prop · H903265 · 2022-06-21 00:00:00 — Lantmäteriet ser här vinningar ur ekonomisk och miljömässig synvinkel. Tillsynen innebär en systematisk genomgång av organisationstillhörighet i kommunen, personalsituation, registervård, ekonomi och räkningsfrågor, förvaltningsrättslig regelefterlevnad och samarbete med Lantmäteriet samt hur verksamheten drivs. Även uppgifter om olika typer av effektivitetsmått samlas in men sammanställs inte. Lärdomar från tillsynsiakttagelser sprider Lantmäteriet genom nyhetsbrev till de kommunala lantmäterimyndigheterna. I Lantmäteriets tillsyn ingår inte att samla in uppgifter om olika typer av effektivitetsmått, såsom handläggningstid och antal timmar per förrättningsärende. I avsnitt 5.2.6. konstaterar vi att den statistiska kvaliteten på sådana uppgifter inte är tillräcklig. Lantmäteriet har emellertid samlat in vissa sådana uppgifter inom ramen för sin tillsyn vid rapportering av ett uppdrag från regeringen . Därtill kan statistiken vara till nytta i Lantmäteriets tillsyn. R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E 5.5.2 Kritik har riktats mot Lantmäteriets tillsyn Det har riktats kritik mot att Lantmäteriets tillsyn på olika sätt är bristfällig. Företrädare för och de kommunala lantmäterimyndigheterna har kritiserat att Lantmäteriets tillsyn endast är inriktad mot huruvida de kommunala lantmäterimyndigheterna uppfyller kraven i lagen om lantmäterimyndighet. I deras mening bör och ska tillsynen innefatta även stöd och rådgivning till de kommunala lantmäterimyndigheterna, och utan sådant stöd och sådan rådgivning anser de att enhetligheten i rättstillämpningen inom fastighetsbildningsområdet riskerar att bli lidande. Statskontoret har riktat kritik mot att Lantmäteriets tillsyn var för liten i omfattning och i för låg grad baserad på risk. Därtill ansåg Statskontoret att tillsynsuppdraget behövde förtydligas och att kraven på Lantmäteriets stöd och rådgivning borde ses över.137 Vi kan konstatera att Lantmäteriet efter Statskontorets rapport har ändrat sitt tillsynsarbete och har en treårig cykel för att utöva tillsyn på alla kommunala lantmäterimyndigheter . Det innebär att tillsynen sker oftare men fortsatt inte baseras på risk. Riskbaseringen är enligt vår bedömning av mindre betydelse när tillsynen sker så pass återkommande. Angående vad som ingår i Lantmäteriets tillsynsuppdrag och hur mycket stöd och rådgivning Lantmäteriet ska ge, har Lantmäteriet arbetat med att förtydliga att de anser att deras tillsynsuppdrag omfattar att kontrollera att de kommunala lantmäterimyndigheterna uppfyller kraven i lagen om lantmäterimyndighet, och i de fall myndigheterna inte gör det, erbjuda stöd för att kraven ska uppfyllas. De kommunala lantmäterimyndigheterna har även möjlighet att begära stöd av Lantmäteriet samt får via ett nyhetsbrev del av de lärdomar som Lantmäteriet har dragit från sina tillsynsiakttagelser. 5.6 Regeringens initiativ i ansvarsfrågan Regeringen har tagit vissa initiativ gällande ansvarsfördelningen mellan Lantmäteriet och de kommunala lantmäterimyndigheterna sedan ikraftträdandet av lagen om lantmäterimyndighet. Regeringen har däremot inte gjort några justeringar av regelverket om ansvarsfördelningen och inte heller tagit ställning till om de anser det finnas otydligheter i Lantmäteriets tillsynsuppdrag och ansvaret för att ge stöd och rådgivning. Regeringen gav 2017 Statskontoret i uppgift att utvärdera hur organiseringen av fastighetsbildningen i en statlig och ett antal kommunala lantmäterimyndigheter fungerar utifrån kraven på en enhetlig, rättssäker och effektiv fastighetsbildning.138 Rapporten resulterade i ett uppdrag till Lantmäteriet att inom sitt tillsynsuppdrag 137Statskontoret, Delat ansvar för fastighetsbildning, 2017. 138Regeringsbeslut N2017/00405/SUBT. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inhämta en rad uppgifter från de kommunala lantmäterimyndigheterna och jämföra dessa med samma uppgifter från Lantmäteriet. Nyckeltal skulle tas fram som delade upp de olika ärendestockarna i grupper, inom vilka handläggningstiden bör kunna mätas och redovisas av Lantmäteriet och de kommunala lantmäterimyndigheterna.139 Framtagandet av nya nyckeltal resulterade i att Lantmäteriet i årsredovisningen rapporterar enligt de nya nyckeltalen. Regeringen har också via beslut om tillstånd för att inrätta nya kommunala lantmäterimyndigheter uttryckt sin mening i ansvarsfrågan (se avsnitt 5.4). Frågan om relationen mellan tillsyn och rådgivning och stöd har inte resulterat i någon åtgärd från regeringens sida men har berörts i ett tidigare regeringsuppdrag där Lantmäteriet uppdrogs att utvärdera sin tillsynsverksamhet.140 Det ska dock noteras att regeringen preciserade lantmäterimyndigheternas roll i planeringsprocessen genom en ändring i 5 kap. 15 § (2010:900). I propositionen lyfter regeringen också fram att tidig och aktiv involvering av lantmäterimyndigheten i planprocessen bidrar till ett rationellt och effektivt plangenomförande.141 Regeringen har inte tagit något initiativ kopplat till huruvida målet att de kommunala lantmäterimyndigheterna ska bidra till effektivitetsvinster vid en samordning mellan fastighetsbildningen och den kommunala plan- och byggprocessen uppfyllts. Vi finner dock inget som talar för att målet inte skulle vara uppnått. 139Regeringsbeslut N2017/07420/SUBT, N2017/07265/KLS(delvis), N2017/01663/SUBT. 140Regeringsbeslut S2012/8390/(delvis). 2013/14:126, s. 144. R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E 6 Slutsatser och rekommendationer övergripande slutsats är att de statliga insatserna inom fastighetsbildningen inte är tillräckligt effektiva. slutsatser redovisas nedan. 6.1 Handläggningstiderna är för långa och blir allt längre Lantmäteriet har genomsnittliga handläggningstider , och de har dessutom blivit allt längre . Den främsta förklaringen är att det existerar en relativt stor brist på lantmätare i förhållande till det arbete som Lantmäteriet har att utföra, trots att Lantmäteriet gjort ansträngningar för att eliminera denna kompetensbrist. bedömning är att det saknas möjligheter att på kort och medellång sikt öka antalet lantmätare i sådan grad att handläggningstiderna kommer ner på en rimlig nivå. Om inget annat görs kommer därför handläggningstiderna att fortsätta vara långa och även riskera att bli än längre. Regelverket för fastighetsbildningen är föråldrat och hindrar en enklare och effektivare ärendehandläggning. bedömning är därför att den viktigaste åtgärden för att minska handläggningstiderna är att modernisera regelverket. Bristerna består bland annat i att digitala koordinater saknar rättsverkan, att ändamålsbestämmelserna är för omfattande och ålderdomliga, att anläggningslagen är onödigt krånglig och att det finns hinder för Lantmäteriet att initiera en digital och automatiserad handläggningsprocess. bedömer att en modernisering av regelverket kan leda till stora effektiviseringsvinster och därmed också kortare handläggningstider. Eftersom förrättningslantmätarens starka legala ställning kan utgöra ett hinder för automatisering och annan effektivisering av verksamheten behöver även denna fråga prövas. 6.2Likvärdigheten i besluten är rimlig men förbättringspotential finns bedömning är att Lantmäteriets handläggning är rimligt likvärdig även om vissa skillnader finns. Dessa tycks i huvudsak vara motiverade utifrån skillnader i individuella ärenden, även om det också finns indikationer på att handläggare ibland överarbetar ärenden. har andelen återförvisade ärenden ökat , varför vår bedömning är att det finns en förbättringspotential vad gäller förmågan att fatta korrekta beslut. Lantmäteriet är dock medvetna om detta och uppger att det sker ett löpande arbete med att förbättra interna handledningar. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.3 Informationen till sakägare är inte tillräcklig Lantmäteriet ger inte lika mycket information till sakägare som ansöker via blankett jämfört med den information som finns via e-tjänsten. Det gäller främst tydligheten i vilket underlag som krävs för olika ärenden och åtgärder. Även Lantmäteriet har tidigare konstaterat att så är fallet och håller i våra intervjuer med om behovet att utöka informationen på hemsidan och blanketterna, något som man också säger sig arbeta med. Bristande information till sakägare kan bidra till brister i underlaget i förrättningen och därmed förlänga handläggningstider. 6.4Nuvarande avgiftsmodell leder till högre avgifter för sakägare Avgifterna inom förrättningsverksamheten är höga och har stigit i en betydligt högre takt än vad som kan betraktas som rimligt. Även med beaktande av inflationen ökade avgifterna med mer än det dubbla –2020. Enligt är huvudorsaken till denna avgiftsutveckling att den avgiftsmodell som tillämpas skapar små incitament till kostnadseffektiviseringar. Avgiftsmodellen kännetecknas av att Lantmäteriet har en monopolställning, att det ska råda full kostnadstäckning, att avgifterna i huvudsak sätts genom timtaxa och att Lantmäteriet får både besluta om och behålla avgifterna. Lantmäteriet har även höga OH-kostnader inom förrättningsverksamhetsområdet, vilket möjligen kan förklaras av avgiftsmodellen och vara en bidragande orsak till de höga avgiftsnivåerna. bedömer att avgiftsmodellen bör ses över i syfte att uppnå ett produktivitetstryck på Lantmäteriets förrättningsverksamhet. Noterbart i sammanhanget är att statlig avgiftsfinansierad verksamhet även i övrigt saknar det produktivitetstryck som i praktiken uppkommer i anslagsfinansierad verksamhet genom systemet med pris- och löneomräkning.142 Fastighetsbildningen uppfattas ha stor betydelse för samhällsbyggnadsprocessen, inte minst då avstyckningar ofta har till syfte att möjliggöra ytterligare bostadsbyggande. De långa handläggningstiderna och de höga avgifterna riskerar därför att leda till att ett visst antal avstyckningar inte kommer till stånd, vilket i sin tur leder till att färre bostäder byggs. kan dock inte bedöma hur stor denna effekt är. 142Se , Räkna med mindre – den årliga omräkningen av myndigheternas anslag, 2022. R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E 6.5Avgiftssättningen är inte tillräckligt förutsebar och transparent Lantmäteriets avgifter är inte tillräckligt förutsebara. Det beror på att avgifterna i stor utsträckning sätts genom timtaxa och att det är svårt att i förväg bedöma hur många timmar en förrättning tar att handlägga. Lantmäteriet ger information till sakägare om hur avgifterna sätts och att avgiften inte kan meddelas i förväg. Det förekommer att Lantmäteriet lämnar en uppskattning av avgiften när handläggningen har påbörjats, men den är inte bindande och den slutgiltiga avgiften blir inte sällan högre. Lantmäteriet har möjlighet att ge ett förslag på fast pris för en förrättning men det ges sällan. Sakägare kan också begära att Lantmäteriet prövar möjligheten att erbjuda fast pris för ett ärende. Det sker dock ganska sällan, då Lantmäteriet anser sig ha svårt att uppskatta tidsåtgången och därmed priset. Det finns dock ett fast belopp som tas ut i alla ärenden och vissa ärenden som har ett på förhand bestämt pris, så kallad saktaxa. Oförutsägbarheten i avgiftsnivåerna åskådliggörs också i att andelen överklaganden av avgifterna ökat . I vissa överklaganden har domstolarna inte kunnat bedöma om avgiften är rimlig då det saknats tillräcklig dokumentation. En otillräcklig dokumentation bidrar till mindre förutsägbarhet men främst till bristande transparens i prissättningen. bedömning är att dokumentationen behöver vara tillräcklig i varje ärende och att andelen ärenden där fasta avgifter används kan öka för att bättra på förutsägbarheten. har regeringen tidigare uttryckt att bristande förutsägbarhet övervägs av att timtaxa skapar incitament för sakägare att bidra till en rationell handläggning. bedömer dock att oförutsägbarheten är alltför stor i förhållande till de eventuella incitament som det skapar för sakägare att bidra till en rationell handläggning. Därtill saknar Lantmäteriet motsvarande incitament att effektivisera verksamheten. Sammantaget visar detta att avgiftssättningen inte är transparent och att detta bidrar till att avgiftssättningen inte är tillräckligt förutsägbar och likvärdig. 6.6Lantmäteriet ger förhållandevis lite stöd och råd till kommuner i plan- och byggprocessen De kommunala lantmätarna har en högre andel stöd- och rådgivning än vad Lantmäteriet har. Särskilt är de kommunala lantmäterimyndigheterna i högre utsträckning involverade i den kommunala plan- och byggprocessen. Denna involvering bedöms också av SKR, företrädare för kommunala lantmäterimyndigheter och intressenter bidra till en effektiv samordning mellan fastighetsbildningen och plan- och byggprocessen i kommunerna. bedömer dessa uppgifter som troliga, men det ska noteras att det saknas tydliga utfallsdata eller utvärdering som visar att en effektiv samordning de facto sker. 70R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Lantmäteriets begränsade stöd- och rådgivning riskerar att ge en försämrad fastighetsrättslig kvalitet i kommunala förrättningsbeslut och detaljplaner. Anledningen till Lantmäteriets minskade andel stöd- och rådgivning är bristen på lantmätare. Lantmäteriet har ansett sig behöva rationalisera sin verksamhet och fokusera på att handlägga förrättningsärenden. ifrågasätter inte den prioritering som Lantmäteriet har gjort men bedömer det som viktigt att följa vilka eventuella konsekvenser minskningen av stöd- och rådgivning får för den fastighetsrättsliga kvaliteten i kommunala förrättningsbeslut och detaljplaner. 6.7För stor vikt läggs på verksamhetens omfattning vid prövning av om kommuner ska få bilda eget lantmäteri På systemnivå är det en viktig fråga huruvida effektiviteten i verksamheten skiljer sig mellan Lantmäteriet och de kommunala lantmäterimyndigheterna. kan iaktta att det finns vissa skillnader. De kommunala lantmäterimyndigheterna har kortare total handläggningstid och lägger färre timmar per ärende. Däremot avslutar Lantmäteriet fler ärenden per handläggare. Lantmäteriet och de kommunala lantmäterimyndigheterna är i princip likvärdiga i korrektheten i beslut bedömt utifrån andelen återförvisade ärenden. Utifrån ovanstående framstår ansvarsfördelningen som rimlig; det finns varken skäl för en långtgående kommunalisering eller skäl för ett återförstatligande av fastighetsbildningen. bedömer dock att regeringen inte tar tillräcklig hänsyn till samhällsbyggnadsutvecklingen i kommunen när regeringen fattar beslut om tillstånd att bilda en ny lantmäterimyndighet. Regeringen har sedan ikraftträdandet av den nu gällande lagen om lantmäterimyndighet nekat flera kommuner tillstånd att bilda en ny lantmäterimyndighet, och endast två har fått godkänt tillstånd. Det finns inte någon skillnad i effektivitet mellan olika stora kommunala lantmäterimyndigheter som beror av storleken och gör därför bedömningen att regeringen lägger för stor vikt vid verksamhetens omfattning vid nybildning av kommunala lantmäterimyndigheter. Regeringen gör ingen bedömning av samhällsbyggnadsutvecklingen i de kommuner som har ansökt om att bilda en ny lantmäterimyndighet. Samhällsbyggnaden är relevant i bedömningen eftersom en lantmäterimyndighet är tänkt att ge en effektiv samordning mellan fastighetsbildningen och plan- och byggprocessen. Det vore därför lämpligt om regeringen tar hänsyn till indikatorer på samhällsbyggnadsutvecklingen, såsom befolkningsutveckling och antalet pågående planprocesser i den ansökande kommunen. Eventuellt kan även detta innebära ett behov av lagändringar. R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E 6.8Lantmäteriets tillsyn är tillfredsställande men bättre statistik behövs Lantmäteriet har en tillsyn som i stort är på en rimlig nivå. Lantmäteriet kontrollerar för att de kommunala lantmäterimyndigheterna uppfyller de krav som ställs i lagen om fastighetsbildning och gör så enligt en strukturerad tillsynsplan. problem med otydligt uppdrag och tillsyn i för låg grad bedömer vara omhändertagna genom att Lantmäteriet förtydligat sin syn på vad tillsynsuppdraget består i och att Lantmäteriet utövar tillsyn på alla kommunala lantmäterimyndigheter enligt en treårsplan. Det har framförts argument för att tillsynen bör utökas vad gäller stöd och utbildning till de kommunala lantmäterimyndigheterna, men enligt bedömning saknas det indikationer på att det skulle bidra till en effektivisering eller förbättrad rättssäkerhet hos de kommunala lantmäterimyndigheterna. ser däremot att det statistiska underlaget om effektiviteten hos de kommunala lantmäterimyndigheterna kan förbättras, vilket skulle vara till nytta i Lantmäteriets tillsyn. Det skulle även förbättra möjligheten för regeringen att fortsättningsvis bedöma att ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna bidrar till en effektiv handläggning. •Genomför en översyn av hela regelverket för fastighetsbildningen. Följande delar bör ingå: −Se över relevanta författningar för att möjliggöra en successiv övergång till koordinatbestämda fastighetsgränser. −Se över behovet av ändamålsbestämmelserna i fastighetsbildningslagen. −Se över anläggningslagen i syfte att förenkla anmälningar och öka de dispositiva inslagen i nuvarande regler. −Se över relevanta författningar för att möjliggöra automatiserade beslut. •Se över nuvarande avgiftsmodell, med syftet att åstadkomma en mer kostnadseffektiv verksamhet och en mer förutsägbar avgiftssättning. •Ta större hänsyn till samhällsbyggnadsutvecklingen, såsom befolkningsutveckling och antalet planprocesser, vid beslut om tillstånd att bilda en lantmäterimyndighet. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Identifiera ytterligare möjligheter att bryta ökningstakten i kundernas avgifter. •Öka andelen fasta avgifter, i syfte att underlätta för sakägare att i förväg kunna bedöma kostnadsnivån. •Säkerställ enhetligare dokumentation i förrättningsärenden för ökad transparens i avgiftssättningen. •Förtydliga informationen till sakägare som ansöker om förrättning via pappersblankett. •Förbättra den tillgängliga statistiken om fastighetsbildningen från de kommunala lantmäterimyndigheterna. •Följ upp vilka konsekvenser som minskningen av stöd och rådgivning får för den fastighetsrättsliga kvaliteten i kommunala förrättningsbeslut och detaljplaner. R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E , Utvärdering av tidsfrister och förslag till sanktioner, Rapport 2017:4, , G. och , K., Vad kostar en avstyckning i ?, , Att styra avgiftsbelagd verksamhet, ESV 2000:21, , Avgifter 2019 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, ESV 2020:29, , 2020. , Avgifter 2020 – om avgiftsbelagd verksamhet i staten, ESV 2021:22, , 2021. , Nyckeltal för OH-kostnader, ESV 2005:3, , OH-kostnader, ESV 2008:15, Lantmäteriet Den samlade fastighetsbildningsverksamheten, dnr. 409–2018/566, Lantmäteriet, 2018. Lantmäteriet, En kompetenssatsning om digitaliseringens möjligheter i fastighetsbildningsprocessen, LM2020/018223, Lantmäteriet, 2020. Lantmäteriet, Lantmäteriet – en modern myndighet med anor, Lantmäteriet, 2017. Lantmäteriet, – Fastighetsbildningslagen och Lagen om införande av FBL (FBLP), Lantmäteriet, 2020. Lantmäteriet, Redovisning av uppdraget hur handläggningstiderna i fastighetsbildningsverksamheten ska kunna minska, dnr. 402–2017/356, Lantmäteriet, 2017. Lantmäteriet, Årsredovisning 2020, Lantmäteriet, 2021. , Årsstatistik 2018, i , 2018. , L. och , H., Hur skiljer sig avstyckningar åt i och ?, examensarbete, avdelningen för datavetenskap och samhällsbyggnad, , 2020. , Effektiviseringen av den finländska avstyckningsprocessen – med som jämförelse, 2015. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Avstyckning av fastigheter, 2019:184, , 2019. , Räkna med mindre - den årliga omräkningen av myndigheternas anslag, RiR 2022:2, , 2022. , Rätt avgifter? – Statens uttag av tvingande avgifter, RiR 2004:17, , Automatiserat beslutsfattande i statsförvaltningen – effektivt, men kontroll och uppföljning brister, RiR 2020:22, , 2020. Sabel, L., Samhällets styrning av fastighetsindelningen – Dåtid, nutid och framtid, diss, , 2019. Statskontoret, Delat ansvar för fastighetsbildning, 2017:18, Statskontoret, 2017. SOU 1990:9, Kostnader för fastighetsbildning m.m. SOU 1994:90, Kart- och fastighetsverksamhet – finansiering, samordning och författningsreglering. SOU 1995:54, Fastighetsbildningen – en gemensam uppgift för stat och kommun. SOU 2003:111, Lantmäteriet – nya vägar för ökad samhällsnytta. Norska regeringens proposition 148 L (2016:2017) Endringar i matrikkellova m.m. 1969:128, Fastighetsbildningslag, bet. 1970:3LU35, rskr. 1970:188, Riktlinjer för omorganisation av lantmäteriverksamheten, bet. 1970:SU208, rskr. 1993/94:27, Ändringar i fastighetsbildningslagen, bet. 1993/94:BoU19, rskr. 1993/94:375. 1994/95:166, Finansiering m.m. av lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313. 1995/96:78, Ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten m.m., bet. 1995/96:BoU4, rskr. 1995/96:102. 1995/96:220, Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, rskr. 1996/97:27. 2005/06:5, Lantmäteriverksamheten, bet. 2005/06:BoU4, rskr. 2005/06:51. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10FiU:38, rskr. 2009/10:315. R I K S R E V I S I O N E N F A S T I G H E T S B I L D N I N G E N I S V E R I G E 2011/12:1, Budgetpropositionen – utgiftsområde 22: Kommunikationer, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87. Regeringsbeslut N2017/00405/SUBT, Uppdrag att redovisa hur handläggningstiderna i fastighetsbildningsverksamheten ska kunna minskas. Regeringsbeslut, S2012/8390/(delvis), Regleringsbrev för avseende Lantmäteriet. Regeringsbeslut, N2017/07420/SUBT, N2017/07265/KLS (delvis), N2017/01663/SUBT, Regleringsbrev för avseende Lantmäteriet inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Lantmäteriet, ”Priset och prisexempel”, prisexempel/, hämtad . , ”Lantmäteriets handläggningstider granskas”, pressmeddelande , handlaggningstider-granskas/, hämtad . , ”Premiär för Lantmäteriprogrammet med juridisk inriktning”, , hämtad . 76R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I denna bilaga ges en närmare beskrivning av de olika ärendekategorier som Lantmäteriet har använt sig av i främst årsredovisningar . Fastighetsbildningsärenden fördelat på typer av åtgärder Att dela in fastighetsbildningsinsatser på typer av åtgärder kan ses som en klassisk indelning, som också användes i Lantmäteriets årsredovisningar . •Avstyckning innebär att del av en fastighet styckas av för att bilda en ny fastighet. avser åtgärden enbart bildande av en (1) ny fastighet (enlottsavstyckning). Om avstyckningen sker för bostadsändamål och det berörda markområdet inte redan är bebyggt med en bostadsbyggnad bör ansökan innehålla ett förhandsbesked om beviljande av bygglov från kommunen där fastigheten är belägen. I vissa fall finns redan en bostadsbyggnad på det markområde som ska avstyckas. Då behövs inte förhandsbesked, men i vissa fall kan det ändå krävas kontakter med den berörda kommunen. •Klyvning innebär att en fastighet som ägs av flera personer delas upp i två eller flera fastigheter, som den ursprungliga fastigheten upphör. Varje fastighetsägare får en egen ny fastighet eller del i en gemensam fastighet. Ofta utförs åtgärden vid arvskifte. I dessa fall kan det hända att fastighetsägarna är oense.