prop · H903115 · 2022-03-11 00:00:00 — Programmeringen av de EU-medel som ska finansiera insatserna pågår och fortsätter kontinuerligt. 35.7.2Uppföljning av för flyktingar Arbetet med varaktiga lösningar för personer i behov av internationellt skydd genom vidarebosättning har fortsatt varit centralt för EU. Arbetet är kopplat till uppföljningen av det globala flyktingramverket och genomförandet av för ökad global vidarebosättning. 35.7.3 Migration och utveckling Kopplingen mellan migration och utveckling är en del av både EU:s utvecklings- och migrationspolitik. Betydelsen av reguljär migration lyfts som en viktig bidragande faktor till hållbar ekonomisk utveckling och I migrations- och asylpakten framgår att partnerskapen med tredjeland ska vara heltäckande, balanserade och skräddarsydda. och deras värdländer ska utökas. Även arbetet med att bemöta grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning ska stärkas. DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD 36.1Samordning av sysselsättning och socialpolitik inom sysselsättningsstrategin och den öppna samordningsmetoden presenterade kommissionen ett utkast till gemensam sysselsättningsrapport, som en del av kommissionens höstpaket inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Rapporten visade bl.a. att EU innan covid-19-pandemin bröt ut hade en stadig ökning av sysselsättningen, men att denna trend plötsligt och skarpt vände vid pandemins utbrott. En negativ utveckling av arbetslösheten hade dock kunnat begränsas tack vare snabba stödåtgärder, särskilt när det gäller korttidsarbete. EU hade agerat snabbt och starkt. Genomförande av den sociala pelarens principer sågs som centralt för att tillförsäkra att återhämtningen blir rättvis och inkluderande. Den gemensamma sysselsättningsrapporten antogs av rådet . Samråd med ägde rum . 36.1.2Landsspecifika rekommendationer på det sysselsättnings- och socialpolitiska området Den europeiska planeringsterminen har varit anpassad till EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF) (se avsnitt 24.1.5). Med anledning av detta antogs inga landsspecifika rekommendationer på det sysselsättnings- och socialpolitiska området 2021. 36.1.3Rapporter om situationen och utvecklingen på det socialpolitiska området och på sysselsättningsområdet skydd har genomfört olika typer av erfarenhetsutbyten mellan medlemsstaterna och tagit fram en årlig rapport om den sociala situationen, reformer och utvecklingstrender på det Skr. 2021/22:115 socialpolitiska området. skydd har tillsammans med kommissionen även tagit fram två tematiska rapporter som analyserar medlemsstaternas gemensamma utmaningar när det gäller vård vid långvarigt vårdbehov och pensioner. Även har genomfört motsvarande erfarenhetsutbyten och tagit fram en årlig rapport om den sysselsättningspolitiska situationen och utvecklingen. Rådet godkände huvudbudskapen från respektive kommittés årliga rapport . , socialutskottet och socialförsäkringsutskottet informerades . Samråd med ägde rum . 37Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor 37.1Direktiv om tillräckliga minimilöner i EU Kommissionen lämnade ett förslag om tillräckliga minimilöner i EU (se faktapromemoria 2020/21:FPM41). Behandling har ägt rum i rådsarbetsgrupp . På presenterades en lägesrapport. Vid rådets möte antogs en allmän inriktning med en kompromiss som innebär ett ramverk på EU- nivå som inte tillskapar några nya individuella rättigheter. röstade efter samråd med ja till att ställa sig bakom rådets allmänna inriktning. beslutade sitt betänkande . En förberedande rådsarbetsgrupp inför trepartsmöte hölls . Information lämnades till arbetsmarknadsutskottet , mars, april, juni, . Information respektive samråd med ägde rum . 37.2Fjärde revideringen av carcinogen- och mutagendirektivet Kommissionen lämnade 2020 ett förslag till en fjärde revidering av direktivet om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet. På grund av att förslag innehöll ämnen som inte omfattas av direktivet, t.ex. hormonstörande ämnen och hälsofarliga läkemedel, sökte och fick kommissionen ett förnyat mandat inför fortsatta förhandlingar. nåddes en preliminär överenskommelse. 2021/22:115 37.3 Rådsslutsatser om ett hållbart arbetsliv presenterades ett utkast om rådsslutsatser om hållbart arbetsliv. Syftet med rådsslutsatserna är att uppmärksamma att andelen personer som är i förvärvsarbetande ålder minskar inom EU. Rådsslutsatserna betonar betydelsen av god arbetsmiljö, ett livslångt lärande och att sysselsättningsgapet mellan kvinnor och män minskar. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . 37.4Direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete Kommissionen lämnade ett förslag om direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete. Kommissionen har föreslagit ett minimidirektiv som ska syfta till att förbättra arbetsvillkor för plattformsarbete genom att bl.a. säkerställa en korrekt bedömning av anställningsstatus. En första behandling i rådsarbetsgruppen inleddes . Förslaget till direktiv kommer fortsätta att behandlas i rådsstrukturen . informerades om kommissionens aviserade initiativ och . Överläggning med arbetsmarknadsutskottet om kommissionens aviserade initiativ ägde rum . 37.5Förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter presenterade kommissionen ett förslag till förordning för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter 2020 (se faktapromemoria 2017/18:FPM128). Förordningen antogs vid EPSCO- rådet . röstade, efter samråd med , nej till antagande av förordningen (se bilaga 3). Samråd med ägde rum . 37.5.1Revidering av förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen I förhandlingarna om revideringen av regelverket om samordning av de sociala trygghetssystemen (se faktapromemoria 2016/17: FPM54) har två trepartsmöten hållits . Ordförandeskapet återrapporterade från trepartsmötet i respektive och gav vidare en lägesrapport i Coreper samt i rådet . Trepartsmötet som hölls resulterade i en preliminär överenskommelse i de utestående delarna om arbetslöshetsförmåner och Skr. 2021/22:115 tillämplig lagstiftning. Överläggning i socialförsäkringsutskottet ägde rum . Regeringen fick stöd i till att rösta ja till det framtagna En kvalificerande majoritet uppnåddes dock inte i Coreper och förslaget kunde därmed inte gå vidare till omröstning i rådet. informerades om förhandlingsläget , juni, . informerades om förhandlingsläget . 38Jämställdhet och arbetet mot diskriminering presenterades ett utkast till rådsslutsatser om de socioekonomiska effekterna av covid-19 på jämställdhet, som ett led i den kontinuerliga uppföljningen av åtaganden inom ramen för informerades om rådsslutsatserna . publicerades en rapport av Europeiska revisionsrätten som avsåg jämställdhetsintegrering i EU:s långtidsbudget. presenterades ett utkast till rådsslutsatser om den artificiella intelligensens påverkan på jämställdheten. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . Kommissionen lämnade 2008 ett förslag till direktiv om skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). Vid rådets möten informerade ordförandeskapet om läget i förhandlingarna, som alltjämt är låst. 38.2Direktiv om bindande åtgärder för insyn i lönesättningen Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer (se faktapromemoria 2020/21:FPM91). Förslaget har till syfte att upprätthålla den i fördragen föreskrivna principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete. 2021/22:115 individuell insyn i lönesättningen, lönerapportering, gemensamma löneanalyser, tillräckliga rättsmedel vid överträdelser och uppföljning. Vid rådets möte antogs en allmän inriktning om förslaget. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . informerades , juni, . Samråd med ägde rum . 38.3Arbetet med romsk inkludering antog rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) en rådsrekommendation om romsk jämlikhet, inkludering och delaktighet. Rådsrekommendationen utgår från det nya europeiska ramverket på området som omfattar åren 2020–2030. informerades och samråd med ägde rum . 38.4Strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning presenterade kommissionen ett meddelande om en strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning för åren 2021–2030 (se faktapromemoria 2020/21:FPM90). Syftet med meddelandet är att främja genomförandet av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Vid rådets möte (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 14–godkändes rådsslutsatserna om strategin. Överläggning med socialutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till en europeisk barngaranti i form av en rådsrekommendation (se faktapromemoria 2020/21:FPM10). Målet med den europeiska barngarantin är att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning av barn (0–). Detta ska göras genom att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att garantera tillgång till grundläggande tjänster av hög kvalitet för behövande barn: förskoleverksamhet och barnomsorg, utbildning (inklusive skolbaserade aktiviteter), hälso- och sjukvård, kost och boende. Överläggning med socialutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Europeiska plattformen för att bekämpa Kommissionen presenterade en europeisk plattform för att bekämpa hemlöshet. Syftet med plattformen är att stödja arbete med att få bort hemlösheten i medlemsstaterna till 2030. Plattformen ska stödja en politisk dialog mellan medlemsstaterna, kommissionen och intressenter som arbetar aktivt med att bekämpa hemlöshet samt skapa engagemang för att få dem att åta sig att bekämpa hemlöshet i medlemsstaterna. I samband med om hemlöshet undertecknade en deklaration om en europeisk plattform för att bekämpa hemlöshet. informerades om om hemlöshet . Kommissionen publicerade ”om åldrande. Främja solidaritet och ansvar mellan generationer” (se faktapromemoria 2020/21:FPM78). Syftet med grönboken är att inleda en bred politisk diskussion i om åldrande och att diskutera alternativ för att föregripa och hantera de utmaningar och möjligheter som åldrandet medför, och särskilt beakta FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och FN:s årtionde för hälsosamt åldrande. Samråd med ägde rum . 39.1EU:s hälsoprogram 2021–2027 Programmet EU för hälsa är EU:s ambitiösa svar på covid-19-krisen. Med det nya programmet EU för hälsa vill EU gå längre än till bara krisinsatser och stärka vårdens resiliens. Programmet ska ge finansiering till stödberättigade enheter, hälsoorganisationer och icke-statliga organisationer från EU-länderna och länder utanför EU som är associerade till programmet. Med programmet EU för hälsa ska EU investera i insatser som kompletterar medlemsstaternas folkhälsopolitik och där EU tillför ett mervärde. EU för hälsa genomförs med hjälp av årliga arbetsprogram. Insatserna handlar om sjukdomsförebyggande åtgärder, krisberedskap, hälso- och sjukvårdssystem och digitalisering med cancer som ett övergripande ämne. 2021/22:115 Information om hälsoprogrammet lämnades till socialutskottet , september, . Samråd ägde rum med . 39.2Den europeiska myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser Den europeiska myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser () syftar till att stärka EU:s beredskap och respons när det gäller gränsöverskridande hälsokriser. presenterade kommissionen ett meddelande som ett första steg inför att inrätta . Meddelandet handlade om den s.k. Hera-inkubatorn och berörde framför allt möjligheterna till stärkt samarbete mellan EU:s medlemsstater för att snabbt upptäcka och bekämpa nya varianter av viruset som orsakar covid-19 (se faktapromemoria 2020/21:FPM84). presenterade kommissionen ett meddelande för att introducera , samt ett förslag till en rådsförordning om en ram för åtgärder som ska säkerställa försörjning av krisnödvändiga medicinska motåtgärder i händelse av ett hot mot folkhälsan på unionsnivå (se faktapromemoria 2021/22:FPM5). I samband med detta fattade kommissionen även ett beslut om att inrätta inom kommissionens organisation. En diskussion om förslaget till rådets förordning om en ram för åtgärder när det gäller medicinska motåtgärder hölls vid rådets möte (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) . En politisk överenskommelse nåddes i rådet . Överläggning med socialutskottet ägde rum och information gavs till socialutskottet . Samråd med ägde rum . 39.3Europas plan mot cancer presenterade kommissionen ett meddelande, plan mot cancer (se faktapromemoria 2020/21:FPM79). Planen syftar till insatser mot cancer i alla stadier. Planen är strukturerad runt fyra centrala åtgärdsområden: 1. förebyggande insatser, 2. tidig upptäckt, 3. diagnos och behandling, samt 4. cancerpatienters och canceröverlevares livskvalitet. 39.4Medicintekniska produkter för in vitrodiagnostik Kommissionen presenterade ändringar i förordningen om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik. Skälet för detta var att det under pandemin visat sig att det inte finns tillräckligt med anmälda Skr. 2021/22:115 organ för bedömning av medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik. Övergångsreglerna medför, beroende på produktklass, att övergångstiden förlängs . Att inte ändra i övergångsreglerna skulle ha medfört störningar på den inre marknaden för medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik. Samråd med ägde rum . Förordningen antogs av rådet . 39.5Förordning om utvärdering av medicinsk teknik presenterade kommissionen ett förslag till förordning om utvärdering av medicinsk teknik (se faktapromemoria 2017/18:FPM57). Förslaget handlar om utvärdering av metoder inom hälso- och sjukvården på unionsnivå och om gemensamma regler för klinisk granskning. Förordningen antogs av rådet för att därefter antas av . Kommissionen presenterade förslag om en förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (se faktapromemoria 2020/21:FPM97). Till förslaget är knutet en förordning om utfärdande av sådana intyg till tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i en EU-medlemsstat. Förordningen innebär att alla EU:s medlemsstater ska kunna utfärda och erkänna bevis om vaccination mot sjukdomen covid-19, negativt test samt tillfrisknande efter genomgången sjukdom. Dessa bevis ska medlemsstaterna kunna använda för att ge inresande undantag från t.ex. krav på karantän. De båda förordningarna (EU:s digitala covidintyg) antogs av och rådet och började tillämpas . Förordningarna gäller till . Inom ramen för förordningen om EU: s digitala covidintyg har det även etableras ett förfarande där kommissionen kan besluta om att tredje land får anslutas till EU-systemet för verifikation, under förutsättning att deras respektive intyg uppfyller kraven och kan verifieras digitalt. Överläggning om de svenska ståndpunkterna om förslaget ägde rum med socialutskottet . informerades skriftligen om de pågående förhandlingarna . 39.7Förslag om en europeisk hälsounion presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket för en europeisk hälsounion. Det innehåller ett meddelande som sätter ramarna för unionens beredskaps- och krishanteringsarbete och tre förordningar (se faktapromemoria 2020/21: FPM43). 2021/22:115 nåddes en allmän inriktning på om förordningen om Europeiska läkemedelsmyndighetens mandat. En preliminär överenskommelse nåddes med . antogs en allmän inriktning för förordningen om allvarliga gränsöverskridande hälsohot respektive för förordningen som utvidgar Europeiska smittskyddsmyndighetens mandat (ECDC). En preliminär överenskommelse nåddes med om ECDC . Information gavs till socialutskottet , juni, . Samråd med ägde rum och information gavs . Idecember 2020 antog rådet EU:s nya narkotikastrategi –2025. Baserat på innehållet i strategin togs ett utkast fram för för narkotika 2021–2025. Handlingsplanen beslutades av rådet och består av 85 åtgärder för att genomföra narkotikastrategin. Information lämnades till socialutskottet . 39.9Förslag till direktiv som ska säkerställa läkemedelstillgången på små marknader Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv som ska säkerställa läkemedelstillgången på små marknader som , jämte . Fortsättningsvis måste läkemedel ha ett godkännande för att kunna distribueras på marknaden. Förslaget är tänkt att gälla för en övergångsperiod . 39.10.1Meddelande om de första lärdomarna från covid- 19-pandemin presenterade kommissionen ett meddelande som ett svar på Europeiska rådets begäran om en rapport om de första lärdomarna från covid-19-pandemin (se faktapromemoria 2020/21:FPM122). Meddelandet är en interimsrapport med syfte att vara en grund som gör det möjligt att dra ytterligare lärdomar på . Kommissionens meddelande redogör för tio tidiga lärdomar från pandemin som uppmanar till förebyggande sammanhållet arbete inom EU inför framtida kriser. 39.10.2 Meddelande om en gemensam väg till ett tryggt presenterade kommissionen ett meddelande om en gemensam EU- strategi för ett tryggt och hållbart återöppnande (se faktapromemoria 2020/21:FPM96). Meddelandet redogör för sex olika områden som är Skr. 2021/22:115 viktiga för återöppnandet av samhället. 39.10.3 Meddelande om förenade krafter mot covid-19 presenterade kommissionen ett meddelande som tar utgångspunkt i covid-19-pandemins utveckling samt framstegen med att få fram vacciner och påbörja vaccineringen i EU:s medlemsstater (se faktapromemoria 2020/21:FPM77). Meddelandet omfattar fyra huvudsakliga områden: öka takten i vaccineringen och säkra leveransen av vacciner, öka testning och sekvensering för att kontrollera spridningen och nya virusvarianter, säkerställa den inre marknadens funktion samt visa europeiskt ledarskap och internationell solidaritet. 40 Den inre marknadens utveckling I kommissionens reviderade industristrategi som presenterades i form av ett meddelande framhålls vikten av att upprätthålla den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital på den inre marknaden mot bakgrund av pandemin (se faktapromemoria 2020/21:FPM112). Vidare framgår behovet av att stärka den inre marknadens motståndskraft. I meddelandet aviseras ett kommande förslag om ett krisinstrument för den inre marknaden. Kommissionen föreslår även en återkommande årsrapport om den inre marknaden, där den ekonomiska utvecklingen och integrationen analyseras. Vidare betonas tjänstesektorns betydelse för en snabbare återhämtning. har varit pådrivande när det gäller prioritering av den fria rörligheten av tjänster inom ramen för en välfungerande inre marknad. SMET (Single Market Enforcement Taskforce) fortsatte sitt arbete med genomförande och tillämpning av inremarknadslagstiftning. En första årsrapport från gruppen presenterades vid konkurrenskraftsrådets möte . Efter att ha diskuterat hinder och störningar på den inre marknaden som uppstått som en följd av pandemin har gruppen bl.a. arbetat med fri rörlighet för tjänsteutövare och yrkeskvalifikationsdirektivet. Kommissionen och medlemsstaterna har följt upp meddelandet om rekommenderade reformer för reglering av yrkesmässiga tjänster . På grund av covid-19-pandemin har och konkurrenskraftsrådet, i ett flertal slutsatser, betonat vikten av en fördjupning och förstärkning av den inre marknaden för snabbare återhämtning och ett konkurrenskraftigt . Den digitala strategin innefattar bl.a. planer på ny lagstiftning för digitala tjänster som ska ta ett samlat grepp om regleringen av internetplattformar. Kommissionen presenterade två lagförslag inom den digitala strategin : förordningen om en inre marknad för digitala tjänster och förordningen om öppna och rättvisa marknader (se faktapromemoria 2020/21:FPM66 och FPM67). Förhandlingar i rådet har pågått om dessa rättsakter. Kommissionen presenterade meddelandet om digital kompass Skr. 2021/22:115 2030 (se faktapromemoria 2020/2021:FPM94). Det är en övergripande vision för EU:s digitalisering till 2030 med utgångspunkt i solidaritet, utveckling och hållbarhet, stärkta individer och företag i ett digitalt samhälle samt säkerhet och motståndskraft i digitala ekosystem och värdekedjor. Meddelandet innehåller också ambitionsutfästelser om ett interinstitutionellt avtal om digitala principer och om ökat internationellt engagemang på digitala områden. Kommissionen aviserade en strategi för standardisering i sitt meddelande om EU:s digitala årtionde (2021/22:FPM4, COM 2021 574). Förslaget omnämndes även i handlingsplanen om synergier för civil-, försvars- och rymdindustrier (2020/21:FPM85, COM(2021) 70) och preciserades därefter i den uppdaterade industristrategin (2020/21:FPM112, COM(2021) 350). Förslaget var aviserat till tredje kvartalet men hade ännu inte presenterats. Strategin väntas innehålla förslag som syftar till att stödja europeiska intressen i fråga om standardisering, men även för att stödja ett öppet samarbete med andra aktörer på områden av ömsesidigt intresse. Kommissionen presenterade sitt förslag till en ny förordning om maskiner . Europeiska kommissionen föreslog en ny förordning om maskiner som ska ersätta det nu gällande maskindirektivet (se faktapromemoria 2020/21:FPM106). Förslaget till förordning är tänkt att bidra både till den digitala övergången och till att stärka den inre marknaden. Målen med det nuvarande maskindirektivet är att upprätthålla, öka och utjämna säkerhetsnivån på maskiner mellan medlemsstaterna inom EU. Behandling har ägt rum i rådsarbetsgruppen . Överläggning med näringsutskottet skedde . presenterade kommissionen sitt förslag om att med ändring av radioutrustningsdirektivet (direktiv /53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning) införa en gemensam lösning för laddning av mobiltelefoner, datorplattor, digitala kameror, hörlurar, headset, handhållna videospelskonsoler och bärbara högtalare (se faktapromemoria 2021/22:FPM10). Kommissionens förslag syftar till att förhindra en fragmentering av marknaden när det gäller laddningsgränssnitt och 2021/22:115 kommunikationsprotokoll för laddning, öka konsumenternas nytta och minska det elektroniska avfallet. 41.1Uppdatering av den nya industristrategin för presenterade kommissionen en ny industristrategi som skulle bidra till den gröna och digitala omställningen, göra industrin i EU mer konkurrenskraftig på världsmarknaden och hantera EU:s strategiska beroenden. Dagen efter meddelade WHO att covid-19 utvecklats till en pandemi. presenterade därför kommissionen en uppdaterad industristrategi, (faktapromemoria 2020/21:FPM112). Den uppdaterade industristrategin ersätter inte den förra, utan kompletterar den genom att beakta omständigheterna och hantera de utmaningar som förstärkts under pandemin. Den uppdaterade industristrategin har tre huvudsakliga inriktningar: stärka den inre marknadens resiliens, hantera EU:s strategiska beroenden och påskynda den gröna och digitala omställningen. Överläggning ägde rum med näringsutskottet . 41.2Meddelande om kritiska råmaterial presenterade kommissionen meddelandet ”Resiliens för råmaterial av avgörande betydelse” (se faktapromemoria (2020/21:FPM52). Syftet med meddelandet är att staka ut vägen mot ökad försörjningstrygghet och hållbarhet, och därmed bidra till ekonomisk återhämtning och långsiktig omställning i linje med den gröna given, kommissionens handlingsplan för cirkulär ekonomi och . Kommissionen identifierar fyra utmaningar för en säker och hållbar försörjning av kritiska råmaterial och tio åtgärder för att öka EU:s resiliens och öppna strategiska oberoende. Överläggning med näringsutskottet ägde rum .