prop · H903247 · 2022-05-24 00:00:00 — De ansåg att barn och unga kunde få verktyg och metoder av civilsamhällets organisationer för att kunna agera vid orättvisor och därmed också bli aktiva samhällsmedborgare. Det betonades vidare att barn och unga mådde bra av att befinna sig i ett större sammanhang där de kunde uppleva gemenskap med likasinnade, som t.ex. i en förening eller stiftelse. Civilsamhällets aktörer ville, enligt deltagarna, erbjuda sådana verktyg, miljöer och arenor. I samrådet med civilsamhället framgick att deltagarna såg det som viktigt att det offentliga förstår den effekt som civilsamhället redan hade på barn och unga. Samrådsdeltagarna ville bidra med sin kunskap, expertis och handlingskraft, men då krävdes att civilsamhällets organisationer sågs som en likvärdig part av det offentliga. Genom att ge civilsamhället rätt förutsättningar kunde även samverkan mellan samhällets olika aktörer stärkas. Deltagarna i samrådet ansåg att det fanns ett behov av bredare samverkansformer. Idéburet offentligt partnerskap (IOP) var ofta en bra grund, men krävde också rätt förutsättningar för att samverkan mellan exempelvis civilsamhälle och näringsliv skulle kunna skapas. Deltagarna ansåg att barn och unga behövde få återkoppling och en bekräftelse på vad de betyder för samhällets utveckling. Det finns få områden där barn inte berörs av samhällets beslut. Därför var det enligt samrådsdeltagarna viktigt att inkludera barn på alla nivåer och att de får vara delaktiga och komma till tals i frågor som berör dem. Man efterlyste att det offentliga även tar bättre tillvara på barns initiativ och kontakter med det offentliga. Deltagarna i samrådet ansåg att det var av särskild vikt att barn och unga ges likvärdiga möjligheter, oavsett kön, könsöverskridande identitet/uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning eller sexuell läggning. Civilsamhällets roll och verktyg Civilsamhällets aktörer påpekade under samrådet kring ”Lämna ingen utanför” att målen i Agenda redan ingick i det som civilsamhället gett sig själva i sitt grunduppdrag. För att genomföra agendan måste vi bryta stuprören och samverka, ansåg deltagarna. De menade att mycket av det svenska arbetet för Agenda 2030 och hållbar utveckling är bistånds- och miljöinriktat. Den sociala dimensionen hade nedprioriterats, vilket gjorde att målet om att ingen ska lämnas utanför missades. Civilsamhällets organisationer ville enligt deltagarna ta ett större ansvar för mål 10 om minskad ojämlikhet inom , och synliggöra detta. Att värna människovärdet är att värna hållbarhet, vilket deltagarna såg som civilsamhällets målsättning. I samrådet framgick att deltagarna ansåg att civilsamhällets organisationer var en nyckel för att utsatta grupper inte skulle hamna utanför. Deltagarna betraktade sina organisationer som välfärdsaktörer, men ville ges bättre förutsättningar för att förvalta detta ansvar. De påpekade i samrådet att civilsamhällets aktörer bidrar till hela agendan, men att civilsamhället i samverkan – inom civilsamhället och tillsammans med privata och offentliga aktörer – särskilt bidrar till mål 16 och mål 17. Samrådsdeltagarna ansåg att bristande jämlikhet var orsaken till att civilsamhällets mötesplatser behövdes. För att genomföra agendan och bidra till att uppnå mål 10 lyftes vikten av mötesplatser nära människor fram – både fysiska och andra former av plattformar. Civilsamhällets organisationer ville erbjuda detta, enskilt och i samverkan med näringsliv och det offentliga. I samrådet framgick att de ville vara och ses som en aktör i egen rätt, med kunskap i viktiga frågor och mötas i ögonhöjd med det offentliga. Deltagarna framhöll att de varit med i skapandet av agendan och ville fortsätta vara en likvärd part i genomförandet. Civilsamhällets organisationers expertis borde därför nyttjas ännu mer av det offentliga i genomförandet av Agenda 2030. Deltagarna tog också själva ansvar för att delta och utöka närvaron i befintliga plattformar med andra samhällsaktörer. De organisationer som deltog i samråden ville på ett antal områden bjudas in av regeringen för att bidra med sin expertis. De ville att regeringen skulle ta fram en nationell hemlöshetsstrategi där civilsamhällets perspektiv beaktas. Man ville också att en nationell fattigdomsstrategi skulle tas fram i dialog med civilsamhället. I enlighet med Agenda 2030-delegationens rekommendation ville man därutöver att regeringen aktivt verkar för att öka långsiktigheten i den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer. Dessutom ville deltagarna att regeringen utvecklar offentliga och tidsatta handlingsplaner och riktlinjer för departementen, med konkreta mål som kan följas upp, och som på ett systematiskt sätt redovisar hur departementen hanterar Skr. 2021/22:247 målkonflikter och brister i genomförandet av Agenda 2030. Fortsatt dialog med civilsamhället Regeringen uppskattar civilsamhällets arbete för att påskynda omställningen till ett hållbart samhälle. Regeringen avser att fortsätta analysera de förslag och medskick som civilsamhällets aktörer kommit med under arbetet med denna skrivelse. Kring flera av förslagen finns redan ett pågående arbete medan andra behöver ses över och utvecklas vidare. Ett exempel på ett förslag som civilsamhället lämnat och som regeringen avser att gå vidare med är t.ex. att ta fram en ny nationell hemlöshetsstrategi. Strategin ska omfatta förebyggande arbete, åtgärder mot akut hemlöshet och vägen till ett eget boende som ett sätt att motverka social och strukturell hemlöshet. Strategin ska gälla för perioden –2026. Regeringen avser att även fortsättningsvis kontinuerligt bjuda in civilsamhället till dialog om hur det nationella genomförandet av Agenda 2030 samt hur bidrag till det globala genomförandet kan stärkas ytterligare. I denna skrivelse konstateras att har flera pågående initiativ som bidrar till både det nationella och det globala genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. För 35 av de redovisade delmålen gör regeringen bedömningen att de uppnåtts helt eller att de har uppnåtts på det nationella planet. delmålen gör regeringen bedömningen att de kommer att nås med redan beslutad politik, och för ytterligare 1 att det delvis kommer att nås. av delmålen görs bedömningen att ytterligare åtgärder behövs. delmålen saknas data för att göra en bedömning. behovet av att fortsätta arbetet med att utveckla och tillgängliggöra statistik för uppföljningen av genomförandet av Agenda 2030. Det är kvar till dess att Agenda 2030 ska vara genomförd. den goda måluppfyllelsen för svensk del kan det konstateras att fortsatt har utmaningar kopplade till agendans genomförande och regeringen kommer därför att intensifiera arbetet för att stärka samord- ningen och uppföljningen av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, både nationellt och i det globala samarbetet. utveckla arbetet med en samstämmig politik för hållbar utveckling är en central del i detta arbete. som regeringen med oro betraktar de senaste årens globala tillbakagångar i genomförandet av Agenda 2030 utgör agendan färdplanen framåt, för att hantera komplexa samhällsutmaningar och vända negativa Det gäller inte minst effekterna av covid-19-pandemin, invasionen av , klimatkrisen, segregation, krig och konflikter. utmaningar världen står inför kräver en bred sektoröverskridande 2021/22:247 samverkan från och mellan relevanta samhällsaktörer, på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Regeringen kommer fortsätta verka för en jämställd, rättvis och hållbar utveckling och för att säkerställa samstämmighet. De globala målen för hållbar utveckling Mål 1: Avskaffa fattigdom i alla dess former överallt 2021/22:247 Bilaga 1 Delmål 1.1: avskaffa den extrema fattigdomen för alla människor överallt. Med extrem fattigdom avses människor som lever på per dag. Delmål 1.2: Till 2030 minst halvera den andel män, kvinnor och barn i alla åldrar som lever i någon form av fattigdom enligt nationella definitioner. Delmål 1.3: Införa nationellt lämpliga system och åtgärder för socialt skydd för alla, inklusive grundskydd, och säkerställa att de omfattar en väsentlig andel av de fattiga och de utsatta. Delmål 1.4: säkerställa att alla män och kvinnor, i synnerhet de fattiga och de utsatta, har lika rätt till ekonomiska resurser, tillgång till grundläggande tjänster, möjlighet att äga och kontrollera mark och andra former av egendom samt tillgång till arv, naturresurser, lämplig ny teknik och finansiella tjänster, inklusive mikrokrediter. Delmål 1.5: Till 2030 bygga upp motståndskraften hos de fattiga och människor i utsatta situationer och minska deras utsatthet och sårbarhet för extrema klimatrelaterade händelser och andra ekonomiska, sociala och miljömässiga chocker och katastrofer. Delmål 1.a: Säkra en betydande resursmobilisering från en mängd olika källor, inklusive genom ökat utvecklingssamarbete, i syfte att ge utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna, tillräckliga och förutsebara medel för att genomföra program och politik för att avskaffa all form av fattigdom. Delmål 1.b: Upprätta sunda policyramverk på nationell, regional och internationell nivå på grundval av utvecklingsstrategier som stödjer de fattiga och tar hänsyn till jämställdhetsaspekter, för att stödja ökade investeringar i åtgärder för att avskaffa fattigdom. Mål 2: Avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och förbättrad nutrition samt främja ett hållbart jordbruk Delmål 2.1: avskaffa hunger och garantera alla människor, i synnerhet de fattiga och människor i utsatta situationer, inklusive små barn, tillgång till tillräckligt med säker och näringsrik mat året om. Delmål 2.2: avskaffa alla former av undernäring, bl.a. genom att nå de internationellt överenskomna målen i fråga om tillväxthämning och undervikt bland barn , samt tillgodose tonårsflickors, gravida och ammande kvinnors samt äldre personers näringsbehov. Delmål 2.3: Till 2030 fördubbla jordbrukets produktivitet och inkomster för småskaliga livsmedelsproducenter, i synnerhet kvinnor, ursprungsfolk, familjejordbrukare, boskapsskötande nomader samt fiskare, inklusive genom säker och lika tillgång till mark, andra produktionsresurser och 2021/22:247 Bilaga 1 insatsvaror, kunskap, finansiella tjänster och marknader samt möjligheter till förädling och sysselsättning utanför jordbruket. Delmål 2.4: uppnå hållbara system för livsmedelsproduktion samt införa motståndskraftiga jordbruksmetoder som ökar produktiviteten och produktionen, som bidrar till att upprätthålla ekosystemen, som stärker förmågan till anpassning till klimatförändringar, extrema väderförhållanden, torka, översvämning och andra katastrofer och som successivt förbättrar mark- och jordkvaliteten. Delmål 2.5: upprätthålla den genetiska mångfalden av fröer, odlade växter, produktionsdjur och tamdjur samt deras besläktade vilda arter, bl.a. med hjälp av välskötta och diversifierade frö- och växtbanker på nationell, regional och internationell nivå. Främja tillträde till samt rimlig och rättvis fördelning av de fördelar som uppstår vid användning av genetiska resurser och därmed förknippad traditionell kunskap, i enlighet med internationella avtal. Delmål 2.a: Öka investeringarna, bl.a. genom stärkt internationellt samarbete, i infrastruktur på landsbygden, forsknings- och rådgivningstjänster för jordbruket, teknikutveckling samt genbanker för växter och husdjur i syfte att öka jordbrukets produktionskapacitet i utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna. Delmål 2.b: Korrigera och förhindra handelsbegränsningar och snedvridningar på världsmarknaderna för jordbruksprodukter, inklusive genom att parallellt avskaffa alla former av exportsubventioner inom jordbruket liksom alla exportåtgärder med motsvarande verkan, i enlighet med mandatet för Doharundan. Delmål 2.c: Vidta åtgärder för att säkerställa väl fungerande marknader och derivatmarknader för jordbruksråvaror. Underlätta tillgången till aktuell marknadsinformation, inklusive om livsmedelsreserver, i syfte att bidra till att begränsa extrema svängningar i livsmedelspriser. Mål 3: Säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar Delmål 3.1: Till 2030 minska mödradödligheten i världen till mindre än 70 dödsfall per 100 000 förlossningar med levande barn. Delmål 3.2: säkerställa att inga spädbarn eller barn dör av orsaker som hade kunnat förebyggas. Alla länder bör sträva efter att minska den neonatala dödligheten till högst tolv dödsfall per 1 000 levande födda och dödligheten bland barn till högst 25 dödsfall per 1 000 levande födda. Delmål 3.3: utrota epidemierna av aids, tuberkulos, malaria och försummade tropiska sjukdomar samt bekämpa hepatit, vattenburna sjukdomar och andra smittsamma sjukdomar. Delmål 3.4: Till 2030 genom förebyggande insatser och behandling minska det antal människor som dör av icke smittsamma sjukdomar med en tredjedel samt främja psykisk hälsa och välbefinnande. Delmål 3.5: Stärka insatserna för att förebygga och behandla drogmissbruk, inklusive narkotikamissbruk och skadligt alkoholbruk. Delmål 3.6: Till 2020 halvera antalet dödsfall och skador i trafikolyckor Delmål 3.7: säkerställa att alla har tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård, inklusive familjeplanering, information och utbildning, och att reproduktiv hälsa integreras i nationella strategier och program. Delmål 3.8: Åstadkomma allmän hälso- och sjukvård för alla, som även skyddar mot ekonomisk risk, tillgång till grundläggande hälso- och sjuk- vård av god kvalitet liksom tillgång till säkra, effektiva och ekonomiskt överkomliga grundläggande läkemedel och vaccin av god kvalitet. Delmål 3.9: Till 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark. Delmål 3.a: Stärka genomförandet av ram- konvention om tobakskontroll i alla länder, där så är lämpligt. Delmål 3.b: Stödja forskning om och utveckling av vaccin och läkemedel mot de smittsamma och icke-smittsamma sjukdomar som i första hand drabbar utvecklingsländer. Sörja för tillgång till ekonomiskt överkomliga grundläggande läkemedel och vaccin, i enlighet med Doha- deklarationen om och folkhälsa, i vilken det bekräftas att utvecklingsländerna har rätt att fullt ut utnyttja den flexibilitet som avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter erbjuder för att skydda folkhälsan och, framför allt, säkerställa att alla har tillgång till läkemedel. Delmål 3.c: Väsentligt stärka finansieringen av hälso- och sjukvården liksom insatserna för att rekrytera, utveckla, utbilda och behålla hälso- och sjukvårdspersonal i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna och små önationer under utveckling. Delmål 3.d: Stärka alla länders, i synnerhet utvecklingsländernas, kapacitet när det gäller tidig varning, riskreducering och hantering av nationella och globala hälsorisker. Mål 4: Säkerställa en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla Delmål 4.1: säkerställa att alla flickor och pojkar fullbordar avgiftsfri och likvärdig grundskole- och gymnasieutbildning av god kvalitet som leder till relevanta och ändamålsenliga kunskaper. Delmål 4.2: säkerställa att alla flickor och pojkar har tillgång till förskola av god kvalitet som ger omvårdnad och förbereder dem för att börja . Delmål 4.3: säkerställa alla kvinnor och män lika tillgång till yrkesutbildning och eftergymnasial utbildning, inklusive högskole- utbildning, av god kvalitet till en överkomlig kostnad. Delmål 4.4: Till 2030 väsentligen öka det antal ungdomar och vuxna som har relevanta färdigheter, däribland tekniska färdigheter och yrkeskunnande, för sysselsättning, anständigt arbete och entreprenörskap. Delmål 4.5: avskaffa skillnaderna mellan könen inom utbildningsområdet och säkerställa lika tillgång till utbildning och yrkes- utbildning på alla nivåer för utsatta personer, inklusive personer med 2021/22:247 Bilaga 1 funktionsnedsättning, ursprungsfolk och barn som lever under utsatta förhållanden. Delmål 4.6: säkerställa att alla ungdomar och en väsentlig andel av alla vuxna – både män och kvinnor – lär sig läsa, skriva och räkna. Delmål 4.7: säkerställa att alla studerande får de kunskaper och färdigheter som behövs för att främja en hållbar utveckling, bl.a. genom utbildning för hållbar utveckling och hållbara livsstilar, mänskliga rättigheter, jämställdhet, främjande av en kultur av fred, icke-våld och globalt medborgarskap samt värdesättande av kulturell mångfald och kulturens bidrag till hållbar utveckling. Delmål 4.a: Bygga och förbättra utbildningsmiljöer som är anpassade för barn och personer med funktionsnedsättning, samt tar hänsyn till jämställdhetsaspekter och därmed erbjuder en trygg, fredlig, inkluderande och ändamålsenlig lärandemiljö för alla. Delmål 4.b: Till 2020 väsentligen öka antalet stipendier i världen som kan sökas av personer från utvecklingsländer, i synnerhet de minst utvecklade länderna, små önationer under utveckling och , för studier inom högre utbildning, inklusive yrkesutbildning samt informations- och kommunikationstekniska, tekniska, ingenjörsvetenskapliga och naturvetenskapliga program, i utvecklade länder och andra utvecklingsländer. Delmål 4.c: Till 2030 väsentligen öka tillgången på utbildade lärare, bl.a. genom internationellt samarbete kring lärarutbildning i utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna och små önationer under utveckling. Mål 5: Uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt Delmål 5.1: Avskaffa alla former av diskriminering av alla kvinnor och flickor överallt. Delmål 5.2: Avskaffa alla former av våld mot alla kvinnor och flickor i det offentliga och privata rummet, inklusive människohandel, sexuellt utnyttjande och andra typer av exploatering. Delmål 5.3: Avskaffa alla skadliga sedvänjor, såsom barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt kvinnlig könsstympning. Delmål 5.4: Erkänna och värdesätta obetalt omsorgs- och hushållsarbete genom att tillhandahålla offentliga tjänster, infrastruktur och socialt skydd samt genom att främja delat ansvar inom hushållet och familjen, i enlighet med vad som är nationellt lämpligt. Delmål 5.5: Tillförsäkra kvinnor fullt och faktiskt deltagande och lika möjligheter till ledarskap på alla beslutsnivåer i det politiska, ekonomiska och offentliga livet. Delmål 5.6: Säkerställa allmän tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och reproduktiva rättigheter i enlighet med överenskommelserna i handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling, Pekingplattformen samt slutdokumenten från respektive översynskonferenser. Delmål 5.a: Genomföra reformer för att ge kvinnor lika rätt till ekonomiska resurser, möjlighet att äga och kontrollera mark och andra former av egendom samt tillgång till finansiella tjänster, arv och natur- resurser, i enlighet med nationell lagstiftning. Delmål 5.b: Öka användningen av gynnsam teknik, i synnerhet informations- och kommunikationsteknik, för att främja kvinnors egenmakt. Delmål 5.c: Anta och stärka välgrundad politik och genomförbar lagstiftning för att främja jämställdhet och öka alla kvinnors och flickors egenmakt på alla nivåer. Mål 6: Säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla Delmål 6.1: uppnå allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla. Delmål 6.2: säkerställa att alla har tillgång till fullgod och rättvis sanitet och hygien och att ingen behöver uträtta sina behov utomhus. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt behoven hos kvinnor och flickor samt människor i utsatta situationer. Delmål 6.3: Till 2030 förbättra vattenkvaliteten genom att minska föroreningar, stoppa dumpning och minimera utsläpp av farliga kemikalier och material, halvera andelen obehandlat avloppsvatten och väsentligt öka återvinningen och en säker återanvändning globalt. Delmål 6.4: Till 2030 väsentligt effektivisera vattenanvändningen inom alla sektorer samt säkerställa hållbara uttag och en hållbar försörjning med sötvatten för att angripa vattenbristen och väsentligt minska det antal människor som lider av vattenbrist. Delmål 6.5: genomföra en integrerad förvaltning av vattenresurser på alla nivåer, när så är lämpligt genom gränsöverskridande samarbete. Delmål 6.6: skydda och återställa de vattenrelaterade ekosystemen, däribland berg, skogar, våtmarker, floder, akviferer och sjöar. Delmål 6.a: Till 2030 utöka det internationella samarbetet och stödet för kapacitetsuppbyggnad till utvecklingsländerna inom vatten- och sanitetsrelaterade verksamheter och program, inklusive genom tekniker för vatteninsamling, avsaltning, vatteneffektivitet, rening av avloppsvatten, återvinning och återanvändning. Delmål 6.b: Stödja och stärka lokalsamhällenas deltagande i arbetet med att förbättra vatten- och sanitetshanteringen. Mål 7: Säkerställa tillgång till ekonomiskt överkomlig, tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla Delmål 7.1: säkerställa allmän tillgång till ekonomiskt överkomliga, tillförlitliga och moderna energitjänster. Delmål 7.2: Till 2030 väsentligen öka andelen förnybar energi i den globala energimixen. 2021/22:247 Bilaga 1 Delmål 7.3: Till 2030 fördubbla den globala förbättringstakten vad gäller energieffektivitet. Delmål 7.a: Till 2030 stärka det internationella samarbetet för att underlätta tillgång till forskning och teknik inom ren energi, inklusive förnybar energi, energieffektivitet samt avancerad och renare fossilbränslebaserad teknik, samt främja investeringar i energiinfrastruktur och ren energiteknik. Delmål 7.b: Till 2030 bygga ut infrastrukturen och uppgradera tekniken för att leverera moderna och hållbara energitjänster till alla i utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna och små önationer under utveckling. Mål 8: Verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla Delmål 8.1: Upprätthålla ekonomisk tillväxt per capita i enlighet med nationella förhållanden och i synnerhet en BNP-tillväxt på i de minst utvecklade länderna. Delmål 8.2: Uppnå högre ekonomisk produktivitet genom diversifiering, teknisk uppgradering och innovation, bl.a. genom att fokusera på sektorer med högt förädlingsvärde och hög arbetsintensitet. Delmål 8.3: Främja utvecklingsinriktad politik som stöder produktiv verksamhet, skapande av anständiga arbetstillfällen, företagande, kreativitet och innovation samt uppmuntra att mikroföretag liksom små och medelstora företag växer och blir en del av den formella ekonomin, bl.a. genom tillgång till finansiella tjänster. Delmål 8.4: successivt förbättra den globala resurseffektiviteten i konsumtionen och produktionen samt sträva efter att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring, i enlighet med det tioåriga ramverket för hållbar konsumtion och produktion, med de utvecklade länderna i täten. Delmål 8.5: uppnå full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla kvinnor och män, inklusive ungdomar och personer med funktionsnedsättning, samt lika lön för likvärdigt arbete. Delmål 8.6: Till 2020 väsentligt minska den andel ungdomar som varken arbetar eller studerar. Delmål 8.7: Vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att avskaffa tvångsarbete, modernt slaveri och människohandel och säkra att de värsta formerna av barnarbete, inklusive rekrytering och användning av barnsoldater, förbjuds och upphör. Avskaffa alla former av barnarbete . Delmål 8.8: Skydda arbetstagarnas rättigheter och främja en trygg och säker arbetsmiljö för alla arbetstagare, inklusive arbetskraftsinvandrare, i synnerhet kvinnliga migranter, och människor i otrygga anställningar.