prop · H903175 · 2022-03-22 00:00:00 — I svensk rätt finns således en skillnad mellan dagar med föräldrapenning på sjukpenningnivå och grundnivå innebärande att enbart dagar på sjukpenningnivå är reserverade för vardera föräldern. Det kan ifrågasättas om balansdirektivet ger utrymme för att göra skillnad mellan föräldrar som har föräldrapenning på sjukpenningnivå respektive föräldrapenning på grundnivå. Enligt artikel 5.4 i balansdirektivet får medlemsstaterna göra rätten till föräldraledighet beroende av en kvalifikationsperiod i arbete eller anställningstid som inte får överstiga . Möjligheten att införa en kvalificeringsperiod skulle eventuellt kunna innebära att direktivets bestämmelse om reserverade dagar är uppfylld, då en arbetstagare som har arbetat i de allra flesta fall bör ha en tillräckligt hög inkomst för att få en SGI som berättigar till föräldrapenning på sjukpenningnivå. anser att en reservering av dagar på grundnivå inte behövs för att genomföra direktivets krav. betonar att direktivet omfattar arbetstagare och att statistik från utredningen visar att av föräldrarna som får ersättning på grundnivå får det i form av en bosättningsbaserad förmån. har en låg SGI och skulle kunna kvalificera för arbetsbaserade förmåner och betraktas som arbetstagare. framhåller att enbart den senare gruppen omfattas av direktivet och att det rör sig om ett fåtal individer som torde ha en svag anknytning till arbetsmarknaden. anser också att det är högst tveksamt om en reservering för denna grupp skulle påverka jämställdhetens utveckling i . Regeringen kan konstatera att arbetsbaserad ersättning på grundnivå ofta betalas ut till personer med en låg inkomst och därmed en låg syssel- sättningsgrad. Sysselsättningsgraden i sig avgör dock inte rätten till ledighet eller rätten till föräldrapenning. Det är dock välkänt att framför allt mäns uttag av föräldrapenning varierar med exempelvis inkomstnivåer och utbildningsgrad. Enligt en rapport från Inspektionen för social- försäkringen är det exempelvis vanligare att pappor med låg inkomst och som inte är i arbete tar ut noll dagar med föräldrapenning under barnets två första levnadsår än pappor som har hög inkomst och är anställda (Pappor som inte använder föräldrapenningen, ISF 2021:12). 2021/22:175 anser att ett jämställt föräldraskap och en jämn fördelning mellan föräldrarna av föräldrapenning och föräldraledighet bör uppmuntras oavsett föräldrarnas inkomstnivå och tidigare arbetsmarknadsanknytning. Till skillnad från anser regeringen därmed att förslaget får anses ha påverkan på jämställdhetens utveckling och att det är centralt att lagstiftningen är utformad så att det tydligt framgår att föräldraansvaret är gemensamt och delat mellan föräldrarna. Regeringens uppfattning är vidare att balansdirektivet inte ger utrymme för en skillnad mellan föräldrar som har föräldrapenning på sjuk- penningnivå respektive föräldrapenning på grundnivå i förhållande till reserverade dagar eftersom direktivet kopplar samman rätten till ersättning med den ledighet som en förälder inte ska ha möjlighet att avstå till den andra föräldern. För att direktivet ska anses genomfört bör därför individer som omfattas av det svenska socialförsäkringssystemet och därmed har rätt till föräldrapenning och föräldraledighet inte ha möjlighet att överlåta dagar med föräldrapenning, oavsett om det är fråga om dagar på sjuk- penningnivå eller grundnivå. Det gäller särskilt mot bakgrund av att åtgärden att reservera dagar med föräldrapenning har vidtagits av den svenska lagstiftaren i syfte att främja ett mer jämställt uttag av föräldra- ledighet, vilket även sammanfaller med det uttalade syftet med balansdirektivet. Haro – Hemmaföräldrars anser att förslaget att begränsa rätten att föra över föräldrapenning inverkar negativt på familjens egenbestämmande och riskerar att öka andelen obetald ledighet. Organisationen framhåller också att förslaget kan göra det svårare att behålla skyddet för SGI:n för den part, oftast kvinnan, som till övervägande del tar hand om barnen. Regeringen konstaterar att en reservering av dagar på sjukpenningnivå redan finns i svensk rätt. Att införa en motsvarande bestämmelse för dagar på grundnivå kan inte anses inverka nämnvärt på familjers självbestämmande eller på möjligheten att skydda den sjukpenninggrundande inkomsten. Eftersom kvinnor är de som i mycket hög utsträckning använder föräldrapenning på grundnivå kan en reservering snarare förhindra en lång föräldraledighet med låg ersättning och i stället påskynda återgång eller etablering i arbetslivet och därmed en stärkt ekonomisk situation för kvinnan . RFSL uttrycker att organisationen inte vill se en fullständig uppdelning av föräldrapenningdagarna mellan två vårdnadshavare. Det skulle enligt RFSL försvåra för många familjer där fler än två vuxna delar på föräldraansvaret. Regeringen konstaterar att med nuvarande lagstiftning finns goda möjligheter för familjer där fler än två individer som enligt socialförsäkringsbalken är föräldrar eller därmed likställda att fördela föräldrapenningdagar mellan sig. Vid en reservering av dagar även på grundnivå förändras inte de möjligheterna på något avgörande vis. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att förslaget om att reservera dagar även på grundnivå ansluter till befintlig systematik för föräldra- penning och att förslaget förenklar regelverket och bidrar till ökad likformighet. Förslaget innebär även att familjer med låga inkomster ges incitament till en mer jämställd fördelning av föräldrapenning och föräldraledighet. Reservering av dagar på grundnivå för föräldrar som inte är De föräldrar som är försäkrade för arbetsbaserade förmåner är arbetstagare enligt svensk rätt. De kan dock även vara egenföretagare. omfattas inte av balansdirektivet. En annan grupp som inte heller är arbetstagare och därmed inte omfattas av direktivet är föräldrar som har rätt till föräldrapenning på grundnivå enbart grundat på bosättning. För egenföretagare gäller speciella regler för beräkning av SGI under det s.k. uppbyggnadsskedet under företagets första 36 månader. 25 kap. 9 § socialförsäkringsbalken innebär att egenföretagare under de första tre åren efter företagets start inte kan få en så låg SGI att de får föräldrapenning på grundnivå. För att en egenföretagare ska hamna i gruppen av föräldrar som är försäkrade för arbetsbaserade förmåner och har föräldrapenning på grundnivå ska han eller hon haft företaget i mer än 36 månader och därefter haft en årsinkomst understigande ca 117 500 Det bör således handla om endast ett fåtal individer. Eftersom egenföretagare och individer som har rätt till ersättning grundat på bosättning inte är arbetstagare skulle det kunna övervägas att lämna dem utanför förslaget om reserverade dagar med föräldrapenning Ytterligare ett alternativ skulle kunna vara att endast reservera för dessa individer, dvs. den lägsta nivå som Enligt regeringen skulle det emellertid leda till ett mer komplicerat regelverk och medföra ökad administration. Det skulle även innebära stora kostnader för att behöva separera arbetsbaserad och bosättningsbaserad föräldrapenning på grundnivå i handläggningen. sådant förfarande skulle orsaka merarbete i administrationen och även innebära svårigheter att informera om regelverket, särskilt som föräldrar kan tänkas röra sig mellan olika tillstånd, t.ex. enbart bosatt, anställd eller att driva eget företag det är möjligt att använda Ur perspektivet att föräldrapenning på grundnivån är ett alternativ till föräldrapenning på sjukpenningnivån, när förutsättningarna för den senare inte är uppfyllda, och att de två ersättningsnivåerna omfattar samma dagar är det principiellt rimligt att dagarna också behandlas lika i fråga om reservering för respektive förälder. Regeringen anser därför att alla föräldrar som har rätt till föräldra- penning på grundnivå ska omfattas av förslaget. därför genomföras på så sätt att även med föräldrapenning på grundnivå reserveras för den ena föräldern på samma sätt som gäller för dagar med föräldrapenning på sjukpenningnivå. Särskilt om kvinnors och barns situation Ytterligare ett viktigt skäl till att även reservera grundnivån för dem som enbart är försäkrade för bosättningsbaserade förmåner är regeringens och mål om ett jämställt föräldraskap. Incitamenten att dela lika på föräldrapenningen och omsorgen om barnen ska vara lika för alla föräldrar, oavsett inkomstnivå. En tidig och nära kontakt med båda föräldrarna gynnar dessutom barnet och stärker relationen till föräldrarna både på kort och på lång sikt. Utöver detta vill regeringen särskilt framhålla att en reservering av grundnivån kan bidra till att minska segregation och skynda på En mer jämställd fördelning av föräldrapenningen kan bidra till en snabbare etablering på arbetsmarknaden för framför allt utrikes Om vården av barn delas mer lika och förutsättningarna för både män och kvinnor att delta på arbetsmarknaden förbättras, minskar även hushållens sårbarhet för ekonomisk utsatthet vilket är positivt för för kvinnojourer och tjejjourer i är kritisk till att ska vara reserverade till respektive förälder och anser att det kommer att ha en direkt negativ påverkan på många kvinnors liv och ekonomiska situation. Organisationen anser att när är reserverade till pappor drabbar det både kvinnor och barn då män inte tar ut sina dagar eller tar ut dem trots att huvudansvaret för barnet fortsatt ligger på kvinnan. Organisationen framhåller även att i relationer där det förekommer våld finns inte någon ambition från mannens sida att dela jämställt på föräldraansvaret och för dessa kvinnor är det förödande att är reserverade till respektive förälder. Kvinnolobby delar bilden av att förslaget är viktigt för utrikes födda kvinnor som ofta tar ut föräldrapenning på grundnivå och tar ett betydligt större ansvar för barn jämfört med männen i samma grupp. Kvinnolobby anser dock att det ska vara möjligt att frångå huvudregeln och överlåta dagar i särskilda fall, exempelvis om det finns en svår konflikt mellan föräldrarna, om den ena föräldern är sjuk, har ett missbruk eller annat riskbeteende men ändå är lämplig att vara I dessa fall anser organisationen att bör göra bedömningar från fall till fall baserat på tydliga riktlinjer och Kvinnolobby framhåller att män som utsätter kvinnor och barn för våld inte ska få vara vårdnadshavare och inte heller ha rätt att vara föräldralediga med barnet. Liknande synpunkter framförs även av Unizon som betonar vikten av att utreda omsorgsförmågan hos män som utsätter kvinnor och barn för våld samt möjligheten att dessa män ska vara undantagna rätten att ta ut föräldraledighet med barnet. Regeringen anser att det är mycket viktigt att motverka våld och annan ojämställdhet i nära relationer. Som tidigare anförts anknyter reserveringen av föräldrapenning på grundnivå till existerande regelverk om reservering av dagar, som visat sig vara en verkningsfull åtgärd för att nå en mer jämställd fördelning av föräldrapenningen. fördelning kvarstår dock, även om den minskar svagt . Rätten till föräldrapenning utgår från vårdnadsförhållandet för barnet. Det finns dock vissa undantag från huvudregeln om fördelning av dagar vid gemensam vårdnad. Det gäller enligt 12 kap. 16 § social- försäkringsbalken när en förälder på grund av sjukdom eller funktions- nedsättning är varaktigt förhindrad att vårda barnet. undantag från rätten till föräldrapenning, eller från bestämmelsen om reservering, så som de lyfts av för kvinnojourer och tjejjourer i , Kvinnolobby och Unizon, faller utanför detta I detta sammanhang kan dock nämnas att regeringen har tillsatt en utredning som ser över bestämmelser om umgängesrätt i (dir. 2021:70). Utredningen ska lämna betänkande i Regeringen har även fattat beslut om att det myndighets- gemensamma uppdraget, där bl.a. och Arbets- Prop. 2021/22:175 förmedlingen ingår, om ökad upptäckt av våld ska fortsätta (A2019/01517, A2021/02395 och A2021/02318 delvis). Förälder med ensam vårdnad När endast en förälder får föräldrapenningen gäller bestämmelsen om reserverade dagar i förhållande till förälderns möjlighet att avstå rätt till föräldrapenning till förmån för en annan förälder som inte har vårdnad om barnet eller till förmån för personer som enligt 11 kap. 4 § socialförsäkringsbalken likställs med förälder. Enligt skäl 18 får medlemsstaterna själva fastställa vilka personer som i direktivet ska anses vara förälder, mamma och pappa. Svensk rätt innebär att förälder i det här sammanhanget även förutsätter att föräldern är vårdnadshavare. Då det enligt direktivet är medlemsstaterna som ska fastställa vem som är förälder är det regeringens bedömning att den svenska ordningen är förenlig med balansdirektivet. Det s.k. 240-dagarsvillkoret utgör inte ett hinder För att en förälder som enbart är försäkrad för arbetsbaserad förmån ska få ersättning på sjukpenningnivå eller grundnivå för barnet krävs det att han eller hon för barnet uppfyller det s.k. 240-dagarsvillkoret i 12 kap. 37 § socialförsäkrings- balken. Villkoret innebär att en förälder under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen måste ha varit försäkrad för sjukpenning och att han eller hon under alla skulle ha haft rätt till en sjukpenning som överstiger lägstanivån för föräldrapenning (). Eftersom 240-dagarsvillkoret endast gäller som tas ut för barnet innebär det att det efter att har tagits ut återstår (390–180) som kan tas ut på sjukpenningnivå eller grundnivå. Det finns alltså tillräckligt många dagar kvar för att ska vara reserverade, vilket är det som balansdirektivet föreskriver. 6.4Utvärdering av anpassade villkor för vissa grupper av föräldrar Regeringens bedömning: Det finns inte något behov av att ytterligare anpassa rätten till föräldraledighet för adoptivföräldrar, föräldrar med funktionsnedsättning eller föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser instämmer i eller har inga synpunkter på bedömningen. Nationellt anhöriga stödjer delvis bedömningen men lyfter bl.a. att det finns stora skillnader i behov beroende på vilken funktionsnedsättning barnet har. Skälen för regeringens bedömning Av artikel 5.8 i balansdirektivet framgår att medlemsstaterna ska utvärdera behovet av att anpassa villkoren för tillgång till och den närmare utformningen av hur föräldraledighet ska tas ut till behoven hos adoptiv- föräldrar, föräldrar med funktionsnedsättning och föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom. Anpassade villkor vid adoption Både föräldraledighetslagen och bestämmelserna om föräldrapennings- förmåner i socialförsäkringsbalken är anpassade till adoption. Blivande adoptivförälder likställs med förälder enligt 1 § andra stycket 4 föräldraledighetslagen. Enligt 5 § föräldraledighetslagen har en arbetstagare som har adopterat ett barn eller tagit emot ett barn i avsikt att adoptera det rätt att vara helt ledig från den tidpunkt då arbetstagaren fick barnet i sin vård. Arbetstagarens rätt till sådan ledighet upphör när barnet har fyllt eller vid den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Vid adoption av arbetstagarens makes eller sambos barn har dock arbetstagaren enligt samma paragraf inte rätt till ledighet utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade skett. Vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldrapenningsförmåner likställs enligt 11 kap. 4 § socialförsäkringsbalken blivande adoptiv- förälder med förälder. Med blivande adoptivförälder avses enligt 2 kap. 15 § den som efter socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera barnet. Enligt 11 kap. 7 § socialförsäkringsbalken likställs med adoption vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenningsförmåner att någon efter social- nämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera barnet. Vidare likställs den tidpunkt när den som har adopterat ett barn har fått barnet i sin vård med tidpunkten för ett barns födelse, dock inte vid beräkning av barnets ålder. En förälder har rätt till svenska föräldrapenningsförmåner endast för vård av barn som är bosatta i . Vid adoption anses barnet bosatt i om den blivande föräldern är bosatt här. Det följer av 11 kap. 8 § social- försäkringsbalken. Bestämmelserna om föräldrapenning i socialförsäkringsbalken gäller i tillämpliga delar också vid adoption av barn, med vissa undantag. Exempelvis lämnas föräldrapenning vid adoption av den andra makens eller sambons barn enligt 12 kap. 8 § inte utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. Därutöver är vissa bestämmelser om föräldrapenning särskilt anpassade till en adoptionssituation, t.ex. när det gäller utlandsvistelse när ett barn hämtas i samband med adoption. Bestämmelser om detta finns i 6 kap. 16 § socialförsäkringsbalken. Till- fällig föräldrapenning i samband med barns födelse lämnas enligt 13 kap. 12–15 §§ socialförsäkringsbalken vid adoption och rätten till ersättningen lämnas till båda adoptivföräldrarna. Ersättningen lämnas till respektive adoptivförälder under hälften av det totala antalet dagar, dvs. var, om de inte kommer överens om annat. Finns det bara en adoptivförälder har denne rätt till alla . Förmånstiden för de är anpassad på så sätt att den vid adoption räknas från den tidpunkt då föräldrarna har fått barnet i sin vård. Ersättningen lämnas fram till dess Prop. 2021/22:175 att barnet fyller . Slutligen finns det anpassade regler för den utvidgade rätten till tillfällig föräldrapenning vid förälders sjukdom eller smitta. Är det fråga om vård av adoptivbarn gäller åldersgränsen i stället enligt 13 kap. 31 b § socialförsäkringsbalken. Anpassade villkor för föräldrar med funktionsnedsättning Föräldraledighetslagen saknar uttrycklig reglering för föräldrar med funktionsnedsättning. Av bestämmelserna om föräldrapenning i 12 kap. 16 § socialförsäkringsbalken framgår dock att om en förälder på grund av sjukdom eller funktionshinder varaktigt saknar förmåga att vårda barnet får den andra föräldern föräldrapenning . Enligt gällande rätt finns det en möjlighet att ansöka om andra former av ekonomisk ersättning eller stöd för personer med funktionsnedsättning som inte är kopplade till föräldrapenning eller föräldraledighetslagen, se t.ex. bestämmelserna om särskilda socialförsäkringsförmåner vid funktionshinder i 48–52 kap. socialförsäkringsbalken. Anpassade villkor för föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom Föräldraledighetslagen saknar uttrycklig reglering som rör barn med funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom. Det finns inte heller särskilda bestämmelser om föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning i samband med ett barns födelse som rör barn med funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom. Däremot finns andra bestämmelser som till viss del är generösare för föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom, exempelvis tillfällig föräldrapenning för vård av barn och därmed sammanhängande rätt till föräldraledighet samt i vissa fall rätt till omvårdnadsbidrag och därtill knuten rätt till föräldraledighet. För barn som har behov av särskild tillsyn eller vård på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annan funktionsnedsättning kan, enligt 13 kap. 22 § socialförsäkringsbalken, tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn i samband med sjukdom eller smitta hos barnet lämnas till dess att barnet fyller i stället . Enligt 13 kap. 30 och 31 §§ socialförsäkringsbalken har föräldrar till allvarligt sjuka barn rätt till ett obegränsat antal dagar med tillfällig föräldrapenning när de behöver avstå från förvärvsarbete för vård av barnet. Rätten gäller fram till dess att barnet har fyllt . För vård av barn som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade kan tillfällig föräldrapenning för vård av barn i samband med sjukdom eller smitta hos barnet lämnas ända till dess att barnet fyller . Om barnet efter att ha fyllt går i en gymnasieskola som är anpassad för svårt rörelsehindrade ungdomar eller i en gymnasiesärskola, kan tillfällig föräldrapenning lämnas till och med vårterminen det år då barnet fyller , se 13 kap. 27 § social- försäkringsbalken. För barn som omfattas av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade finns det även en utökad rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 26 § socialförsäkringsbalken. 2021/22:175 har då rätt till ersättning för s.k. kontaktdagar från barnets födelse till dess att barnet fyller för att exempelvis besöka barnets skola. En arbetstagare har enligt 9 § föräldraledighetslagen rätt till förkortning av normal arbetstid med upp till en fjärdedel om det lämnas omvårdnads- bidrag för barnet enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken. En försäkrad förälder har enligt 3 § samma kapitel rätt till omvårdnadsbidrag för ett försäkrat barn om barnet på grund av funktionsnedsättning kan antas vara i behov av omvårdnad och tillsyn . Utöver föräldraledighet med tillfällig föräldrapenning eller omvårdnads- bidrag finns det andra former av ekonomiskt stöd eller insatser för föräldrar som har barn med funktionsnedsättning som inte är kopplade till föräldrapenning eller föräldraledighetslagen. Här kan t.ex. rätten till merkostnadsersättning till en förälder som har ett barn med nedsatt funktionsförmåga i 50 kap. socialförsäkringsbalken nämnas. Nationellt anhöriga påpekar att det är stora skillnader i behov beroende på vilken funktionsnedsättning ett barn har och att det är viktigt att skilja på funktionsnedsättning, flerfunktions- nedsättning och sjukdom. Regeringen instämmer i att det är viktigt att ta hänsyn till de skillnader som finns hos barn i behov av vård och stöd. Regeringen anser att den reglering som redogörs för ovan visar att det i svensk rätt finns regler som tar hänsyn till olika behov som kan finnas hos föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom. Det kan i sammanhanget noteras att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över reglerna för tillfällig föräldrapenning (dir. 2020:114). Utredningen har i delbetänkandet VAB för vårdåtgärder i skolan (SOU 2021:41) som ett led i sitt uppdrag lämnat förslag som möjliggör att föräldrar ska kunna få tillfällig föräldrapenning för att instruera personal i förskola, skola, fritidshem och pedagogisk omsorg om egenvård för ett barn med kronisk sjukdom. Betänkandet bereds i . Utredningen ska lämna slutbetänkande . Svensk lagstiftning om föräldraledighet är tillräckligt anpassad Det är regeringens bedömning att det utifrån vad balansdirektivet kräver inte finns något behov av att ytterligare anpassa rätten till föräldraledighet för adoptivföräldrar, föräldrar med funktionsnedsättning eller föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom. 7Ledighet för arbetstagare för vård av anhörig Regeringens bedömning: Det behövs inte några lagändringar för att genomföra direktivets bestämmelser om rätt till ledighet för vård av anhörig. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser instämmer i eller har inga synpunkter på bedömningen. Inspektionen för socialförsäkringen delar bedömningen men lyfter fram att det finns skillnader mellan det svenska regelverket och direktivets intentioner. Inspektionen har frågor om närståendepenning för att vårda en närstående som inte är försäkrad i eller för vård som utförs i ett land utanför Europeiska unionen (EU) och anser att direktivets krav på rätt till ledighet för vård av anhörig kan hanteras på ett alternativt sätt som skulle möta fler behov hos anhöriga än vad regelverket gör . anser att det är oklart om den svenska regleringen överensstämmer med direktivets definition av ledighet för vård av anhörig.