prop · H903107 · 2022-02-07 00:00:00 — Även det operativa arbetet i akuta situationer påverkas MSB:s tillämpning av LSO kan även få konsekvenser för det operativa arbetet. Cirka 2 000 fall handlar om utryckningar vid hot om suicid, och antalet har ökat . Hur utryckningarna samordnas och hanteras av blåljusverksamheter lokalt kan då vara avgörande för hur räddningsinsatserna lyckas. Granskningen visar också att det saknas en enhetlig nationell hantering av samtal till 112 som rör hot om suicid. På samma sätt som vi anser att det finns en nytta med en gemensam vägledning för kommuners räddningstjänster, finns det ett värde för både den drabbade individen och samhället i stort i att ha en enhetlig hantering av larmsamtal som rör hot om suicid. En enhetlig hantering som behöver bygga på aktuell kunskap och beprövad erfarenhet kan ha betydelse för hur ärendena slutar. Det finns av förklarliga skäl problem som inte beror på att synen på suicid skiljer sig åt mellan aktörerna utan också på att olika lagstiftningar styr deras verksamheter. Brist på samordning och begränsade möjligheter att dela information mellan olika operativa verksamheter påverkar också arbetet. Granskningen visar att brister i informationsdelningen mellan verksamheter, som regelbundet kommer i kontakt med varandra på lokal nivå i akuta situationer, påverkar det dagliga arbetet. Dessa verksamheter är framför allt psykiatri, R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S U I C I D P R E V E N T I V A A R B E T E – S A M V E R K A N M E D V E R K A N ? räddningstjänst, polis och socialtjänst. Bristerna kan handla om att rutiner för att hantera gemensam information inte finns på plats och att lagstiftningen inte möjliggör att information delas mellan verksamheter. 5.5Uppföljning av suicidpreventivt arbete – svårt och inte prioriterat Granskningen visar att det är svårt att följa upp resultatet av det suicidpreventiva arbetet i landet. Regeringen har inte efterfrågat eller ställt krav på att insatser ska formuleras så att de kan följas upp. Att programmet varit utan operationaliserade och mätbara mål har med stor sannolikhet påverkat uppföljningen av området. uppdrag att följa upp arbetet med suicidprevention har handlat om ifall regioner och kommuner har handlingsplaner och andra styrdokument, inte om vilka resultat som uppnåtts. Detta kan bidra till att det suicidpreventiva arbetet inte har utvecklats i flera kommuner. Vi vill understryka att det finns stora metodologiska utmaningar i att följa upp och utvärdera befolkningsinriktade suicidpreventiva insatser och insatser mot psykisk ohälsa. Det är därför extra viktigt att myndigheterna, parallellt med att handlingsprogrammet utvecklas, också planerar för hur programmets insatser ska följas upp. har ett viktigt tillsynsuppdrag men har inte följt upp suicidhändelser i vården på ett samlat sätt Vi bedömer att nationella uppföljningar av suicidhändelser i vården är en viktig del av det suicidpreventiva arbetet. De uppföljningar som har gjorts av suicidhändelser visar på många och återkommande brister som inte följts upp och åtgärdats. har ett viktigt tillsynsuppdrag men har inte granskat suicidärenden på en aggregerad nivå. Vidare har antalet lex Maria-anmälningar som rör suicid minskat i och med att det obligatoriska kravet på vårdgivare att göra en lex Maria-anmälan av suicidhändelser tagits bort. Det saknas samlad kunskap på aggregerad nivå som skulle kunna bidra till ett ökat lärande. En enskild suicidhändelse i vården är en sällanhändelse hos vårdgivaren och därför är ett samlat lärande viktigt för det suicidpreventiva arbetet. Sådana händelser kan följas upp mer systematiskt, till exempel genom att granska hela vårdförloppet. gör ingen uppföljning av halveringsmålet vad gäller effekter har haft ett egeninitierat halveringsmål för omkomna på statliga järnvägar för perioden –2020. Flertalet fall handlar om suicid och antalet har varit oförändrat . Antalet suicid på järnvägar har minskat något 2020, vilket också gäller för utvecklingen i stort. 84 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Trots avsaknaden av resultat fattade regeringen ett beslut om ett halveringsmål för samtliga trafikslag . Det är därför angeläget att regeringen ställer krav på att följa upp vilka insatser som görs och vilka effekter de har för att uppnå halveringsmålet samt att redovisa resultatet eftersom arbetet inte har lett till någon minskning av antalet omkomna på de statliga järnvägarna. bedömer att regeringen så här långt inte har ställt tillräckliga krav på att följa upp och utvärdera vilka insatser som har genomförts och vilka effekter insatserna har haft. lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Ta initiativ till en nationell enhetlig hantering av inkommande samtal som rör hot om suicid via 112 för att underlätta för blåljusverksamheter att fatta beslut vid utryckning. •Se till att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) medverkar i det nationella suicidpreventiva arbetet, både i det kommande strategiarbetet och som stödjande myndighet till de kommunala räddningstjänsterna. •Se till att följer upp och utvärderar insatser som myndigheten har vidtagit för att uppnå halveringsmålet för omkomna på statliga järnvägar. Syftet med uppföljningen bör vara att ta reda på varför insatserna inte har haft effekt. Regeringen bör också se till att ökar graden av systematik i de åtgärder som vidtas. lämnar följande rekommendationer till och : •Se till att den kommande strategin inom psykisk hälsa och suicidprevention tas fram så att den blir styrande och relevant för arbetet. Ett sådant arbete kan uppnås genom att större vikt läggs vid följande delar: −Inkludera och utveckla områden som har bäring på det suicidpreventiva arbetet. Två exempel på områden som bör inkluderas respektive utvecklas är missbruks- och beroendefrågor och stöd till anhöriga. −Se till att områdena också omfattar insatser som går att följa upp med relevanta indikatorer så att ett systematiskt lärande utvecklas på området. −Utveckla en vägledning för prioriteringar av insatser inom suicidprevention baserat på den underbyggda kunskap som finns. Det är särskilt angeläget när ett tjugotal myndigheter gemensamt ska samarbeta för en ny strategi. •Förbättra stödet för implementering av kunskap inom suicidprevention. Ett sätt att bidra till bättre stöd för implementering är att se till att kunskapsstöden är konkreta, användbara och tillgängliga för verksamheter som arbetar med suicidprevention. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S U I C I D P R E V E N T I V A A R B E T E – S A M V E R K A N M E D V E R K A N ? lämnar följande rekommendation till Inspektionen för vård och omsorg (): •Följ upp suicidhändelser i vårdverksamheter på en aggregerad nivå i syfte att bidra till vårdverksamheters patientsäkerhetsarbete och därmed öka lärandet. Det gäller särskilt mot bakgrund av risken för ökad psykisk ohälsa när pandemin är över. 86R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Förordning (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. Förordning (2013:1020) med instruktion för . Förordning (2003:789) om skydd mot olyckor. Förordning (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Förordning (2015:284) med instruktion för . Förordning (2021:248) med instruktion för . Inspektionen för vård och omsorgs föreskrifter (HSLF-FS 2017:41) om anmälan av händelser som har medfört eller hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada (lex ). Lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Myndighetsförordningen (2007:515). Patientsäkerhetslagen (2010:659). Skollagen (2010:800). föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2017:40) om vårdgivares systematiska patientsäkerhetsarbete. 2004/05:SoU11, Folkhälsopolitik, rskr. 2004/05:218. 2009/10:TU12, Vissa trafiksäkerhetsfrågor, prot. 2009/10:90. 2010/11:SoU16, Folkhälsofrågor, prot. 2019/20:SoU5, Folkhälsofrågor, rskr. 2019/20:173. Dir. 2009:79, Händelseanalyser – ett verktyg i det självmordsförebyggande arbetet. Dir. 2014:2, . Dir. 2015:138, Nationell samordnare för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S U I C I D P R E V E N T I V A A R B E T E – S A M V E R K A N M E D V E R K A N ? 1985/86:170, Om räddningstjänstlag, m.m., bet. 1986/87:FöU2, rskr. 1986/87:58. 1996/97:137, Nollvisionen och det trafiksäkra samhället, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11. 1997/98:56, Transportpolitik för en hållbar utveckling, bet. 1997/98 TU10, rskr. 1997/98:266. 2002/03:119, Reformerad räddningstjänstlagstiftning, bet. 2003/04:FöU2, rskr. 2003/04:24. 2006/2007:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2006/07:KU22, rskr. 2006/07:223. 2007/08:110, En förnyad folkhälsopolitik, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226. 2008/09:1, Budgetpropositionen , utg.omr. 9, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127. 2008/09:93, Mål för framtidens resor och transporter, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2012/13:20, Inspektionen för vård och omsorg – en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst, bet. 2012/13: SoU5, rskr. 2012/13:116. 2017/18:249, God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406. 2019/20:176, En effektivare , bet. 2020/21:FöU3, rskr. 2020/21:22. Regeringsbeslut I2020/00423/US och I2020/00433/US. Regeringsbeslut Ju2017/06176/PO, Uppdrag till att stärka kompetensen för att bemöta personer med psykisk ohälsa. Regeringsbeslut N2016/05491/TS, Uppdrag att utreda sänkt bashastighet i tätort. Regeringsbeslut N2016/05492/TS, Uppdrag att föreslå transportpolitiska preciseringar avseende trafiksäkerhet. Regeringsbeslut N2016/05493/TS, Uppdrag att leda övergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet för vägtrafik. 88R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringsbeslut N2016/05494/TS, Nystart för Nollvisionen. Ett intensifierat arbete för trafiksäkerheten i . Regeringsbeslut N2019/00388/TIF, Uppdrag att vidta åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen. Regeringsbeslut S2006/10114/FH, Förslag till nationellt program för suicidprevention –befolkningsinriktade och individinriktade strategier och åtgärder. Regeringsbeslut S2008/5348–5350/FH. Regeringsbeslut S2010/2274/FST, Nationell handlings- och åtgärdsplan för säkerhetsfrämjande arbete för personer Regeringsbeslut S2010/3655/FH (delvis), S2010/6262/FH (delvis), Uppdrag att ansvara för genomförandet av utvärderingar av pilotstudier för att pröva ett australisk och ett kanadensiskt självmordsförebyggande utbildningsprogram under svenska förhållanden. Regeringsbeslut S2015/3986/FS, Uppdrag att samordna det nationella suicidförebyggande arbetet. Regeringsbeslut S2017/05586/FS, Uppdrag att genomföra en fördjupningsstudie samt fördela medel rörande psykisk hälsa och suicidprevention riktad till transpersoner. Regeringsbeslut S2018/03915/FS, Uppdrag att förbereda en informationsinsats inom psykisk hälsa och suicidprevention samt fördela ytterligare medel till ideella organisationer som arbetar med suicidprevention. Regeringsbeslut S2019/02244/FS (delvis), Uppdrag att stödja hälso- och sjukvårdens och arbete med att förebygga suicid och att ge stöd till efterlevande. Regeringsbeslut S2019/05315/RS (delvis), Regleringsbrev för avseende social utvärdering. Regeringsbeslut S2020/00438/FS (delvis), Uppdrag att lämna förslag på hur en särskild funktion för psykisk hälsa och suicidprevention kan inrättas vid . Regeringsbeslut S2020/00441/FS (delvis), Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om Insatser inom området psykisk hälsa (bilaga till protokoll vid regeringssammanträde nr I:9). Regeringsbeslut S2020/01043/FS (delvis), Uppdrag att utvärdera insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga. Regeringsbeslut S2020/01044/FS, Uppdrag att följa, utvärdera och stödja genomförandet av statens insatser inom området psykisk hälsa 2020–2023. Regeringsbeslut S2020/05464/FS (delvis), Uppdrag att inrätta en funktion för psykisk hälsa och suicidprevention. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S U I C I D P R E V E N T I V A A R B E T E – S A M V E R K A N M E D V E R K A N ? Regeringsbeslut S2018/04669/FS (delvis), S2018/06126/FS (delvis), S2020/06171/FS (delvis), Uppdrag att inkomma med underlag inför en kommande strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Regeringsbeslut S2020/06172/FS, Uppdrag att analysera behovet av en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet samt anhöriga och närstående. Regeringsbeslut S2020/09779, Godkännande av en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner om insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022 (bilaga till beslut vid regeringssammanträde nr I:34). Regeringsbeslut S2021/04157, Uppdrag angående en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet samt anhöriga och närstående. Regleringsbrev för –2021. Regleringsbrev för anslag 1:8 Bidrag till psykiatri 2008–2021. Överenskommelser mellan regeringen och SKR inom psykisk hälsa 2012–2022. Fredin-Knutzén J, , Hadlaczky G, ., Förstudie Suicid i transportsystemet, rapport 2020:01, Nationellt centrum för Suicidforskning och Prevention, Region och , 2020. , Det suicidpreventiva arbetet i kommuner, regioner och länsstyrelser 2019. Nulägesbild och en jämförelse med 2015, 2020. , Effekter av suicidpreventiva insatser utanför hälso- och sjukvården. Resultat från en kartläggande litteraturöversikt, 2016. , Ett nationellt handlingsprogram för suicidprevention, 2019. , återrapportering av regeringsuppdrag. Uppdrag att analysera behovet av en nationell stödlinje som riktar sig till personer med psykisk ohälsa och suicidalitet samt anhöriga och närstående, dnr. 03412–2020, . , Första hjälpen till psykisk hälsa ökar kunskaper och beredskapen att hjälpa, 2019. , Hur vi tar fram statistik om psykisk hälsa och suicid, 2019. , Psykisk hälsa och suicidprevention. Lägesrapport , 2019. , Psykisk hälsa och suicidprevention. Lägesrapport , 2020. 90R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Skolbaserad prevention kan minska suicidförsök och suicidtankar, 2016. , Suicidprevention genom utbildning och medvetandegörande. En systematisk litteraturöversikt över förebyggande insatser utanför hälso- och sjukvården, 2019. , Suicidpreventivt arbete i . Exempel på samverkan mellan olika professioner med räddningstjänsten som samordnare, 2021. och , Händelseanalyser av suicid inom hälso- och sjukvården. En sammanställning och analys av händelseanalyser i , 2019. och , Vilken sjukvård har unga och unga vuxna som tagit sitt liv fått? Resultat från en studie baserad på retrospektiv granskning av sjukvårdsjournaler, 2020. Inspektionen för vård och omsorg, Beslut, dnr. 3.5.1–04093/2020–15, . Inspektionen för vård och omsorg, Uppföljning av hur anmälningar av självmord har påverkats sedan anmälningsskyldigheten upphörde , 2018. Inspektionen för vård och omsorg, Vad har sett 2020? Iakttagelser och slutsatser om vårdens och omsorgens brister för . , G-X, Hadlaczky, G. och , D., Självmordsförsök i , Data: 1987–2016, : Nationellt centrum för suicidforskning och prevention samt , 2017. Järnvägssektorns samverkansforum, ”Obehöriga i spår” i . Branschgemensam utredning av en belastad sträcka i Region , 2019. Järnvägssektorns samverkansforum, ”Obehöriga i spår” . Branschgemensam utredning av en belastad sträcka i Region , 2018. , Gapanalys – kunskapsstöd för suicidprevention och stöd till efterlevande inom hälso- och sjukvården samt , 2020. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Konsekvensutredning vid regelgivning – Föreskrifter och allmänna råd om kommunala handlingsprogram enligt lagen om skydd mot olyckor, diariennr. 2020–11116, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Sammanställning av remissvar angående utkast på föreskrifter och allmänna råd om kommunala handlingsprogram, ärendenr. 2020–11116, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Samhällsekonomiska konsekvenser av fullbordade suicid, 2015. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S U I C I D P R E V E N T I V A A R B E T E – S A M V E R K A N M E D V E R K A N ? Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Samverkan mellan polis, sjukvård, SOS Alarm och räddningstjänst vid hot om suicid, Ett exempel från , 2005. Nationellt centrum för suicidforskning och prevention, Rekommendationer för suicidpreventiva insatser på befolkningsnivå, betaversion, 2019. , Regeringens styrning av SOS Alarm – viktigt för människors trygghet, RiR 2015:1, 2015. , PRIO psykisk ohälsa – plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012–2016, 2012. , Delrapportering – Att stödja hälso- och sjukvårdens och arbete med att förebygga suicid och ge stöd till efterlevande, dnr. 14433/2019, . , Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Stöd för styrning och ledning, 2017. SOU 2002:10, Reformerad räddningstjänstlagstiftning. SOU 2010:45, Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och - Förslag till ny lag. SOU 2017:48, Kunskapsbaserad och jämlik vård. Förutsättningar för en lärande hälso- och sjukvård. SOU 2018:90, För att börja med något nytt måste man sluta med något gammalt – Förslag för en långsiktigt hållbar styrning inom området psykisk hälsa. SOU 2021:6, God och nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa. social utvärdering, Instrument för bedömning av suicidrisk. En systematisk litteraturöversikt, 2015. , Sammanställning av remissvar angående Förslag till nationellt program för suicidprevention, . , Effektutvärdering av stängsling på järnväg. Pilotprojekt i Region , 2020. , Om statistikbaserad uppföljning av Agenda 2030. Slutrapport av uppdrag till om statistikbaserad analys av genomförande av Agenda 2030, 2017. Kommuner och Regioner, Förslag till handbok som stöd till nya föreskrifter om kommunala handlingsprogram enligt lagen om skydd mot olyckor, ärendenr. 21/00296, . Kommuner och Regioner, Skador inom psykiatrisk vård, 2019 Markörbaserad journalgranskning, 2021. 92R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Aktionsplan för säker vägtrafik 2019–2022, 2019. , Extern Rapport trafiksäkerhet järnväg 2020, . Skillnaden mellan förväntad utveckling av transportsystemet och målbild 2030, 2020 , Årsredovisning 2012, 2013. , Årsredovisning 2019, 2020. , Åtgärder mot personpåkörningar på järnväg. Underlagsrapport till planeringsunderlag trafiksäkerhet – järnväg, 2018. och Transportstyrelsen, Analysrapport. Översyn av etappmål för säkerhet på väg - till 2020 och 2030, med en utblick mot 2050, 2016. Vårdanalys, Stegvis skillnad. En granskning av hjälplinjen PrevenTells arbete för att förebygga sexualbrott, Rapport 2019:1. , Mental Health Action Plan 2013–2020, 2013. , Preventing Suicide: A global imperative, 2014. , Suicide in the world: Global Health Estimates, 2019. Fazel, S. och , B., “Suicide”, , 2020;382:266-274, DOI:10.1056/NEJMra1902944. , ., . och , Å., “Deficiencies in healthcare prior to suicide and actions to deal with them: a retrospective study of investigations after suicide in Swedish healthcare”, , 2019;9:e032290, DOI:10.1136/bmjopen-2019-032290. Zalsman, G., Hawton, K., , D., van Heeringen, K., Arensman, E., Sarchiapone, M., et al., “Suicide prevention strategies revisited: 10-year systematic review”, Psychiatry, 3.7: 646-659, 2016. Webbsidor och elektroniska tidningsartiklar Bracken, R., Händestam, I., , , , D., , V., Hadlaczky, G., Ölund, M., ”Prioritera inte bort räddningstjänstens självmordsförebyggande arbete, MSB”, Dagens Samhälle, , raddningstjanstens-sjalvmordsforebyggande-arbete-msb/, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S U I C I D P R E V E N T I V A A R B E T E – S A M V E R K A N M E D V E R K A N ? , ”Flera insatser kan förebygga självmord”, material/publikationsarkiv/f/flera-insatser-kan-forebygga-sjalvmord/, hämtad . , ”Intressentgrupp”, , hämtad , . , ”Myndighetssamverkansgrupp”, , hämtad , , och . , ”Nationellt handlingsprogram”, stod/nationellt-handlingsprogram/, hämtad . , ”Regional samordning”, samordning/regional-samordning/, hämtad . , “Attempters’ Longterm Survival”, , hämtad . Inera, ”Hjälplinjen avvecklas hos Inera”, ”, hämtad . Infrastrukturdepartementet, ”Regeringen höjer ambitionsnivån i trafiksäkerhetsarbetet”, ambitionsnivan-i-trafiksakerhetsarbetet/, hämtad . , T., ”De lägger ned en fungerande stödlinje på lösa grunder”, , , stodlinje-pa-losa-grunder/, hämtad . Looström, C.,”MSB prioriterar inte bort räddningstjänstens suicidpreventiva arbete”, Dagens Samhälle, , raddningstjanstens-suicidpreventiva-arbete/, hämtad . Lundegårdh, A., ”Regeringens nollvision har inte haft effekt", Dagens Samhälle, , valfard/sjukvard/regeringens-nollvision-har-inte-haft-effekt/, hämtad . 94R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, ”Nya föreskrifter för tydligare kommunala handlingsprogram enligt LSO”, kommunala-handlingsprogram-enligt-lso/, hämtad . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, ”och räddningsinsatser”, och-farliga-amnen/raddningstjanst-och-raddningsinsatser/, hämtad . Nationellt centrum för suicidforskning och prevention, ”Coronaviruset: Risk för ökande självmord och självskador i samhället efter pandemin”, samhallet-efter-pandemin, hämtad . Nationellt centrum för suicidforskning och prevention, ”Hur beräknas självmordsstatistik?”, , hämtad . Nationellt centrum för suicidforskning och prevention, ”Mål och verksamhet”, , hämtad . Nationellt centrum för suicidforskning och prevention, ”Självmord i ”, , hämtad . Nationellt centrum för suicidforskning och prevention, ” Självmord i varje län i ”, , hämtad . Nationellt centrum för suicidforskning och prevention, ”Självmordsprevention i (SPIS)”, lan-spis, hämtad . Nationellt centrum för suicidforskning och prevention, ”Ingen ökning av självmorden av COVID-19-pandemin”, av-covid-19-pandemin, hämtad . , ”Ökad kompetens inom psykisk ohälsa och suicid”, ohalsa-och-suicid/, hämtad . , ”Stärkt arbete för att bemöta psykisk ohälsa”, ohalsa/, hämtad . Region , ”regionala antistigmasatsning inom psykisk hälsa och suicid 2020–2021”, 2fbba2dbedc7.pdf, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S S U I C I D P R E V E N T I V A A R B E T E – S A M V E R K A N M E D V E R K A N ? , ”Regeringsuppdrag om en nationell stödlinje för personer med psykisk ohälsa”, nationell-stodlinje-for-personer-med-psykisk-ohalsa/, hämtad . , ” Långvarig psykisk ohälsa en utmaning för vården”, psykisk-ohalsa-en-utmaning-for-varden/), hämtad . SOS Alarm, ”Rättelse om suicidsiffror från SOS Alarm”, suicidsiffror-fran-sos-alarm/, hämtad . Suicide Zero, ”Fakta om självmord”, om-sjalvmord, hämtad . Kommuner och Regioner, ”Kommungruppsindelning 2017”, mungruppsindelning.2051.html, hämtad . Kommuner och Regioner, ”Nationellt system för kunskapsstyrning”, ing.48276.html, hämtad . Kommuner och Regioner, ”Uppdrag Psykisk Hälsa, Projekt ”, , hämtad . Trafikanalys, ”Bantrafikskador 2018”, , hämtad . , ”Nollvisionen för väg och järnväg”, oss/var-verksamhet/sa-har-jobbar-vi-med/Vart- trafiksakerhetsarbete/Trafiksakerhetsmal/, hämtad . , “Age-standardized suicide rates (per 100 000 population), both sexes, 2016”, source/departments/mental-health-2/suicide/global-as-suicide-rates-bothsexes- 2016.png?sfvrsn=1a6b05fc_2, hämtad . , “Suicide data”, , ”Suicide: facts”, room/fact-sheets/detail/suicide, hämtad . 96R I K S R E V I S I O N E N