prop · H903236 · 2022-06-08 00:00:00 — har fortsatt att verka för kvinnors och flickors stärkta tillgång till resurser, inklusive jordbruksmark, vatten och andra centrala naturresurser, liksom teknologiska, finansiella och digitala resurser. Med hjälp av svenskt kärnstöd bidrog UN Women tillsammans med sina samarbetspartners till att 82 lagar och policyer som främjar kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt antogs i 40 länder. 2021/22:236 2020 bidrog UN Women till att 114 000 kvinnor från 33 länder, inklusive 70 000 kvinnliga entreprenörer från landsbygden, fick utbildning som främjar deras möjligheter på arbetsmarknaden. Därtill arbetade UN Women för jämställdhetsintegrering av ekonomiska stödpaket utformade av internationella finansiella institutioner. har drivit och fått stort genomslag för frågan om kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt inom ramen för UN Womens initiativ Generation Equality, där har delat ledarskap för den globala koalitionen om ekonomisk rättvisa. Genom kärnstöd till UNFPA har bidragit till utvecklandet av strategier för att stärka kvinnors ekonomiska egenmakt i nästintill hälften av UNFPA:s programländer. Som ett led i detta har UNFPA stöttat mikrokreditprogram i bland andra , och . Under covid-19-pandemin lanserade UNFPA ett program i riktat till kvinnor som har förlorat sin inkomst och som erbjudit utbildning i bland annat redovisning, produktutveckling och företagande. Världsbanksgruppen har en jämställdhetsstrategi –2023 med fyra pelare där kvinnors ekonomiska egenmakt utgör det centrala temat. Banken har förbättrat sina diagnostiska verktyg, stärkt policydialogen med regeringar och samlat in mer könsuppdelad statistik. Världsbanksgruppen har även genom att producera data och kunskap stärkt kvinnors ekonomiska och sociala egenmakt. På landnivå har med kärnstöd t.ex. bidragit till att öka den ekonomiska egenmakten och stärka utbildningsmöjligheter för 89 000 zambiska kvinnor, samt till att tredubbla flickors skolinskrivningar i genom förbättrade vägnät. I har småskaliga jordbrukare integrerats i värdekedjor och kvinnors inkomstmöjligheter har ökat. Därtill bidrog samarbete med Världsbanksgruppen 2019 till att stärka afghanska kvinnors företagande och sysselsättningsmöjligheter. Kvinnors och flickors representation och inflytande har främjat kvinnors och flickors representation, deltagande och inflytande i institutioner, organisationer och processer på global, regional och nationell och lokal nivå. Ett prioriterat målområde för UN Women är stärkandet av flickors och kvinnors politiska representation och deltagande. UN Women har med hjälp av svenskt stöd bidragit till jämställdhetsintegrerade katastrofpolicyer med påverkan på 181 miljoner människors liv. Genom att använda sig av UN Womens jämställdhetsexperter tar av FN:s humanitära arbetslag särskild hänsyn till kvinnors och flickors särskilda behov och situation. I bidrog UN Women, i samarbete med lokala kvinnliga politiker och jurister, till att en ny rättspolicy antogs, vilken möjliggör gratis juridisk hjälp till kvinnor som saknar ekonomiska medel och därmed hjälper kvinnorna att hävda sina rättigheter. I har UN Women bistått runt 170 representanter från civilsamhället, politiska partier, institutioner för mänskliga rättigheter och personer ansvariga för val i att förbereda sig i frågor om kvinnors politiska rättigheter inför kommande allmänna val. –2020 har UN Women, genom det internationella initiativet Generation Equality även stöttat unga och kvinnliga aktivister världen över i deras kamp för demokrati, fred, migranters rättigheter, hbtqi-rättigheter och Skr. 2021/22:236 klimaträttvisa. Genom påverkansarbete har agerat för ett ökat fokus på jämställdhetsintegrering inom , vilket bland annat betonas i organisationens jämställdhetsplan 2018–2021. Jämställdhetsplanen prioriterar även främjandet av flickors och unga kvinnors egenmakt. var aktiv i framtagandet av UNFPA:s strategiska plan 2018– 2021 där vikten av att involvera kvinnor och flickor i utformandet av policyer belystes. UNFPA lanserade 2019 den globala strategin My Body, My Life, My World, som syftande till att lyfta ungas röster och understryka sambandet mellan SRHR, jämställdhet, befolkningsdynamik och ungas ledarskap och deltagande. 2020 lanserades den andra upplagan av strategin med specifikt fokus på flickors och unga kvinnors inflytande i åtgärder med anledning av Ccovid-19-pandemin. Genom UNFPA:s arbete har 3 350 kvinnoorganisationer i 70 länder och 1500 ungdomsorganisationer stärkts för att kunna svara på ökade behov som uppstått som konsekvens av covid-19-pandemin. har, genom stöd till UNFPA:s gemensamma arbete med , bidragit till att mobilisera samhällen för att ta ställning mot kvinnlig könsstympning. Initiativet ledde till att ca 90 000 flickor och unga kvinnor från 16 länder fick utbildning i sina rättigheter, vilket stärkte deras egenmakt och möjligheter att bidra till förändring. Covid-19-pandemin har medfört en stor och globalt utbredd ökning av det könsrelaterade våldet mot kvinnor och flickor. har genom stöd till de multilaterala organisationerna bidragit till att bekämpa våldet såväl normativt som operativt. Organisationerna har i sin tur arbetat för att angripa grundorsakerna till våldet, förebygga våld, förändra skadliga maskulinitetsnormer, främja ansvarsutkrävande för sexuellt och könsrelaterat våld, samt att lyfta mäns och pojkars roll och ansvar. Kvinnorättsorganisationer, feministiska rörelser och lokala civilsamhällesorganisationer som arbetar med långsiktigt förebyggande av könsrelaterat våld och ger stöd åt utsatta individer har stärkts. Ett av UN Womens prioriterade målområden är att utrota könsrelaterat våld genom både operativt och förebyggande arbete, inklusive normativt. –2020 bidrog till att UN Women har kunnat öka sitt stöd till kvinnor och flickor som överlevt våld i 49 länder. kärnstöd till UN Women möjliggjorde en snabb omställning av verksamheten för att möta utmaningarna som pandemin medförde. När räddningstjänst och sjukvård blev överbelamrad på grund av pandemin, nådde för att utrota våld mot kvinnor ut till 144 civilsamhällesorganisationer i 69 länder för att bistå dem i att upprätthålla viktiga tjänster för utsatta kvinnor och flickor. UN Women har även använt sitt kärnstöd för att hjälpa kvinnojourer att hålla öppet för kvinnor och flickor i behov av skydd. Genom Sidas stöd till det så kallade Spotlightinitiativet, ett samarbete mellan EU och FN, kunde UN Women-ledda arbetslag i 27 länder utveckla omfattande program för att motarbeta alla former av könsrelaterat våld. 2021/22:236 Som stor kärnstödsgivare till har bidragit till organisationens arbete för att förebygga och svara på könsrelaterat våld, inte minst i humanitära och krisdrabbade kontexter. nåddes 84 länder och nästan 18 miljoner kvinnor och barn av dessa program i kriskontexter. Organisationens arbete mot könsrelaterat våld accelererades till följd av pandemin. deltog 210 000 medarbetare inom och dess partnerorganisationer i kompetensutveckling om åtgärder för att bemöta könsrelaterat våld. har även i 126 länder upprättat mekanismer för att på ett säkert sätt kunna rapportera om sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp, vilket är särskilt viktigt för kvinnor och barn. I har inkludering och jämställdhet stått fokus för Sidas dialogarbete med vilket har resulterat i ett stärkt fokus på barn som bevittnat eller utsatts för våld i hemmet. Genom kärnstöd till har även verkat för att förebygga barnäktenskap. bidrog , tillsammans med UNFPA, till att omkring 6 miljoner flickor och unga kvinnor nåddes av förebyggande medel och interventioner som adresserade barnäktenskap. Genom kärnstöd till UNFPA har bidragit till organisationens arbete mot könsrelaterat våld, könsstympning och barnäktenskap med fokus på kvinnor och flickor. bidrog UNFPA till att drygt 500 000 offer fick tillgång till psykosocialt stöd. Därtill har organisationen försett drygt 900 000 utsatta, inklusive personer med funktionsnedsättning, med grundläggande stöd som t.ex. medicinsk behandling, vård och tryggt boende. UNFPA har även förhindrat att cirka 350 600 flickor utsatts för könsstympning. Projekten har inkluderat nya tekniska lösningar, inklusive utveckling av mobilappar för tidig varning, rättshjälp samt ansvarstagande och utkrävande från statliga aktörer. UNFPA har stöttat arbetet med att uppmärksamma hur diskriminerande köns- och sociokulturella normer påverkar kvinnor och flickor. Med stöd från UNFPA har t.ex. antagit en lag för att minska könsbaserat våld. Världsbanksgruppen är engagerad i att bekämpa könsrelaterat våld i alla dess former och har nolltolerans mot dess förekomst i bankfinansierade projekt. introducerade banken upphandlingskrav som diskvalificerar entreprenörer som inte uppfyllt skyldigheter relaterade till könsrelaterat våld. 5.3Miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart nyttjande av naturresurser Den globala utvecklingen som rör miljö och klimat fortsätter i många avseenden att gå i fel riktning. Klimatförändringar börjar bli allt synligare och drabbar allt fler. Extremväder, havsnivåhöjningar, försurning och en ökning av värmeböljor som hotar marint liv är konsekvenser vi kan se . Den biologiska mångfalden utarmas och ekosystem utsätts för allt större press. Föroreningar och kemikaliebelastningen fortsätter att skörda liv. Covid-19-pandemin har skapat en stärkt medvetenhet om sambanden Skr. 2021/22:236 mellan klimat, biologisk mångfald, hälsa, ekonomisk utveckling samt fred Regeringen har konsekvent drivit frågan om att miljö- och klimatperspektivet måste integreras i den ekonomiska återhämtningen som sker världen över och genomsyra verksamheten i de multilaterala organisationerna. Stödet via de multilaterala miljö- och klimatfonderna har spelat en betydande roll i utformningen av en grön ekonomisk återhämtning globalt. har pandemin inneburit att genomförandet av viktiga miljö- och klimatprojekt blivit försenade. 5.3.1Sveriges mål och prioriteringar En hållbar ekonomisk grön omställning och ett hållbart nyttjande av naturresurser är en förutsättning för att kunna begränsa den globala uppvärmningen och för att minska förlusten av ekosystem och biologisk mångfald. Detta utgör också en central utgångspunkt för regeringens multilaterala arbete inom klimat och miljö. Utfasningen av fossil energi samt ökat stöd till förnybar energi, energieffektivisering och energidistribution fortsätter att utgöra prioriterade frågor för utvecklingssamarbete, inte minst med de multilaterala utvecklingsbankerna. Regeringen prioriterar även stärkandet av det globala arbetet kring biologisk mångfald och dess ekosystemtjänster, en giftfri cirkulär ekonomi samt havsrelaterade frågor. har i olika forum kontinuerligt verkat för att det alltmer tydliga sambandet mellan klimatförändringar och säkerhetsrelaterade risker ska uppmärksammas. I det följande redovisas resultat av stöd till dessa sex organisationer som regeringen ser som särskilt centrala på inom arbetet med miljö, klimat och hållbart nyttjande av naturresurser: •Världsbanksgruppen är världens enskilt största finansiär på klimatområdet. Övriga regionala utvecklingsbanker som tar emot omfattande svenskt stöd har även de betydande stöd till klimatrelaterade insatser. •FN:s gröna klimatfond (GCF) bidrar till de globala ansträngningarna med att nå de mål som satts upp av det internationella samfundet för att bekämpa klimatförändringarna genom att finansiera transformativa insatser för minskade utsläpp av växthusgaser och klimatanpassning, inklusive skogsrelaterade insatser, i låg- och medelinkomstländer. •Den Globala miljöfonden (GEF) bistår låg- och medelinkomstländer i genomförandet av sina åtaganden under flera globala miljökonventioner. •Den nordiska utvecklingsfonden (NDF) finansierar klimatinsatser i låg- och medelinkomstländer. NDF utgör med sitt tydliga klimatmandat ett viktigt verktyg i det nordiska initiativet and Greener (BBBG), med fokus på att återuppbygga bättre och grönare efter covid-19-pandemin. •FN:s miljöprogram () har som mål att främja ett samlat genomförande av miljöperspektivet av hållbar utveckling inom FN samt att visa globalt ledarskap i miljöfrågor. •UNDP har också en viktig roll i miljöarbetet. UNDP:s s.k. Climate Promise (A Safe and Sustainable Future Through Bold Climate Action) stödjer över hundra länder i arbetet med att anta mer ambitiösa nationella klimatplaner och att genomföra dessa i enlighet med . fortsätter att vara bland de största givarna per capita på klimatområdet. uppgick det totala svenska klimatbiståndet till , varav det multilaterala kärnstödet uppgick till (i första hand via multilaterala miljö- och klimatfonder samt utvecklingsbankerna). Resterande 4,6 miljarder kanaliserades via bilaterala insatser varav ungefär hälften genom multilaterala organisationer. Enligt GCF:s prognos kommer fondens aktiviteter leda till att utsläpp om koldioxidekvivalenter kan undvikas. samlade utsläpp av växthusgaser uppgick som jämförelse koldioxid. Fonden beräknar vidare att motståndskraften mot klimatförändringar kommer att stärkas för 554 miljoner människor tack vare fondens aktiviteter. agerande i styrelsen för GCF har bidragit till att styrelsen kunde enas om ett uppdaterat resultatramverk. gör det möjligt för att fonden ska kunna följa upp och redovisa uppnådda resultat. På lokal nivå har GCF t.ex. bidragit till storskalig utbyggnad av solenergi i samt till stärkt motståndskraft mot klimatförändringar i genom stöd för att restaurera och stärka förvaltningen av viktiga ekosystem. Genom GEF har bidragit till bl.a. hållbar förvaltning och restaurering av mark, hållbart jord- och skogsbruk, stärkande av globala ramverk och avtal på havsområdet, hållbar avfallshantering samt utfasning av långlivade organiska föroreningar, kvicksilver och andra farliga kemikalier. GEF har exempelvis motverkat drivkrafterna bakom avskogningen av tropiska regnskogar. räknar GEF med att ytterligare mark har skyddats globalt och att ca förnybar energi har installerats tack vare de sammantagna bidragen till fonden. stöd till GCF och GEF har bidragit till en grön återhämtning i låg- och medelinkomstländer, genom omställning av energisystemen från fossilt till förnybart samt genom att stärka låg- och medelinkomstländernas motståndskraft mot klimatförändringar. Detta har i sin tur bidragit till minskad sårbarhet hos människor som lever i fattigdom. NDF, som är största bidragsgivare till, har bidragit både till utsläppsminskningar och till klimatanpassning i utvecklingsländer. ordförandeskap i styrelsen för NDF 2019–2020 var starkt drivande för framtagandet av en ny strategi för fonden som bl.a. riktar större fokus på skärningspunkter där insatser inom klimat, biologisk mångfald och hav samverkar. Strategin låg till grund för att de nordiska länderna 2020 kunde komma överens om en förnyad påfyllnad av fonden –den första . Fonden bidrog bl.a. med stöd till för att bygga upp landets första gröna bank samt till att klimatanpassa kustområden i sex västafrikanska länder genom att tillhandahålla finansiering för att utfärda blåa obligationer där mobiliserade pengar går direkt till investeringar i vattenrelaterade projekt. –2021 bidrog till att stärka medlemsstaternas kapacitet och policyer på miljöområdet och till att 35 länder antagit nationella utvecklingsplaner som bland annat främjar utsläppsminskningar, ökad energieffektivitet, förnybar energi och ren teknologi. har bidragit till att synliggöra effekterna av de tre planetära kriserna: klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald samt föroreningar och hur dessa kriser underminerar möjligheterna att bekämpa fattigdom. Dess publikationer och rapporter har bidragit till att konkretisera de åtgärder som krävs för att adressera de globala miljö- och klimatproblemen, och till att synliggöra miljödimensionen av covid-19- pandemins orsaker och effekter samt kopplingen mellan miljö och hälsa. Den svenska klimatdiplomatin har fortsatt att bidra till att stärka genomslaget för svensk klimatpolitik i multilaterala sammanhang. Klimatdiplomatin omfattar policydialog som syftar till att dela erfarenheter av det nationella genomförandet av , tillsammans med finansiering och innovativ teknologi som är nödvändiga verktyg för en grön omställning. Gentemot de multilaterala utvecklingsbankerna har bedrivit ett omfattande påverkansarbete för att stärka bankernas klimatarbete och fasa ut investeringar i fossil energi, för att på så vis minska det samlade koldioxidavtrycket av deras utlåning. Högnivådialogen mellan och Världsbanksgruppen bidrog t.ex. till att ytterligare stärka partnerskapet på klimatområdet genom gemensamma ansträngningar för att påskynda en rättvis övergång till förnybar energi och utfasningen av fossila bränslen. Fokus låg bl.a. på hur Världsbanksgruppen kunde bidra till att stärka privat resursmobilisering för klimatåtgärder. Parallellt med det omfattande svenska finansiella biståndet har varit en stark förespråkare av global anpassning av finansiella flöden till mål och att klimatperspektivet ska integreras i nationella budget- och planeringsprocesser. Ett flertal utvecklingsbanker, däribland Världsbanksgruppen och Asiatiska (AsDB), har åtagit sig att anpassa sin utlåning och verksamhet till att vara i linje med . har även bidragit till UNDP:s initiativ Climate Promise som avser stöd för låg- och medelinkomstländers genomförande av s.k. nationella bidrag (NDC, Nationally Determined Contributions). I har Sida samarbetat med UNDP för att stärka klimatanpassning på lokal nivå. UNDP har i sin tur samarbetat med lokala myndigheter för att förbättra planerings- och budgetprocesser så att de tar ökad hänsyn till sårbara gruppers utsatthet relaterade till En utmaning för projektet har varit att nå och engagera de mest utsatta grupperna. UNDP har därför tagit fram nya metoder för att bättre lyckas nå människor som lever i stor utsatthet. För att begränsa den globala uppvärmningen till krävs storskaliga investeringar i förnybar energi. har genom sitt kärnstöd bidragit till Världsbanksgruppens omfattande arbete med att investera i förnybar energi. gjorde Världsbanksgruppen finansieringsåtaganden om runt för ej nätbaserad soldriven el i regioner där fasta elinstallationer och distributionsnät saknas, med av dessa åtaganden i söder om . I har genom stöd till Världsbanksgruppen bidragit till att ge ca 7 miljoner människor på landsbygden tillgång till soldriven el, och i har Världsbanksgruppen bidragit till att dubblera solenergikapaciteten i delstaten genom att finansiera en av världens största solcellsanläggningar, vilket uppskattas bidra till utsläppsminskningar med en miljon ton växthusgaser . –2021 har arbetet för att påverka Världsbanksgruppens nya klimathandlingsplan –2025 varit en prioriterad fråga för . Påverkansarbetet har bidragit till höjda målsättningar för andelen utlåning som går till klimatinsatser, förbättrad och utökad klimatdiagnostik, en tydlig och tidig integrering av klimatfrågor i projektutveckling samt ett ökat fokus på utfasning av investeringar i fossila bränslen. Sambanden mellan biologisk mångfald, livsmedelsförsörjning, hälsa och ekonomisk tillväxt har tydliggjorts än mer i och med klimatförändringarna. Regeringen lanserade en särskild satsning på bevarande av biologisk mångfald och ekosystem som syftar till att systematiskt integrera dessa frågor i utvecklingssamarbetet, t.ex. genom aktivt påverkansarbete och policydialog med det multilaterala systemet. har med svenskt stöd bidragit till att minska skadliga miljö- och hälsoeffekter av kemikalier och avfall och främja omställningen till en cirkulär ekonomi i partnerländer. Svenskt stöd och gåvomedel från EU har bidragit till Uneps globala arbete för skydd av biologisk mångfald och till organisationens arbete för en mer hållbar jordbruks- och livsmedelssektor. Till följd av covid-19 skedde en markant ökning av avfall relaterat till munskydd, annan skyddsutrustning, engångsplast och medicinskt avfall. bidrog till att bygga kunskap och kapacitet bland partners för att bättre hantera avfallsaspekterna av pandemin. Sambanden mellan klimat och hav blir allt tydligare. Sidas stöd till UNDP är ett brett klimat- och miljöstöd som inkluderar utlysningsfonden och generellt stöd till organisationens havs- och vattenresursprogram. Utlysningsfonden finansierar pilotinitiativ med innovativa lösningar för att uppnå det globala-målet för hållbara hav (SDG Skr. 2021/22:236 14). De första två utlysningarna har fokuserat på innovationer med koppling till minskade föroreningar och hållbart fiske. En del av Sidas stöd till har gått till de regionala havsprogrammen, blå ekonomi och föroreningar. Dialog med har förts kring den så kallade källa-till-hav ansatsen och hur den skulle kunna stärkas. Ett svenskt regionalt stöd har fokuserat på att minska plastavfall i den miljön och ytterligare ett har haft fokus på minskad fattigdom hos unga, kvinnor och män i fiskesamhällen i västra . Det senare har inriktat sig på genomförandet av och kapacitetshöjande aktiviteter kring de frivilliga riktlinjerna för småskaligt fiske men även genomförandet av en stor kartläggning av betydelsen av småskaligt fiske i låg- och medelinkomstländer. fond ProBlue, som har fått finansiering av Sida, har främjat integrerad och hållbar ekonomisk utveckling för friska hav med specifikt fokus på fiskeriförvaltning och vattenbruk, blå ekonomi, havsförvaltning och minskade föroreningar till havs. Sida har prioriterat dialog med Världsbanksgruppen om ökad transparens inom fiskesektorn, minskade föroreningar (utöver plast), möjliggöra och stödja hållbar turism, förnybar hållbar energi och hållbara, gröna transporter och vikten av en integrerad havsförvaltning med en källa-till-hav-ansats. Svenskt stöd till fonden bidrog till mer stabila inkomster för kustbefolkningar och till att stärka lokala företrädares förutsättningar att upprätta och förbättra förvaltningen av skyddade områden. har arbetet resulterat i nya skyddade områden, skyddade områden under bättre förvaltning och förbättrade levnadsvillkor för drygt 200 000 personer. 5.4Fredliga och inkluderande samhällen levde 1,3 miljarder människor (av världens befolkning) i vad definierar som särskilt utsatta stater (s.k. fragile states), ofta präglade av bristande ekonomisk och social säkerhet samt svaga eller bristfälliga statliga strukturer. Dessa länder är ofta präglade av konflikt eller konfliktrisk och befinner sig ofta längst ifrån att nå de globala målen för hållbar utveckling. Dessa länder rymmer också mer än tre fjärdedelar av de allra fattigaste människorna i världen. pågick 56 väpnade konflikter, vilket är det högsta antal som uppmätts –2020. Förutom att konflikter har ökat i antal har de även blivit mer komplexa och gränsöverskridande, och våldet riktas allt oftare mot civilbefolkningen. Konfliktdrabbade länder är särskilt sårbara för ekonomiska kriser, migration, klimatförändringar, utbrott av smittsamma sjukdomar, radikalisering och terrorism. De har även sämre förutsättningar att skapa en inkluderande och hållbar utveckling då de ofta präglas av instabilitet, svaga institutioner och brist på förtroende mellan stat och civilbefolkning samt bristande rättssäkerhet. 2021/22:236 5.4.1 Regeringens mål är att bidra till förebyggande av våldsam konflikt och till att bygga hållbar fred. Genom ett konfliktkänsligt utvecklingssamarbete och strategiskt utrikespolitiskt agerande, i kombination med riktade insatser för fredsbyggande, kan förutsättningarna för fred stärkas och grundorsakerna till konflikt motverkas. Som stora givare och partners till de multilaterala aktörerna verkar för att de ska arbeta mer konfliktkänsligt och för att insatser vägleds av en konfliktanalys som beaktar hur konflikten drabbar olika delar av befolkningen, inklusive genom att inkludera en gedigen jämställdhetsanalys.