanitär aktör har generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder bidragit med i humanitärt bistånd och civilskyddsbistånd. antogs kommissionens meddelande EU:s humanitära insatser – nya utmaningar, samma principer. I meddelandet föreslog kommissionen bl.a. åtgärder för att bemöta ökande humanitära behov globalt, den växande klyftan mellan dessa behov och tillgänglig humanitär finansiering, samt minskad efterlevnad av internationell humanitär rätt. Efterföljande rådsslutsatser antogs . Kommissionen är en viktig aktör inom global hälsa, en position som ytterligare befästs under den fortsatta covid-19-pandemin. Arbetet för ett samlat och koordinerat arbete inom Team har intensifierats, inte minst när det gäller hälsofrågorna och särskilt frågorna om global tillgång till vaccin, diagnostik och behandling har varit särskilt prioriterade . Kommissionen bidrog tidigt till att skapa en plattform, Access to Accelerator. för vaccin mot covid-19 har en uttalad ambition att bidra till global tillgång till vaccin. Kommissionen har tillsammans med medlemsstaterna bidragit med såväl finansiella resurser som donationer av vaccindoser framför allt genom stöd och samarbete med det globala vaccinationsprogrammet Covax. har även förslag om ett pandemifördrag presenterats. Inom ramen för den arbetsgrupp som WHO etablerat har arbete bedrivits att besluta om att inleda formella förhandlingar . Kommissionen och EU:s medlemsstater har varit instrumentella i detta arbete. EU:s tredje jämställdhetsplan och EU:s utvecklingspolicy Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår 2021/22:115 framtid har varit utgångspunkter för EU:s arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). I ljuset av ökat motstånd mot SRHR globalt har EU fortsatt att vara en finansiär och en tydlig röst för SRHR-frågorna bl.a. i FN och inom Team Europa-initiativet. 23EU:s bilaterala och regionala förbindelser 23.1Samarbete mellan EU och Efta-länderna Två möten hölls med som är det högsta organet inom EES och som inbegriper EU, , och . antog ett gemensamt uttalande under det första mötet. EU:s medlemsstater kunde dock inte enas om ett gemensamt uttalande under det andra mötet. meddelade att de inte avsåg gå vidare med det institutionella ramavtal med EU som hade förhandlats fram. Efter det schweiziska beslutet inledde EU och diskussioner om alternativa sätt att uppdatera och reglera de bilaterala avtalen. Arbetet med att formulera nästa steg i Östliga partnerskapet slutfördes i och med toppmötet . Toppmötet antog en gemensam deklaration och skrev under ett dokument med konkreta åtaganden – Återhämtning, resiliens och reform: post-2020 prioriteringar för Östliga partnerskapet, utarbetat av den europeiska utrikestjänsten (EEAS) och kommissionen och framlagt . Dokumentet baseras på det gemensamma meddelandet och rådsslutsatser om Östliga partnerskapet. Ett utrikesministermöte och ett miljöministermöte har ägt rum, liksom ett civilsamhällsforum. Dialogen med har präglats av genomförandet av , som fokuserar på institutionellt stöd och regional samverkan samt demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Särskild uppmärksamhet har ägnats åt situationen i och konsekvenser för regionen. EU har drivit förslag om en regional plattform med grannländer där , och skulle ingå. EU:s covid-19-stöd till har fortsatt, främst genom vaccinsamarbetet Covax. EU har påbörjat en långsiktig översyn av utvecklingssamarbetet med , och vattenfrågor i regionen har diskuterats som särskild punkt på ett rådsmöte. Förhandlingarna om ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal med Skr. 2021/22:115 har fortsatt. Toppmötesformat mellan och samt förhandlingar om viseringsfrihet och frihandel var fortsatt suspenderade med anledning av aggression mot och den illegala annekteringen av . Relationen mellan och diskuterades vid ett informellt utrikesministermöte, fyra formella utrikesministermöten och två möten i . Det senare formatet publicerade slutsatser från båda möten som bekräftade ramarna för EU:s balanserade och principiella Rysslandspolitik enligt de s.k. fem principerna. I slutsatserna uppdrog åt institutionerna att utveckla flera delar av Rysslandspolitiken, inklusive EU:s motståndskraft mot ryska försök att skada unionen, EU:s sanktioner mot samt mellanfolkliga kontakter och selektivt engagemang inom vissa angivna områden. Diskussionerna påverkades av det försämrade läget för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i samt agerande i närområdet, särskilt i och . Befintliga sanktioner med anledning av konflikten i östra och den illegala annekteringen av förlängdes. Därtill antogs nya restriktiva åtgärder mot ryska medborgare inom ramen för EU:s globala system för sanktioner om mänskliga rättigheter. Vid sidan av detta fördes samtal mellan och inom ramen för olika regionala samarbeten, t.ex. Östersjöstaternas råd, och den Nordliga dimensionen. Rådet för utrikes frågor har diskuterat EU:s relation till under en informell videokonferens mellan utrikesministrarna . Därtill har frågor kopplade till vårens ryska militära upprustning vid gränsen till samt på diskuterats i rådet för utrikes frågor (försvar) . EU:s stöd till har stärkts sedan den illegala annekteringen av och inledningen av konflikten i östra 2014. Stödet uttrycks bl.a. genom förlängda sanktioner riktade mot . har dels samtliga befintliga sanktionsregimer kopplade till förlängts, dels nya sanktionslistningar gjorts inom ramen för sanktionsregimen om territoriell integritet. deltog representanter för EU (Europeiska rådets ordförande och kommissionens vice ordförande ) i invigningen av det ukrainska initiativet Krimplattformen i . Även statsminister deltog i invigningen. hölls ett toppmöte mellan och , där ett gemensamt uttalande gjordes. EU upprepade sitt stöd för landets självständighet, suveränitet och territoriella integritet. välkomnade också ansträngningar i reformarbetet kopplat till 2021/22:115 associeringsavtalet och betonade vikten av fortsatta reformer för att bl.a. stärka institutioners oberoende. EU fortsätter att stödja suveränitet och territoriella integritet liksom landets ansträngningar att motverka konsekvenserna av konflikterna kring utbrytarregionerna och . EU:s observatörsinsats verkar fortsatt utan tillträde till utbrytarregionerna. Det sjätte associeringsrådet mellan och hölls i . I ljuset av den inrikespolitiska krisen i landet efter parlamentsvalen faciliterade och medlade EU fram ett avtal mellan de politiska partierna, som sedermera lämnades av regeringspartiet med anledning av att oppositionspartierna inte tillträtt det. Rådet för utrikes frågor diskuterade den inrikespolitiska situationen i , . Situationen i har kontinuerligt varit aktuell i rådet. fördömde tvångslandningen av ett Ryanair-plan i samt frihetsberövande av två belarusiska journalister. beslutade rådet att införa ett förbud mot överflygning av EU:s luftrum och mot tillträde till unionens flygplatser för belarusiska lufttrafikföretag av alla slag. presenterade kommissionen ramarna för ett stödpaket till om som kan aktiveras vid en övergång till demokrati. beslutade rådet att införa restriktiva åtgärder mot ytterligare 78 personer och åtta enheter mot bakgrund av den belarusiska regimens allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter samt våldsamma förtryck av det civila samhället, den demokratiska oppositionen och journalister. Ytterligare sju personer och en enhet uppfördes på grund av sina kopplingar till den olagliga tvångslandningen av ett Ryanair-plan i . antog rådet ett beslut om tillfälligt upphävande av tillämpningen av delar av avtalet mellan och om förenklat viseringsförfarande. Beslutet var ett svar på den belarusiska regimens utnyttjande av migranter mot EU:s yttre gräns för politiska syften. breddade rådet de kriterier som kan ligga till grund för uppförande på sanktionsförteckningen med hänsyn till situationen vid EU:s gräns mot och den belarusiska regimens utnyttjande av människor i politiskt syfte. Enskilda personer och enheter som organiserar eller bidrar till verksamhet som underlättar olaglig passage av EU:s yttre gräns kan nu föras upp på sanktionsförteckningen. meddelade kommissionen att avsatts för humanitär hjälp till personer i en utsatt situation i . meddelade kommissionen att ställs till förfogande för frivilligt återvändande från till ursprungsländer. förde kommissionen också tekniska samtal med . 2021/22:115 om frivilligt återvändande. beslutade rådet att införa restriktiva åtgärder mot ytterligare 17 personer och 11 enheter mot bakgrund av kränkningar av mänskliga rättigheter, förtryck av det civila samhället, den demokratiska oppositionen och pressfriheten samt verksamhet som underlättar olaglig passage av EU:s yttre gräns. deltog inte under Östliga partnerskapets toppmöte och landets stol lämnades tom. Den höga representanten stod i stället värd för informella samtal med representanter för den belarusiska oppositionen och civilsamhället . Europeiska rådets ordförande höll ett välkomstanförande och från EU:s medlemsländer deltog utrikesministrar, däribland . trädde partnerskapsavtalet mellan och (CEPA) formellt i kraft efter att ha ratificerats av samtliga EU-medlemsstater, och . Avtalet är en viktig milstolpe i relationen mellan och . Efter extra val till parlamentet gjorde EEAS ett uttalande och uppmärksammade att kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) konstaterat att valet var fritt och över lag genomförts på ett bra sätt, men även att valkampanjen präglats av polarisering som hindrat en sakpolitisk debatt samt att kvinnor åsidosatts under valkampanjen. Inom ramen för det bilaterala samarbetet bistår EU med /år i form av reformstöd. Team har bistått med i åtgärder relaterade till covid-19. Förhandlingar med om ett nytt fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal med EU har fortsatt. EU har lanserat ett projekt för att stärka myndigheter i sitt arbete med att stödja och skydda personer som utsatts för våld i hemmet. Team har bistått med ca i åtgärder relaterade till covid-19. EU har stött samordförandena i samt ordförandeskapets personliga representant i fredsskapande åtgärder i konflikten mellan och . Kommissionen har allokerat i humanitärt stöd till de drabbade. EEAS och den höga representanten har även gjort flera uttalanden med uppmaning till förtroendeskapande åtgärder och en långsiktigt hållbar fred. EU:s särskilda representant till och krisen i har gjort flera besök till och . Det sjätte associeringsrådet mellan och hölls i . Rådet för utrikes frågor diskuterade den då uppkomna naturgaskrisen i som EU gav ett budgetstöd för om . EU:s nya gemensamma meddelande om för presenterades (se faktapromemoria 2021/22:FPM15). Strategins huvudprioriteringar är klimat, hållbar utveckling och internationellt samarbete. genomfördes den 10–i . antog en resolution om vid sin plenarsession . EU och dess medlemsstater är den största givaren av stöd för att lindra konsekvenserna av , med mer än i stöd . stod EU, , värd för en givarkonferens för behövande i och i grannländerna. I samband med konferensen uppmärksammade EU det faktum att konflikten i nu pågått , bl.a. genom en särskild kommunikationskampanj. EU har vid upprepade tillfällen fördömt attackerna på civilbefolkning och humanitär- och sjukvårdspersonal samt uppmärksammat kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . EU:s sanktionsregim som rör förlängdes med till . Fredsprocessen i berördes av rådet för utrikes frågor vid flera möten. hölls ett extrainsatt utrikesministermöte med anledning av våldeskaleringen i och . I samband med mötet träffade den höga representanten och EU:s utrikesministrar den israeliska utrikesministern. har EU kritiserat mot bosättningsexpansion, demoleringar, vräkningar, bosättarvåld och betonat vikten av att respektera status quo vid de heliga platserna i . EU har betonat vikten av en förhandlad tvåstatslösning grundad i folkrätten. EU har också framhållit legitima säkerhetsbehov och fördömt urskillningslösa raketattacker mot av Hamas och andra terroristorganisationer i . EU har även arbetat för att förbättra den humanitära situationen i . EU har fortsatt att vara den största givaren till . EU fortsätter verka aktivt för att bevara överenskommelsen om kärntekniska program (JCPOA) som slöts 2015.