prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringens utgångspunkt är därför att omställningsstudiestödet ska kunna ges för såväl heltids- som för deltidsstudier. Studerande ska dessutom kunna välja att begränsa sitt uttag av omställningsstudiestöd genom att ansöka om stöd för en lägre omfattning än studierna motsvarar. Det är motiverat med fler deltidsnivåer än i det reguljära studiestödssystemet Inom det reguljära studiestödssystemet kan studiemedel och studiestarts- stöd lämnas för studier på heltid och av heltid. Det finns därtill ett redan existerande utbildningsutbud som erbjuds utifrån dessa deltidsnivåer. Det är därför en rimlig utgångspunkt för att avgöra lämpliga deltidsnivåer för studiernas omfattning. Omställningsstudiestödet syftar emellertid till att underlätta för yrkesverksamma att studera. Målgruppen kan i högre grad antas vara i behov av att kombinera arbete med studier, och det är därmed motiverat att utforma omställningsstudiestödet så att det blir ett mer flexibelt stöd som möjliggör studier i kombination med arbete. Att kunna få stöd vid studier om av heltid underlättar för arbetstagare som inte har möjlighet att kombinera fortsatt arbete med mer omfattande studier. Omställningsstudiestöd bör därför kunna lämnas av helt stöd. För att medge viss ytterligare flexibilitet föreslås att omställningsstudie- stöd även ska kunna lämnas för studier om av heltid. Dessa nivåer säkerställer även att den som studerar på heltid med omställningsstudiestöd under två eller kan få en ersättning som direkt motsvarar dennes inkomstbortfall. Sammantaget bedömer regeringen att fem deltidsnivåer ger ett tillräck- ligt utrymme för flexibilitet, utan att riskera att det skapar negativa sidoeffekter som inte kan hanteras. Regeringen har även övervägt ett system där omställningsstudiestöd beräknas efter en mer exakt studie- omfattning, men anser liksom CSN att ett sådant system skulle få flera oönskade konsekvenser både för den studerande och för administrationen av studiestödet. Regeringen anser därför att omställningsstudiestödet bör kunna lämnas för studier på heltid eller på 20, 40, 50, av heltid. Utförligare bestämmelser om beräkning av stödets omfattning kan enligt regeringens bedömning regleras på förordningsnivå, eller efter bemyndi- gande i förordning, av CSN, med stöd av restkompetensen. Eftersom det beträffande stödets omfattning föreslås att ska meddela föreskrifter på restkompetensens område kan regeringen inte meddela föreskrifter på det området om det inte i lagen tas in bestämmelser som tydliggör att regeringen – trots lagregleringen – kan meddela sådana föreskrifter, s.k. nödvändiga upplysningsbestämmelser. En sådan bestämmelse bör därför finnas i lagen om omställningsstudiestöd. Flera remissinstanser har påpekat att fler deltidsnivåer kan innebära svårigheter för instanserna som arbetsgivare. Kommuner och Regioner och anser att det kan vara svårt att rekrytera en ersättare på deltid för en anställd som studerar på deltid. Kommuner och Regioner påpekar även att förslaget kan innebära praktiska utmaningar för utbildningsanordnare. Myndigheten för anser å andra sidan, liksom regeringen, att utbildning för vuxna måste vara flexibel. kommer det ställa krav på snabb återkoppling av avbrott och eventuella förändringar i studieplaneringen som påverkar studieomfattningen och därmed studiestödets omfattning. Myndigheten för anser därtill att det kommer krävas resurser av utbildningsanordnarna att kontrollera att studierna bedrivs i rätt omfattning. När det gäller eventuella svårigheter för arbetsgivarna att rekrytera vikarierande personal på deltid vill regeringen framhålla att omställnings- studiestödet syftar till att stärka individens ställning på arbetsmarknaden. Det innebär att förslaget i första hand ser till hur stödet kan göras så pass flexibelt som möjligt för att rekrytera yrkesverksamma med utbildnings- behov till studier. Det är regeringens bedömning att stärkta möjligheter till omställning eller utbildning för yrkesverksamma även kommer att verka gynnande för arbetsgivarnas kompetensförsörjning. bör omställ- ningsstudiestödets utformning anpassas för fler aktörer än den som ansöker om stödet, i syfte att undvika negativa sidokonsekvenser. 2021/22:176 Regeringen har, som anförts ovan, övervägt ett system där studienivåerna beräknas ännu mer exakt. Regeringen gör dock en avvägning av hur flexibelt systemet kan vara utan att det blir för svårt att tillämpa, och drar slutsatsen att fem deltidsnivåer är rimligt. CSN anser att förslaget till 19 § i lagen om omställningsstudiestöd (enligt lydelse i DS 2021:18) är onödigt omständligt utformad och anför att det räcker att bestämmelsen anger att omställningsstudiestöd kan lämnas för heltidsstudier och deltidsstudier som omfattar minst 20, 40, 50, av heltid. Regeringen anser dock att preciseringen i bestämmelsen belyser hur lagen ska tillämpas på ett sätt som är tydligare både för den enskilde stödmottagaren och för ansvariga myndigheter. CSN önskar föreskriftsrätt för hur beräkning av studiernas omfattning respektive arbetets omfattning ska kunna göras. CSN ser ett behov av att kunna närmare reglera sådan beräkning utifrån ett genomsnitt, snarare än . Regeringen kommer att beakta de synpunkter som rör bestämmelser i förordning i det fortsatta arbetet med förordningar. Omställningsstudiestöd vid extraordinära händelser i fredstid CSN föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att den studerandes arbete ska beaktas i annan utsträckning än som följer av 19 § andra stycket lagen om omställningsstudiestöd (enligt lydelse i Ds 2021:18) vid extraordinära händelser i fredstid. Det skulle i så fall motsvara bestämmelsen om slopad inkomstprövning som återfinns i 3 kap. 20 § studiestödslagen gällande de reguljära studiemedlen, som infördes i samband med covid-19-pandemin. Regeringen kan givet erfarenheterna av covid-19-pandemin konstatera att det kan uppstå situationer som den studerande inte själv kan råda över och som påverkar möjligheterna att studera, eller som kan motivera att den studerande arbetar mer än vad som normalt är tillåtet och ändå får behålla omställningsstudiestödet. Extraordinära händelser som en pandemi kan leda till att det uppstår ett behov av att studerande arbetar inom samhällsbärande yrken. Det är viktigt att studerande ges möjlighet att bidra med sin kompetens i sådana situationer, utan att den studerande ska riskera sitt omställningsstudiestöd. En annan ordning kan försvåra för samhället att mobilisera de resurser som behövs för att motverka exempelvis en pandemi. Regeringen anser därför liksom CSN att det bör vara möjligt att beakta den studerandes arbete i annan utsträckning vid extraordinära händelser i fredstid. 6.5.3Kortaste och längsta tid med stöd Regeringens förslag: Omställningsstudiestöd ska få lämnas för som den studerande bedriver studier på av heltid. Omställningsstudiestöd ska få lämnas i sammanlagt högst –för den som har helt stöd, –för den som har av helt stöd, –för den som har av helt stöd, –för den som har av helt stöd, –för den som har av helt stöd, och –för den som har av helt stöd. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. UHR och . LO tillstyrker förslaget att minsta omfattning för att få omställningsstudiestöd ska vara en veckas heltidsstudier och maximalt 44 veckors heltidsstudier. LO är mycket positiv till förslaget att omställningsstudiestöd ska lämnas för deltidsstudier som omfattar av heltid. SFS anför att omställningsstudiestödet löser en del av den problematik organisationen anser finns med att gränsen för antalet veckor med studiemedel inte har följt med utvecklingen, eftersom antalet veckor med omställningsstudiestöd räknas utöver maxgränsen i det reguljära studie- medlet. CSN anför att det inte finns behov av att detaljreglera hur många veckor som kan beviljas beroende på vilken omfattning den studerande läser. Detta då det redan framgår indirekt av andra bestämmelser. CSN anser också att det kommer att bli svårt för den enskilde att kombinera andra ersättningar med omställningsstudiestödet. CSN anser därtill att det vore lämpligt att införa effektivare, i stället för mer frekventa, kontroller av den studerandes studieaktivitet. saknar resonemang om eventuell återkvalificering till omställningsstudiestödet. är tveksamma till förslaget med hänvisning till att inte är en tillräckligt . För lärare i gymnasieskolan som vill bli behöriga i ett nytt undervisningsämne krävs heltidsstudier. föreslår att även längre utbildningar bör kunna komma ifråga för omställningsstudiestöd eftersom även en masterut- bildning skulle kunna vara en bra omställningsutbildning. anför att en bieffekt av förslaget är att lärosäten riskerar försämrad ekonomi. Högskolan anser att det finns en stor risk att den studerande inte fullföljer sina studier om dessa är längre än då villkoren för studiestöd förändras kraftigt . Det innebär i sin tur en utebliven intäkt för lärosätena. Företagarna anser att ett maximalt antal kalenderår för nyttjande av omställningsstudiestöd bör införas eftersom studieperioden annars kan bli orimligt generös och påverka arbetet på arbetsplatser . Skälen för regeringens förslag Kortaste tid med omställningsstudiestöd Omställningsstudiestöd ska enligt regeringens förslag beviljas (avsnitt 6.5.1). En utbildning kan ge rätt till omställningsstudiestöd om den omfattar minst en veckas studier på heltid (avsnitt 6.4.3). Stöd lämnas dessutom för deltidsstudier som omfattar av heltid (avsnitt 6.5.2). Av detta följer att stöd kommer att kunna lämnas för en utbildning som pågår på hel- eller deltid, om den sammantaget omfattar minst en veckas studier på heltid. En studerande bör ha möjlighet att begränsa sin ansökan till att avse stöd för en enskild vecka av en sådan utbildning. Stöd bör också kunna lämnas för enskilda veckor i de fall en sådan utbildning sprids ut över ett flertal enstaka veckor . Omställningsstudiestöd bör därför få lämnas för som den studerande bedriver studier på av heltid. Om studier som motsvarar en veckas heltidsstudier bedrivs på . Längsta tid med omställningsstudiestöd Avsikten med omställningsstudiestödet är att det ska göra utbildning möjlig i en situation där en person önskar eller behöver vidareutbildning eller omställning. Omställningsstudiestödet är ett förmånligt studiestöd där den som studerar kan beviljas höga belopp i syfte att göra en avgränsad utbildningsinsats för att stärka dennes ställning på arbetsmarknaden. Det krävs därför även en avgränsning av det antal veckor med stöd som en studerande kan få. Regeringen anser att omställningsstudiestöd bör kunna lämnas som motsvarar maximalt 44 veckors studier på heltid. Den som påbörjar en utbildning med omställningsstudiestöd som är 80 heltids- veckor lång måste därmed kunna finansiera 36 av dessa studieveckor på annat sätt. anser att inte är tillräckligt för lärare som vill stärka sin ställning på arbetsmarknaden och studera deltid. Förbundet exemplifierar med att det krävs minst 1,5 års heltidsstudier för en gymnasielärare som vill bli behörig i ytterligare ett undervisningsämne. Även argumenterar för att längre utbildningar bör kunna komma i fråga för studier med omställningsstudiestöd. Regeringen vill emellertid påpeka att möjligheten finns att påbörja längre utbildningar och för detta använda sig av omställningsstudiestödet. Det blir möjligt att påbörja en utbildning som är lång för individer under , och för dem som är äldre än så finns det ingen begränsning av de möjliga utbildningarnas längd (se avsnitt 6.4.4). Detta tillsammans med att det reguljära studiemedelssystemet alltjämt är ett tillgängligt alternativ för den som har behov av ytterligare finansiering vid längre studier gör att regeringen anser att 44 veckors studier på heltid är en väl avvägd gräns- dragning. invänder mot resonemanget. Högskolan anser att det finns en stor risk att den studerande inte fullföljer sina studier då vill- koren för studiestöd förändras när individen går från omställningsstudie- stödet till det reguljära studiemedelssystemet. Regeringen vill i samman- hanget påminna om att en förutsättning för att få omställningsstudiestödet är att utbildningen bedöms stärka individens ställning på arbetsmarknaden. För studerande som är är utgångspunkten i denna del att den studerande beräknas kunna avsluta utbildningen och få slutbetyg, examensbevis eller annat utbildningsbevis genom studier på heltid (se avsnitt 6.4.4). Studerande med omställningsstudiestöd kan därmed antas vara väl införstådda med att de förväntas färdigställa de kurser eller program som är längre än . De studerande kan därtill antas vara studiemotiverade mot bakgrund av dels den process som krävs för att få studiestöd, inte minst genom att de fått ett yttrande från en omställningsorganisation som visar att de är i behov av utbildning, dels att de går från yrkesverksamhet till studier. Regeringens lagförslag anger hur många veckor som omställningsstu- diestöd får lämnas för till den som får del av helt stöd. Den längsta tiden motsvaras av högst för den som har av helt stöd, högst för den som har av helt stöd, högst för den som har av helt stöd, högst för den som har av helt stöd och högst för den som har av helt stöd. Detta innebär inte att allt omställningsstudiestöd behöver tas ut vid ett och samma tillfälle för en och samma utbildning. Det kommer t.ex. att vara möjligt att gå flera utbildningar fördelade över än och ansöka om ett begränsat antal veckor med omställningsstudiestöd för varje utbildning. CSN ser inte behov av att i detalj ange exakt hur många veckor omställningsstudiestöd kan beviljas för beroende på i vilken omfattning individen studerar. Myndigheten anser att det hade varit tillräckligt om det i lagen om omställningsstudiestöd framgår att stödet får lämnas vid studier på heltid under sammanlagt högst , eftersom det redan framgår av andra delar av lagen vilken omfattning som omställningsstudiestöd kan lämnas med. Regeringen anser emellertid att det finns goda pedagogiska skäl att tydliggöra under hur många veckor som omställningsstudiestöd får lämnas. Paragrafen som CSN hänvisar till behandlar huvudsakligen hur omställningsstudiestödet ska beräknas, inte längsta tid med omställnings- studiestöd vid olika nivåer av deltid. Omställningsstudiestödet föreslås vara ett parallellt studiestöd, avskilt från studiemedlen och studiestartsstödet. Det innebär att antalet veckor som omställningsstudiestöd kan lämnas för inte ska räknas samman med veckorna i de andra systemen. Omställningsstudiestöd kan alltså lämnas för sammanlagt 44 veckors heltidsstudier oavsett om den studerande använt alla sina studiemedels- eller studiestartsstödsveckor. SFS anser att den föreslagna ordningen delvis rättar till det problem som SFS ser med att antalet veckor i det reguljära studiemedelssystemet är för få. Kommuner och Regioner framför att organisationen saknar ett resonemang om hur en individ kan återkvalificera sig till omställningsstudiestödet. avser att ge en så kallad bokstavsutredare i uppdrag att biträda Utbildnings- departementet med att närmare undersöka hur sådan återkvalificering kan gå till. Omställningsstudiestöd vid sjukdom och vissa ledigheter Regeringen bör kunna meddela ytterligare förskrifter om att omställnings- studiestöd får lämnas för tid då den studerande är sjuk. Vidare bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kunna meddela ytterligare föreskrifter om att omställningsstudiestöd får lämnas vid ledighet för vård av barn eller närstående, i samband med att ett barn har avlidit och vid extraordinära händelser i fredstid. Regeringen bör också kunna meddela ytterligare föreskrifter om att omställningsstudiestöd som lämnas vid sjukdom eller sådan ledighet som anges ovan ska ingå i det antal veckor som omställningsstudiestöd högst får lämnas för. Bestämmelser om omställningsstudiestöd vid sjukdom och vissa ledig- heter både kompletterar och utgör undantag från lagen varför regeringen inte kan meddela föreskrifter på det området om det inte i lagen tas in bestämmelser som tydliggör att regeringen kan meddela sådana före- skrifter, s.k. nödvändiga upplysningsbestämmelser. Sådana bestämmelser bör därför finnas i lagen om omställningsstudiestöd. Företagarna lyfter i sitt remissvar fram att frånvaro vid sjukdom, vård av sjukt barn, föräldraledighet, och längre semester eller tjänstledighet vid studier påverkar produktiviteten i svenska företag. Införandet av omställ- ningsstudiestödet kommer enligt Företagarna sannolikt ytterligare att påverka produktiviteten på svenska arbetsplatser. Företagarna ser därför att möjligheten att studera av heltid förefaller vara orimligt generöst och försvåra för arbetsgivaren att planera och leda arbetet på arbetsplatsen , och anser därför att ett maximalt antal kalenderår för nyttjande av omställningsstudiestödet bör införas. Regeringen föreslår att regeringen ska kunna meddela föreskrifter om att omställningsstudiestöd som lämnas vid sjukdom och vid de ledigheter som redogjorts för tidigare ska räknas in i veckorna med omställnings- studiestöd. Omställningsstudiestödets bestämmelser skiljer sig därmed från vad som gäller för studiemedel men överensstämmer med bestämmel- serna för studiestartsstöd. Regeringen anser att det är en rimlig avvägning mot bakgrund av att det rör sig om ett förmånligt stöd för den enskilde. Den som får ett behov av längre tids ledighet från studierna har möjlig- heten att avbryta sina studier och i stället ansöka om ersättning genom socialförsäkringssystemet. Han eller hon kan efter ledigheten återuppta sina studier med omställningsstudiestöd. Regeringen anser därför inte att det är motiverat att införa ett tak för antalet kalenderår för nyttjandet av omställningsstudiestödet. CSN anser att det kommer bli svårt för den enskilde att kombinera andra ersättningar med omställningsstudiestödet, givet de olika studietakter som föreslås. Regeringen anser att det är av stor vikt att säkerställa flexibiliteten i systemet genom att tillhandahålla flera studietakter än i det reguljära studiemedelssystemet. I detta instämmer t.ex. LO, som är mycket positiv till möjligheten att studera på med omställningsstudiestöd. föreslår regeringen att samordningen mellan omställningsstu- diestödet och andra ersättningar i huvudsak ska överensstämma med den samordning mellan studiemedel och andra ersättningar som görs i studie- stödslagen (se avsnitt 6.5.10). Att samordningen i huvudsak ska överens- stämma med bestämmelserna i studiestödslagen bör förenkla både den administrativa processen för ansvariga myndigheter och den enskildes Prop. 2021/22:176 förståelse för regelverket. Kontroller under pågående studier Inom det reguljära studiestödet kontrollerar CSN den studerandes studier löpande, . I promemorian anförs att CSN med högre frekvens än i det ordinarie studiestödet bör kontrollera att den studerande bedriver ak- tiva studier. CSN har framfört att det knappast är möjligt att genomföra studiekontroller med högre frekvens än vad som redan görs inom ramen för det reguljära studiestödet. Myndigheten föreslår i stället att fler effek- tiva kontroller av omställningsstudiestödet införs, än vad som föreslås i promemorian. Exempelvis fler riktade kontroller som en följd av predik- tiva analyser. Regeringen anser att det, för att säkra omställningsstudie- stödets legitimitet, är av särskild vikt att se till att kontrollmekanismerna under pågående studier fungerar väl och effektivt. Det är viktigt att medel går till rätt personer och att missbruk av stödet kan beivras. Regeringen överväger CSN:s synpunkter i det fortsatta arbetet. 6.5.4Stödets storlek ska beräknas med utgångspunkt i stödmottagarens årliga inkomst Regeringens förslag: Omställningsstudiestödet ska kompensera för inkomstbortfall. Den årliga inkomst som har bestämts av Försäkrings- kassan på begäran av CSN ska vara utgångspunkten för beräkningen av inkomstbortfallet. ska beräkna den årliga inkomsten genom att bestämma sjukpenninggrundande inkomst och årlig inkomst för en studerande på samma sätt som sjukpenninggrundande inkomst enligt bestämmelserna i socialförsäkringsbalken med undantag för bestäm- melserna om inkomsttak. För en studerande som saknar sjukpenninggrundande inkomst ska bestämma den årliga inkomsten baserad på inkomster från förvärvsarbete inom EES, med undantag för , i eller i . Beräkningen ska ske på motsvarande sätt som i föregående stycke, med vissa undantag. Den årliga inkomsten ska bestämmas med utgångspunkt i för- hållandena då ansökan om omställningsstudiestöd lämnas in till CSN, dock tidigast och senast dagen före studiestarten. En ny årlig inkomst ska läggas till grund för ett beslut om omställningsstudiestöd för den som efter ett uppehåll i studierna eller längre återkommer med en ny ansökan om omställ- ningsstudiestöd. CSN ska underrätta om vilken dag som myndigheten ska utgå från vid bestämmande av den årliga inkomsten. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer delvis med I promemorian föreslås att CSN ska bestämma den inkomst som ska ligga till grund för beräkning av omställningsstudiestö- dets storlek för vissa sökande som saknar en sjukpenninggrundande Därutöver föreslås att en ny årlig inkomst ska läggas till grund 2021/22:176 för ett beslut om omställningsstudiestöd för den som efter ett uppehåll i studierna eller längre återkommer med en ny ansökan Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser har kommenterat , LO och OFR/S,P,O tillstyrker CSN tillstyrker att det är den årliga inkomst som bestämmer som ska ligga till grund för beräkningen av CSN framhåller vidare att Försäkrings- kassans normala handläggningstider för beräkning av sjukpenning- grundande inkomst (SGI) är vilket kommer att medföra långa handläggningstider hos CSN. CSN har dock inte identifierat någon bättre ordning för beräkning av omställningsstudiestödets storlek. Myndigheten anser att prövningen av årlig inkomst bör inledas så snart som möjligt, och föreslår att CSN ska kunna begära att den fastställs sex månader innan studiestarten. CSN efterlyser även föreskriftsrätt kring hur långt ett studieuppehåll får vara innan en ny årlig inkomst ska fastställas vid en ny ansökan. Om CSN inte får föreskriftsrätt anser myndigheten att ett studieuppehåll bör vara innan en ny årlig inkomst CSN avstyrker utredningens förslag att CSN ska fastställa den årliga inkomsten för studerande som inte är försäkrade för arbets- baserade förmåner enligt socialförsäkringsbalken. CSN anser slutligen att starka rättssäkerhets- och ekonomiska skäl talar för att bör bestämma den årliga inkomsten även för denna grupp. föreslår att ansökan om omställningsstudiestöd ska kunna göras tidigast studiestart. Som ett alternativ till detta föreslår att den studerande ska kunna ansöka om omställningsstudiestöd tidigare, men att han eller hon tidigast innan studiestarten måste bekräfta eller komplettera de inkomstuppgifter som lämnats i samband med ansökan till CSN. Möjligheten att ansöka om omställningsstudiestöd tidigare än studiestart skulle innebära att inkomstuppgifterna inte alltid är aktuella. skulle därför behöva lämna inkomstuppgifter både i samband med ansökan till CSN och senare till . Detta kan leda till längre hand- vidare, i likhet med CSN, att det ska vara som beräknar den årliga inkomsten för personer som inte är försäkrade för arbetsbase- rade förmåner i . framhåller att en vanlig anled- ning till att en person inte är försäkrad för arbetsbaserade förmåner är att han eller hon har slutat att arbeta och inte omfattas av SGI-skydd sedan Denna grupp utgörs främst av svenska medborgare som aldrig har arbetat utomlands. Som framgår av avsnitt 3 har bl.a. beretts tillfälle att yttra sig över utkast till lagråds- Myndigheten anför att det är tveksamt om den beräknings-