prop · H903228 · 2022-04-19 00:00:00 — Detta sätt att beräkna avstånd är dock väl etablerat bland skattskyldiga som gör arbetsresor med bil och regeringen bedömer därför att det i de allra flesta fall inte kommer att uppstå några svårigheter att räkna ut avståndet. I normalfallet ska alltså beräkningen av avståndet mellan bostad och arbetsplats ske enligt den kortaste lämpliga körsträckan med bil oavsett vilket färdmedel och vilken färdväg som har använts. Det innebär t.ex. att även om en person i praktiken cyklar eller åker moped en kortare sträcka än kortaste sträcka med bil, så är det sträckan med bil som avståndet ska beräknas efter. Undantagsvis kan en längre sträcka användas vid beräkningen om den skattskyldige kan visa att den kortaste sträckan är uppenbart olämplig, t.ex. på grund av undermålig vägstandard, vägbyggen eller liknande omständigheter. Som påpekar kan det i vissa fall leda till bedömnings- och kontrollsvårigheter vid tillämpningen. Att en annan sträcka än den kortaste ska tillämpas blir dock endast aktuellt i undantagssituationer. Om en arbetsresa exempelvis delvis genomförs med flyg ska avståndet mellan bostad och arbetsplats likväl beräknas enligt kortaste lämpliga körsträcka med bil mellan bostad och arbetsplats. Sträckan till och från flygplatsen kommer således endast att beaktas om och i den mån den sammanfaller med kortaste lämpliga körsträcka med bil. Det beräknade avståndet ska avrundas uppåt till hela kilometer. Det innebär exempelvis att en sträcka mellan bostad och arbetsplats som uppgår enkel väg avrundas uppåt . Avrundning uppåt till hela kilometer ska tillämpas vid alla avståndsberäkningar vid skattereduktion för arbetsresor. Lagrådet föreslår en justering av lagtexten gällande avståndsberäkningen. Regeringen följer Lagrådets förslag. I vissa fall kan en bostad eller en arbetsplats vara belägen så att användbar vägförbindelse saknas vilket leder till att hela eller delar av arbetsresan måste företas med bilfärja eller fartyg i reguljär passagerartrafik. I dessa fall ska normalt den sträcka i kilometer som fartyget färdas räknas in i resans längd tillsammans med anslutningsresor på land. Om sådana förbindelser saknas och den skattskyldige t.ex. använder egen eller lånad båt, ska sträckan på vatten beräknas enligt vad som är lämpligast för den skattskyldige, vilket normalt borde vara den sträcka som den skattskyldige i praktiken väljer. I några fall kan det förekomma att resenären kan välja mellan en kortare resa delvis på vatten och en längre resa helt på landsväg. I sådana fall ska avståndet bestämmas efter den väg som är mest praktiskt användbar för resenären med hänsyn till tidsåtgång, tidtabellspassning m.m., och som resenären i praktiken väljer. Det föreslagna avståndsbaserade systemet tar således i viss mån hänsyn till resenärer som pendlar med egen båt. Någon ytterligare särreglering för personer som bor eller arbetar på öar, i enlighet med vad anför, bör enligt regeringen inte införas. Det kan förekomma att varken väg- eller vattenförbindelse finns, t.ex. på vissa platser i fjällvärlden. Avstånd ska då beräknas enligt kortaste sträcka med annat lämpligt färdmedel, t.ex. snöskoter eller fyrhjuling. Flera arbetsplatser eller flera arbetspass Arbetsresor är resor som görs mellan bostaden och arbetsplatsen. Definitionen av arbetsresor motsvarar definitionen i gällande regler (12 kap. 26 § IL). Var den skattskyldige har sitt tjänsteställe enligt 12 kap. 8 § IL påverkar bedömningen av vilka resor som utgör arbetsresor och vilka som utgör tjänsteresor enligt hur nuvarande regler tillämpas. En anställd kan som regel bara ha ett tjänsteställe i en och samma anställning även om han eller hon arbetar på två olika orter. Någon ändring är inte avsedd med detta förslag. Med arbetsplats avses således den skattskyldiges tjänsteställe enligt 12 kap. 8 IL. Ofta sker arbetsresor genom att en skattskyldig reser från bostaden till och från en och samma arbetsplats hos en arbetsgivare. Det kan också förekomma att skattskyldiga har flera arbetspass på samma arbetsplats eller har flera olika arbetsgivare och därför reser till flera olika arbeten och arbetsplatser . kan det även hända att hemresan sker en annan veckodag än resan till arbetsplatsen. Dessa resor utgör i regel arbetsresor under förutsättning att de inte utgör tjänsteresor. Resor till olika platser inom ramen för samma anställning utgör i normalfallet tjänsteresor (och inte arbetsresor). Trafikanalys anser att det är oklart hur den skattskyldige ska beräkna sitt sammanlagda reseavstånd och hur personer med långa reseavstånd, som inte pendlar hem , ska beräkna sina sträckor. Regeringen vill förtydliga att i de fall en person under reser från en arbetsplats hos en arbetsgivare direkt till en annan arbetsplats hos en annan arbetsgivare, dvs. gör arbetsresor mellan olika arbetsplatser för olika arbetsgivares räkning, bör avståndet som ska berättiga till skattereduktion Prop. 2021/22:228 beräknas genom att avstånden för samtliga resor från bostaden till arbetsplatsen, mellan arbetsplatserna och från arbetsplatsen till bostaden summeras och sedan divideras med två. Då får man fram ett dagligt genomsnittligt avstånd enkel väg. Följande exempel kan illustrera detta. Den skattskyldige reser först till arbetsplats 1 från bostaden och sedan vidare till ett kvällsarbete på arbetsplats 2, belägen från arbetsplats 1. Därifrån reser den skattskyldige tillbaka till bostaden på ett avstånd av . Det genomsnittliga avståndet enkel väg ska då beräknas som (29+28+27)/2=42 kilometer. I de fall en person gör arbetsresor till olika arbetsplatser men reser hem till bostaden mellan de olika arbetspassen ska denna beräkning dock inte tillämpas. I denna situation är det fråga om två separata arbetsresor, för vilka avståndsberäkningen ska göras för varje resa för sig. I de fall en arbetsresa endast görs enkel väg är det avståndet för denna resa som berättigar till skattereduktion och den dagen räknas alltså som en resdag. Förslaget medför att en ny paragraf, 67 kap. 56 §, införs i inkomstskattelagen. Beräkning av antal resdagar Regeringens förslag: Antalet resdagar ska bestämmas som faktiska resdagar under beskattningsåret, dock . För rätt till skattereduktion krävs att den skattskyldige har minst Endast resdagar med arbetsresor på avstånd som överstiger den nedre avståndsgränsen respektive ska räknas med. förslag överensstämmer delvis med Kommittén föreslår att skattereduktion inte ska ges vid färre än , oberoende av avstånd. Remissinstanserna: och Gröna Bilister tillstyrker kommitténs förslag om en nedre gräns på för att rätt till skattereduktion ska föreligga. att beräkningen ska göras på det faktiska antalet dagar som den skatt- skyldige reser mellan bostad och arbete och att varken den nedre eller den övre avståndsgränsen ska införas. LRF är kritiskt till den föreslagna nedre gränsen eftersom den leder till att skattskyldiga med tillfälligt arbete under en viss del av året går miste om skattereduktionen. kommun anser att är en mer rimlig gräns. i och Statens väg- och transportforsknings- institut (VTI) föreslår att den nedre gränsen slopas och att skattelättnaden beräknas utifrån faktiska dagar. I är säsongsanställning och andra typer av tillfälligt arbete vanligt och förslaget drabbar enligt läns- styrelsen särskilt ungdomar och säsongsanställda. 2021/22:228 fram att arbetsresor genom s.k. veckopendling företas i stora delar av regionen, vilket skulle kunna tangera gränsen på 59 eller färre resdagar. Det skulle kunna vara utslagsgivande för möjligheten att arbeta på annan ort med den kompetens som ofta efterfrågas för t.ex. gruvnäringen och delar av transportsektorn. kommun anför att en vanlig lösning inom kommunen är att arbeta schemalagda , t.ex. arbete Förslaget skulle innebära att många kategorier av yrkesarbetande inte skulle omfattas av skattereduktionen eftersom antalet resdagar blir under 60 . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: och Svensk Kollektivtrafik stödjer promemorians förslag att skattereduktionen bör beräknas utifrån det faktiska antalet resdagar. LRF är kritiskt till den övre gränsen på och anser att skattelättnad borde medges för samtliga Även anser att taket bör slopas. konstaterar att en person kan ha ett beskattningsår som omfattar kalenderår i egenskap av anställd som personen i egenskap av enskild näringsidkare har ett beskattningsår som omfattar en annan period (t.ex. vid uppstart av näringsverksamhet). är det enligt verket oklart vilka av de arbetsresor som personen gör som ska ingå i underlaget för skattereduktion. Enligt verket bör det alltså förtydligas hur beräkningen ska ske när kalenderår och beskattningsår inte anser även att det är oklart hur man ska se på begreppet bostad och hur antalet resdagar ska beräknas i de fall en person arbetar inom från bostaden som personen gör arbetsresor till en näringsfastighet mer än från bostaden där personen har en privatbostad som han eller hon övernattar på vid arbets- resorna och efterfrågar ett förtydligande. anser att distinktionen mellan arbetsresor och övriga resor i näringsverksamheten är oklar och efterfrågar ett Skälen för regeringens förslag: Avdrag för arbetsresor med bil beräknas enligt dagens regler efter det faktiska antalet dagar och kilometer som den skattskyldige har rest under beskattningsåret. arbetsresor inte har företagits, t.ex. på grund av sjukdom, semester, hemarbete och liknande, ska inte räknas in . Utgångspunkten för förslaget är att antalet resdagar ska bestämmas som faktiska resdagar under beskattningsåret. anser att detta bör gälla oavsett hur många resdagar en skatt- skyldig har och att det inte bör införas något tak för antalet arbetsresor per I praktiken förekommer det dock att antalet resdagar över- skattas av den skattskyldige. Regeringen anser därför att det finns skäl att införa en övre gräns för antalet resdagar i syfte att minska risken för fel och för att öka kontrollmöjligheter. Detta tak bör i likhet med kommitténs och promemorians förslag vara , vilket ungefär motsvarar ett beräknat antal resdagar för en heltidsarbetande med genom- snittlig semester, sjukfrånvaro och utan arbetsresor av andra skäl, t.ex. hemarbete eller vård av sjukt barn. Kommittén föreslår en nedre gräns på under beskattningsåret oberoende av avstånd, för att rätt till skattereduktion ska Kommittén anger att en sådan gräns kan beröra den som inträtt på arbetsmarknaden sent , eller lämnat den , liksom den som haft tillfälligt arbete . Vidare anges att huvuddelen av dessa personer inte heller kan få reseavdrag i dagens system eftersom de sällan når upp till beloppsgränsen på . I det fall en skattskyldig har företagit fler än 60 arbetsresor föreslår kommittén att endast resdagar med resor på avstånd som överstiger den nedre avståndsgränsen ska berättiga till skattereduktion. I promemorian föreslås i stället att den skattskyldige ska ha minst under beskattningsåret för att rätt till skattereduktion ska föreligga samt att endast resdagar med arbetsresor på avstånd som överstiger den nedre avståndsgränsen ska räknas med. Regeringen bedömer att det bör ställas ett krav på en nedre gräns med ett visst antal resdagar för att det ska finnas rätt till skattereduktion. Syftet är att minska administrationen av små belopp. En gräns innebär dock, vilket bl.a. Region och kommun påtalar, att skattskyldiga som har relativt få men långa arbetsresor kan bli utan skattereduktion, trots att resekostnaderna i vissa fall kan uppgå till relativt höga belopp, som skattskyldiga som reser många dagar men relativt korta avstånd omfattas av skattelättnaden. Regeringen anser därför att den nedre gränsen bör vara lägre än de som kommittén föreslår. En lämplig nedre gräns bedöms vara per beskattningsår, vilket är i enlighet med det förslag som presenteras i promemorian. Till skillnad från kommitténs förslag anser regeringen att endast resdagar med resor på avstånd som överstiger den nedre avståndsgränsen () ska räknas som en arbetsresa vid beräkningen av antal dagar som krävs för rätt till skattereduktion. anser att det är oklart hur begreppet bostad ska tolkas och hur antalet resdagar ska beräknas i vissa specifika situationer. anser att distinktionen mellan arbetsresor och resor i näringsverksamhet behöver förtydligas. Dagens regler om avdrag för utgifter för resor till och från arbetsplatsen i inkomstslaget näringsverksamhet motsvarar reglerna om avdragsrätt för anställda i inkomstslaget tjänst (16 kap. 28 § IL). Någon ändring av begreppen arbetsresa eller resor i näringsverksamhet är inte avsedd med förslaget. Samma avgränsning bör därför gälla även med den nya skattereduktionen för arbetsresor. Om den skattskyldige har gjort arbetsresor i såväl inkomstslaget tjänst som inkomstslaget näringsverksamhet ska antalet resdagar beräknas gemensamt. När det gäller begreppet bostad så är det, som anförts i tidigare avsnitt, den skattskyldiges aktuella faktiska bostadsadress som ska ligga till grund för beräkningen av avståndet mellan bostad och arbetsplats. Beskattningsåret för en fysisk person är normalt sett ett kalenderår. Som påpekar kan en fysisk person i vissa undantagssituationer bedriva näringsverksamhet där räkenskapsår och kalenderår inte motsvarar varandra rent tidsmässigt. I sådana situationer utgör räkenskapsåret beskattningsåret för näringsverksamheten (1 kap. 13 § andra stycket IL). Det kan t.ex. röra sig om en nystartad verksamhet med ett förkortat eller ett förlängt räkenskapsår enligt 3 kap. 3 § bokföringslagen (1999:1078). Beräkningen av antalet resdagar ska även i dessa situationer göras gemensamt för inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet, dvs. gränsvärdena för antalet arbetsresor ska gälla alla resor under den sammanlagda tids- 2021/22:228 perioden som redovisas. Om en fysisk person har både inkomst av tjänst och näringsverksamhet avses alltså med beskattningsåret det som redovisas och innefattas i samma beslut om slutlig skatt, även om beskattningsåret för näringsverksamheten rent tidsmässigt inte motsvarar ett kalenderår. Förslaget medför att två nya paragrafer, 67 kap. 54 och 58 §§, införs i inkomstskattelagen. Regeringens förslag: Skattereduktionen ska beräknas med den s.k. kilometersatsen, som uppgår till per kilometer för den del av avståndet som överstiger den nedre avståndsgränsen men inte den övre avståndsgränsen . förslag skiljer sig från regeringens förslag. Kommittén föreslog en kilometersats på . Remissinstanserna: TCO och Gröna Bilister tillstyrker kommitténs förslag om en kilometersats på per kilometer. Region anser att det är viktigt att skattereduktionen ligger på ungefär samma nivå som dagens reseavdrag för låg- och medel- inkomsttagare för att den ska fortsätta att bidra till regionförstoring och ökad rörlighet på arbetsmarknaden. förslaget eftersom en kilometersats på per kilometer kan upplevas som en försämring för skattskyldiga med hög marginalskatt och då dyrare arbetsresor kan minska rörligheten på arbetsmarknaden och försämra matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare. () förespråkar en högre skattelättnad, eftersom beloppet inte täcker de kostnader som skattelättnaden är tänkt att täcka. bör enligt organisationen höjas för att i större utsträckning täcka den enskildes kostnader för höjda drivmedelsskatter. (ESV) konstaterar att förslaget i vissa fall kan innebära att skattereduktionen blir större än den schablonberäknade bilkostnaden. anser att det bör övervägas om skattereduktionen bör kvoteras ned vid konstaterar att beloppen för skattereduktion är nominellt angivna och därför inte förändras automatiskt . eventuell indexering utifrån inkomstindex bör därför övervägas alternativt att beloppet ses över exempelvis . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Svensk Kollektivtrafik anser att en kilometersats på per kilometer kan vara en rimlig nivå av offentligfinansiella skäl. Arbetsförmedlingen och Hela ska leva anser inte att en skattereduktion på per kilometer är tillräcklig. för fram att nivån innebär en försämring från nuvarande reseavdrag för vissa skattskyldiga som kan leda till sämre rörlighet på arbetsmarknaden och därmed försämrad matchning mellan arbetssökande och lediga platser för vissa delar av landet. kilometersats på per kilometer. Klimatkommunerna och Prop. 2021/22:228 anser att kilometersatsen bör ses över löpande. fallande rörliga kostnaderna för biltrafik, som förutses i samband med löpande elektrifiering, bör enligt föreningen påverka den generella ersättningsnivån. Skälen för regeringens förslag: Förutom de nedre och övre avståndsgränserna bestäms skattereduktionens storlek i ett avståndsbaserat system av ett fast belopp per kilometer mellan dessa gränser. Kommittén kallar beloppet för kilometersatsen och föreslår att denna ska uppgå till 60öre per kilometer oavsett vilket färdmedel som används för arbetsresan. I promemorians förslag föreslås att kilometersatsen i stället ska uppgå till 50öre per kilometer. Även regeringen gör bedömningen att skattelättnadens storlek bör beräknas utifrån avstånd och inte den faktiska kostnaden för arbetsresan. Några remissinstanser, däribland Arbetsförmedlingen och LRF, anser att kilometersatsen bör vara högre för att skattereduktionen inte ska innebära en försämring för vissa skattskyldiga i förhållande till dagens reseavdrag. En grundläggande utgångspunkt för förslaget i denna proposition är dock att förslaget ska vara offentligfinansiellt neutralt. Regeringen anser därför att kilometersatsen bör uppgå till per kilometer. Eventuella förändringar av kilometersatsen i modellen för en ny skattelättnad för arbetsresor får i stället hanteras inom ramen för kommande budgetförhandlingar. Mot den bakgrunden finns det inte heller skäl att indexera kilometersatsen på det sätt som föreslår. Förslaget medför att en ny paragraf, 67 kap. 61 §, införs i inkomstskattelagen. 4.5.3Underlag för skattereduktionen och skattereduktionens storlek Regeringens förslag: Underlaget för skattereduktionen består av den skattskyldiges dagliga reslängd multiplicerad med antalet resdagar. Högst under beskattningsåret får ingå i underlaget. Om antalet resdagar överstiger ska underlaget i första hand beräknas efter de längsta resorna i kilometer. Skattereduktionens storlek uppgår till underlaget multiplicerat med kilometersatsen . förslag överensstämmer delvis med regeringens. Kommittén föreslår att skattereduktionens storlek ska uppgå till underlaget för skattereduktionen multiplicerat med kilometersatsen . Kommitténs förslag innehåller även en bestämmelse om att inställelseresor inte ska räknas med i underlaget. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser, däribland , , Statens väg- och transportforskningsinstitut och , har synpunkter på beräkningen av antalet resdagar och kilometersatsen. behandlas i avsnitt 4.5.1 och 4.5.2. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag innehåller en bestämmelse om att inställelseresor inte ska räknas med i underlaget. Arbetsförmedlingen, , Hela ska leva och Svensk Kollektivtrafik, har synpunkter på beräkningen av antalet resdagar och kilometersatsen. Dessa redovisas och behandlas i avsnitt 4.5.1 och 4.5.2. Skälen för regeringens förslag: Underlaget för skattereduktionen består av den skattskyldiges dagliga reslängd, beräknad enligt 67 kap. 54 och 56 §§, multiplicerad med antal resdagar. I den dagliga reslängden ingår den skattskyldiges sammanlagda resor mellan bostaden och Det kan röra sig om arbetsresor som under en arbetsdag företas enkel väg, tur och retur eller mellan arbetsplatser hos olika Likaså kan det förekomma att skattskyldiga gör flera arbetsresor till samma arbetsplats under en och , exempelvis vårdpersonal med s.k. delade turer. Hur reslängden beräknas framgår av Som framgår av avsnitt 4.3 begränsas skattelättnadens omfattning av vissa avståndsgränser. En skattskyldig har rätt till skattereduktion för arbetsresor för den del av avståndet mellan bostad och arbetsplats enkel väg som överstiger . För en skattskyldig som bor och arbetar i en särskilt uppräknad storstadskommun gäller i stället en nedre avståndsgräns mellan bostad och arbetsplats som enkel väg För samtliga skattskyldiga finns inte någon rätt till skattereduktion för arbetsresor till den del resan enkel väg överstiger Inställelseresor enligt 12 kap. 25 § IL, dvs. särskilda resor i samband med att den skattskyldige börjar eller slutar en tjänst, ska inte räknas med i underlaget för skattereduktion eftersom dessa resor annars kan utgöra underlag för både avdrag och skattereduktion. Lagrådet påpekar att det av 67 kap. 2 § IL framgår i vilka fall skattereduktion för arbetsresor ska göras och att den föreslagna bestämmelsen om att inställelseresor inte ska räknas med i underlaget därför torde kunna utgå. Regeringen instämmer i denna bedömning och följer Lagrådets förslag. Den dagliga reslängden multipliceras med antalet resdagar , vilket ger det totala årliga antalet kilometer som skattereduktionen ska Högst under beskattningsåret får ingå i Om antalet resdagar överstiger ska underlaget i första hand beräknas efter de längsta resorna i kilometer, dvs. innefattar längst daglig reslängd ska räknas med i fallande ordning tills Följande exempel, som utgår från att den nedre avståndsgränsen är tillämplig och att den skattskyldige reser till arbetsplatsen tur och retur , kan illustrera detta. Den skattskyldige har –mars rest tur och retur från bostaden till arbetsplatsen A1, där avståndet enkel väg är . byter den skattskyldige arbetsgivare och den nya arbetsplatsen A2 ligger med ett avstånd från B1. På detta avstånd görs resor tur och retur fram till , då den skattskyldige byter bostad till B2 som ligger från A2. (50–15)×2×60=4 200 kilometer. 2021/22:228 kilometertalet (80–15)×2×75=9 750 kilometer (15 och 80 är här den nedre och övre avståndsgränsen). Av , då resorna görs på det kortaste avståndet, , ges skattereduktion endast (60+75+75=210). För detta avstånd blir kilometertalet då (40–15)×2 ×75=3 750 kilometer. Underlaget för skattereduktion fås genom att kilometertalen för de olika resorna summeras, i detta fall 4 200+9 750+3 750=17 700 kilometer. Skattereduktionens storlek uppgår till underlaget för skattereduktionen multiplicerat med kilometersatsen . I exemplet ovan blir skattereduktionen 17 700×0,5=8 850 kronor. Förslaget medför att två nya paragrafer, 67 kap. 58 och 61 §§, införs i inkomstskattelagen. 4.6Vilka som kan få skattereduktion Regeringens förslag: Rätt till skattereduktion för arbetsresor har efter begäran fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret. Sådan rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga i vissa fall, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Rätten till skattereduktion för arbetsresor fördelas som de skattskyldiga har varit obegränsat skattskyldiga i . De som är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret har rätt till skattereduktion för . Om de skattskyldigas överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i , ska dock denna begränsning inte tillämpas. Rätt till skattereduktion finns inte för arbetsresor hänförliga till inkomster som inte ska beskattas i . och promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Någon bestämmelse som tydliggör vad som gäller för arbetsresor hänförliga till inkomster som inte ska beskattas i saknas i kommitténs och promemorians förslag. Remissinstanserna: konstaterar att det kan uppkomma situationer när skattereduktion begärs för arbetsresor som hör samman med inkomster som undantas från svensk beskattning till följd av skatteavtal, sexmånaders- eller ettårsregeln eller annan internationell överenskommelse.