prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — I annat fall kommer målgruppen, och därmed syftet med garantitillägget, att förändras över åren. ISF och har synpunkter på att garantitilläggets belopp och inkomstgränser föreslås följsamhets- indexeras. ISF menar att det inte är uppenbart varför garantitillägget bör kopplas till inkomstpensionssystemet och att det finns risker för oönskade effekter av en sådan indexering i form av nominella sänkningar av beloppet. menar i sin tur att det är ologiskt att olika delar av grundskyddet indexeras på olika sätt. Regeringens utgångspunkt är som nämns ovan att garantitilläggets målgrupp ska vara densamma . Det är också viktigt att garantitillägget inte ska minska i betydelse i förhållande till den inkomstgrundade pensionen samt att marginaleffekterna begränsas. För att uppnå detta behöver såväl inkomstgränser som förmånsbelopp följsamhetsindexeras. Valet av en annan indexering skulle kunna innebära att utfasningen av garantitillägget sammanfaller med avtrappningen för inkomstpensions- tillägget vilket riskerar att öka marginaleffekterna betydligt, som mest med En ytterligare fördel med att tillämpa samma indexering för beloppet och inkomstgränserna är att utfasningsprocenten kan hållas på , vilket inte skulle vara möjligt med olika indexeringar. Mot denna bakgrund anser regeringen att följsamhetsindexering av såväl inkomstgränser som beloppet är den mest ändamålsenliga utformningen. Omräkningen av beloppsgränserna för utfasningen bör gå till så att , med start /2023, följsamhetsindexeras inkomstgränserna på samma sätt som inkomstpensionen och tilläggspensionen. då balansindex fastställs bör beräkningen göras med hänsyn till balansindex i stället för inkomstindex. Det föreslås att de inkomstgränser och det högsta förmånsbelopp som ska gälla fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer inför varje årsskifte. Bestämmelserna tas in i 102 a kap. 12–17 §§ SFB (avsnitt 2.4). Regeringens förslag: Den försäkrades högsta möjliga förmånsbelopp ska avkortas utifrån dennes försäkringstid inom ramen för garantipensionen. För en försäkrad som är född eller senare och som inte kan tillgodoräknas försäkringstid för garantipension ska den försäkrades högsta möjliga förmånsbelopp avkortas till så stor andel som svarar mot kvoten mellan –försäkringstiden för garantipension, och –talet 40. För en försäkrad som är född eller tidigare och som inte skulle ha tillgodoräknats oavkortad folkpension enligt vissa bestämmelser i den upphävda lagen om allmän försäkring i lydelsen före ska därmed följande gälla. Den försäkrades högsta möjliga förmånsbelopp avkortas till så stor andel som svarar mot kvoten mellan –det antal år som pensionspoäng eller bosättningstid skulle ha tillgodoräknats för enligt de aktuella bestämmelserna i nämnda lag, och –talet 30 när det gäller pensionspoäng respektive talet 40 när det gäller bosättningstid. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) är tveksam till att konstruktionen med försäkringstid för fullt garantitillägg är ändamålsenlig. (), SPF Seniorerna och () påpekar att för pensionärer med kortare bosättningstid i så kan garantitillägget bli mycket lågt. Övriga remissinstanser har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Övergripande om avkortning av garantitillägget Som beskrivits ovan är storleken på den försäkrades garantitillägg avhängigt storleken på beräkningsunderlaget. Ytterligare en faktor som föreslås påverka garantitilläggets storlek är försäkringstid. Endast den som har en lång tids anknytning till , huvudsakligen genom långvarig bosättning, bör enligt regeringen kunna få ett oavkortat garantitillägg. bör även de med kortare försäkringstid kunna få förmånen, men då avkortad genom att den reduceras proportionellt i relation till försäkringstiden. Garantitillägget ska enligt regeringens förslag lämnas till den som har rätt till garanti- pension och som tar ut allmän ålderspension. Försäkrade som är födda eller senare respektive 1937 eller tidigare omfattas av olika regelverk för garantipension, med olika krav på minsta försäkringstid för att få oavkortad garantipension. För försäkrade födda eller senare krävs det en försäkringstid om för oavkortad garantipension, medan kravet för personer födda eller tidigare antingen är 30 eller beroende på hur deras tidigare folkpension andels- beräknades. Försäkringstiden för att få ett oavkortat garantitillägg bör följa försäkringstiden som beaktas inom garantipensionen för respektive åldersgrupp. ISF konstaterar att pensionärer som i vuxen ålder har invandrat till från länder utanför EU och EES endast i begränsad omfattning kommer att få ta del av tillägget eftersom det krävs 40 bosättningsår för fullt garantitillägg. Mot bakgrund av detta, och eftersom målet med garantitillägget är att stärka ekonomin för pensionärer med låga inkomster från det allmänna pensionssystemet, anser ISF att det är tveksamt om den föreslagna konstruktionen är ändamålsenlig. Även pensionärsorganisationerna påpekar i sitt gemensamma remissvar att för personer med kortare bosättningstid än i kan garantitillägget bli mycket lågt och att dessa personer hänvisas till äldre- försörjningsstödet. Regeringen vill understryka att garantitillägget är tänkt att riktas till pensionärer som har en låg allmän pension och som har haft en anknytning till fr.o.m. 16 , vilket rymmer den tid då en person vanligtvis är förvärvsverksam och tjänar in pensionsrätter eller försäkringstid avseende allmän ålderspension. Därför är det rimligt att ju längre anknytning till som personen har, desto större del av garantitillägget kommer denne kunna få. Personer som endast har äldreförsörjningsstöd har inte haft någon, eller, om så är fallet, en mycket kort anknytning till fr.o.m. 16 . Det medför att de inte utgör målgruppen för tillägget. Skälet till att regeringen föreslår att personer som endast har äldreförsörjningsstöd inte ska få förmånen framgår av avsnitt 5.2.1. Avkortning för försäkrade födda eller senare För att få ett oavkortat garantitillägg bör det för den som är född eller senare krävas en försäkringstid för garantipension om i . Detta motsvarar försäkringstiden för att få oavkortad garantipension för denna ålderskategori. Mot bakgrund av garantitilläggets många likheter med garantipensionens konstruktion, är det rimligt att använda den försäkrades försäkringstid för garantipensionen vid avkortningen av garantitillägget. När försäkringstid beräknas för garantipension så finns det vissa särregler, se bl.a. 67 kap. 5–14 §§ SFB, om tillgodoräknande av hemlandstid, vistelse i före bosättning samt möjlighet till en generösare beräkning av försäkringstiden för den som haft hel sjukersättning i form av garanti- ersättning , som samtliga möjliggör för en försäkrad att få en längre försäkringstid än vad annars skulle varit fallet. Det finns även möjlighet för änkor att överta en avliden makes försäkringstid för det fall det blir mer fördelaktigt för änkan, se 6 kap. 30 § lag (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Även personer som inte kan tillgodoräkna sig en försäkringstid för garantipensionen bör kunna få garantitillägget, dock endast till viss del. Inom garanti- pensionen leder, enligt 67 kap. 25 § SFB, färre år än 40 med försäkringstid i till att förmånen kortas av. Motsvarande bör gälla för garantitillägget. För den som inte kan tillgodoräkna sig en försäkringstid bör förmånsbeloppet för garantitillägget avkortas till så stor andel som svarar mot kvoten mellan den försäkrades försäkringstid för garantipension och talet 40. Iavsnitt 5.2.6 redogörs för de EU-rättsliga samordningsbestämmelserna. Dessa bestämmelser innebär att den som har fullgjort försäkringsperioder i ett annat EU/EES-land eller i kommer att kunna få tillgodoräkna sig sådan försäkringstid när garantitillägget andelsberäknas. Avkortning för försäkrade födda eller tidigare För att få ett oavkortat garantitillägg för försäkrade födda eller tidigare bör det krävas en minsta försäkringstid som motsvarar den försäkringstid som folkpensionen i beräkningsunderlaget till individens garantipension är beräknad utifrån. Som nämns i avsnitt 5.2.3 ersatte garantipensionen för denna personkrets den bosättningsbaserade folkpensionen och pensionstillskottet samt det särskilda grundavdraget vid beskattning i det äldre pensionssystemet. personer födda eller tidigare lämnas, enligt huvudregeln i 66 kap. 2 § SFB, till den som hade rätt till folkpension i form av ålderspension vid utgången av 2002. Det är bakgrunden till att garantipensionen beräknas annorlunda för personer födda eller tidigare jämfört med dem som är födda eller senare, och syftet var att den förstnämnda gruppen inte skulle hamna i ett sämre ekonomiskt läge jämfört med om inte de äldre pensionsförmånerna avskaffats. Det fanns två alternativa sätt att beräkna försäkringstiden för folkpension, vilka är identiska med beloppet som motsvarar folkpensionen i beräkningsunderlaget för garantipension (5 kap. 3 § den upphävda lagen [1962:381] om allmän försäkring, AFL, i lydelsen före och 5 kap. 5 § AFL i dess lydelse före jämförd med 66 kap. 13 § andra stycket SFB). Försäkringstid för folkpension bestäms antingen utifrån år med bosättning i eller år med pensionspoäng och därmed likställda år. Det beräkningsalternativ som var mest fördelaktigt för den enskilde tillämpades. I beräkningen som utgick från antalet år med bosättning i krävdes för en oavkortad folkpension, medan en beräkning utifrån år med pensionspoäng eller därmed likställda år i stället krävde en försäkringstid om . Bosättningstid i utlandet kunde om vissa villkor var uppfyllda tillgodoräknas en försäkrad vid beräkningen av försäkringstiden för den bosättningsbaserade folkpensionen. Enligt punkt 4 i övergångs- bestämmelserna till lagen (1992:1277) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, kan den enskilde under vissa förutsättningar få tillgodoräkna sig bosättningstid utomlands och likställa den med bosättningstid i vid beräkningen av den bosättningsbaserade folkpensionen. Det är rimligt att för den som är född eller tidigare använda försäkringstiden för folkpensionen vid avkortning av garantitillägget. För personer vars garantipension är beräknad utifrån en bosättningsbaserad folkpension bör det alltså krävas försäkringstid för folkpensionen för att få ett oavkortat garantitillägg. För personer vars garantipension i stället är beräknad utifrån en folkpension som baseras på pensionspoäng eller likställda år bör det krävas en försäkringstid för folkpensionen för att få oavkortat garantitillägg. Personer som inte uppfyller kravet på minsta försäkringstid för oavkortad folkpension bör i stället ha rätt till ett avkortat belopp i garantitillägg. En avkortning av garantitillägget för den som inte har full försäkringstid för folkpension bör ske på samma sätt som avkortningen av folk- pensionen, det vill säga genom att förmånsbeloppet avkortas till så stor andel som svarar mot kvoten mellan försäkringstiden för folkpension och talet 40 eller 30, beroende på hur individens folkpension i beräkningsunderlaget för garantipensionen är andelsberäknad. Bestämmelserna tas in i 102 a kap. 18 och 19 §§ SFB (avsnitt 2.4). Regeringens förslag: Garantitillägg i bostadstillägget ska lämnas med så stor andel av det avkortade förmånsbeloppet som motsvarar den andel av förmånen som den försäkrade har rätt till. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har lämnat synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att garantitillägget ska kunna lämnas på fyra olika förmånsnivåer, beroende på i vilken omfattning den försäkrade tar ut allmän ålderspension: helt, tre fjärdedels, halvt respektive en fjärdedels garanti- tillägg (se avsnitt 5.2.2). Förmånsnivån bör i sin tur påverka storleken på garanti- Det föreslås att det är det individuellt framräknade förmånsbeloppet efter avkortning som ska anpassas efter förmånsnivån, på samma sätt som gäller för bl.a. garantipension för personer födda eller senare (67 kap. 26 § SFB). Det föreslås således att garantitillägget för år räknat ska lämnas med så stor andel av det avkortade förmånsbeloppet som motsvarar den andel av förmånen som den försäkrade har rätt till. Regeringens bedömning: Garantitillägg i bostadstillägget bör betalas ut . Förmånens årsbelopp bör avrundas till närmaste hela krontal som är delbart med tolv. Några särskilda bestämmelser om detta behöver inte införas. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanser: Inga remissinstanser har lämnat synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Årsbeloppet för det ordinarie bostadstillägget respektive årsbeloppet för särskilt bostadstillägg avrundas till närmaste krontal som är delbart med tolv (103 kap. 5 § SFB). Förmånerna betalas ut . Detsamma bör enligt regeringen gälla för garantitillägget, vilket kommer följa av redan befintlig bestämmelse. 5.2.4Ändringar av garantitillägget när något förhållande som påverkar förmånen har ändrats Regeringens förslag: Garantitillägg i bostadstillägget ska omprövas när något förhållande som påverkar rätten till tillägget eller tilläggets storlek har ändrats. Garantitillägg i bostadstillägget ska få räknas om utan föregående underrättelse om en inkomst som ingår i beräkningsunderlaget för förmånen ändras eller när inkomst- gränserna och det högsta förmånsbeloppet inom garantitillägg i bostadstillägget ändras till följd av den årliga omräkningen av dessa. Vid en sådan omräkning av garantitillägg i bostadstillägget ska en ny beräkning av förmånen få göras utifrån enbart den ändring som ligger till grund för omräkningen. En ändring av garantitillägg i bostadstillägget ska gälla från och med den månad för vilken en ändring av garantipension av samma anledning ska börja gälla. Vidare ska en ändring av garantitillägg i bostadstillägget som följer av att inkomstgränserna och det högsta förmånsbeloppet har räknats om gälla från och med den månad då de nya inkomstgränserna och det nya högsta förmånsbeloppet börjar gälla. En ändring av garantitillägg i bostadstillägget ska i övrigt gälla från och med månaden efter den månad då anledningen till ändring har uppkommit eller från och med den månad under vilken de förhållanden har uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: påpekar att reglerna om omprövning och omräkning av garantitillägget avviker från systematiken i socialförsäkringsbalken och att rättssäkerheten för den enskilde i förlängningen kan äventyras på grund av detta. Övriga remissinstanser lämnar inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Allmänt om omprövning och omräkning av garantitillägget Garantitillägget föreslås införas som en ny delförmån inom ramen för bostadstillägget. Bestämmelserna i 103 kap. SFB om omprövning av bostadstillägget vid ändrade förhållanden bör i vissa delar gälla för det nya garantitillägget, medan hanteringen i andra delar bör skilja sig från de nuvarande bostadstilläggsförmånerna på grund av deras olika konstruktioner. påpekar att detta avviker från systematiken i socialförsäkringsbalken och att det riskerar att skapa tolkningsproblem och tillämpningsproblem som i förlängningen riskerar att äventyra rättssäkerheten för den enskilde. Regeringen tillstår att reglerna i viss mån avviker från systematiken i socialförsäkringsbalken, men menar att det är nödvändigt för att få till ett fungerande regelverk för omprövning och omräkning av garantitillägget. Regeringen håller även med om att tillämpningen vid omprövning och omräkning kan bli något mer komplicerad jämfört med för det ordinarie bostadstillägget, men anser att de föreslagna reglerna är tillräckligt tydligt formulerade för att undvika risken för tillämpningssvårigheter. Omprövning vid ändrade förhållanden. Garantitillägget bör liksom det ordinarie bostadstillägget och det särskilda bostads- tillägget omprövas när något förhållande som påverkar förmånen har ändrats. Det finns dock en viktig skillnad mellan garantitillägget och de befintliga bostadstilläggs- förmånerna som gör att omprövningen kommer att behöva se olika ut för dessa delförmåner. Skillnaden består i att rätten till förmånen och storleken på förmånen är två separata delar inom garantitillägget. I det befintliga bostadstillägget är i stället rätten till förmånen avhängig storleken på förmånen. Det innebär att om en försäkrad ansöker om det befintliga bostadstillägget och beräkningen leder till att den försäkrade ska få noll kronor i förmånsbelopp så finns ingen rätt till bostadstillägg. För garanti- tillägget gäller i stället att en försäkrad kan ha rätt till förmånen men till följd av inkomstberäkningen få ett förmånsbelopp om noll kronor. Mot bakgrund av denna skillnad bör det enligt regeringens förslag uttryckligen regleras att en omprövning av garantitillägget vid ändrade förhållanden ska göras såväl vid omständigheter som påverkar rätten till förmånen som vid omständigheter som påverkar storleken på förmånen. Det är viktigt att framhålla att sådana omständigheter som ska initiera en omprövning enligt ovan ska ha uppkommit efter att det ursprungliga beslutet om att bevilja garanti- tillägg har fattats. Hur ändringar av garantitillägget som kan hänföras till tid före eller i samband med tidpunkten för ursprungsbeslutet ska hanteras redovisas i avsnitt 5.2.5. Omständigheter som bör medföra att garantitillägget omprövas kan exempelvis vara att en försäkrad flyttar utomlands och därmed inte längre har rätt till förmånen, eller att en försäkrad minskar uttaget av sin allmänna ålderspension, vilket påverkar nivån på garantitillägget. En sådan omprövning som avses innebär att garantitillägget ska omprövas i sin helhet, det vill säga omprövningen avser både rätten till och storleken på förmånen. Inför ett sådant beslut ska kommunicera beslutsunderlaget till den försäkrade i enlighet med 25 § förvaltningslagen (2017:900). Om garantipensionen ändrats av samma anledning eller på grund av förhållanden som i grunden är desamma, till exempel ändrat uttag av den allmänna pensionen, och som gör att även garantitillägget ska omprövas, ska en ändring av garantitillägget gälla fr.o.m. samma månad som ändringen av garantipensionen. Det kan emellertid finnas situationer där garantitillägget ska omprövas men där en ändring av tillägget saknar koppling till garantipensionen och heller inte beror på indexering. I sådana fall bör tidpunkten för ändringen av garantitillägget följa vad som gäller för bostadstilläggs- förmånerna i övrigt, det vill säga gälla fr.o.m. månaden efter den månad då anledningen till ändringen uppkom eller fr.o.m. den månad under vilken de förhållanden har uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den månaden. Omräkning av delbelopp i beräkningsunderlaget I de fall enstaka inkomster som ingår i beräkningsunderlaget för garantitillägget ändras, vilket kan hända när som helst , bör det medföra en mer begränsad omräkning av förmånen. Den nya beräkningen ska i sådana fall enbart göras utifrån den ändrade inkomst som ligger till grund för omräkningen. Regeringen föreslår att detta regleras i en ny bestämmelse: 103 kap. 3 a § SFB. Garantitillägget bör när det handlar om enstaka ändringar i inkomster som ingår i beräkningsunderlaget få räknas om utan att i förväg behöver underrätta den enskilde. Detta avviker från huvudregeln i 25 § förvaltningslagen, men ligger i linje med vad som gäller för övriga bostadstilläggsförmåner enligt 103 kap. 3 § SFB. Den försäkrade ska dock skriftligen informeras när det nya beslutet som följer av omräkningen är fattat. Även vid dessa mer begränsade omräkningar bör ändringen av garantitillägget, om anledningen är densamma, gälla fr.o.m. samma månad som en ändring av garantipension. Detta gäller även om ändringen av garantipensionen inte innebär en faktisk ändring i utbetalda kronor men där inkomsterna som ingår i det underliggande beräkningsunderlaget för garantipension ändrats och genererat en omräkning av garantipensionen och där beloppet för garantipension fastställts på nytt. Detta kan exempelvis vara fallet när en person som har noll kronor i utbetald garantipension får en ändring i en enstaka inkomst som ingår i beräkningsunderlaget och där han eller hon efter en omräkning fortfarande får noll kronor i garantipension. I likhet med de nuvarande bostadstilläggsförmånerna och garantipensionen bör garantitillägget räknas om . Att garantitillägget räknas om är en rimlig följd dels av att inkomsterna i beräkningsunderlaget, som utgör årliga belopp, kan ha ändrats, dels av att inkomstgränserna och det högsta förmånsbeloppet ska räknas om . Årsomräkningen av garantitillägget kommer att ske i enlighet med vad som redogörs i avsnitt 5.2.3.1 och 5.2.3.2 om ändrade inkomster i beräkningsunderlaget och indexering. Den del av årsomräkningen som avser ändrade inkomster i beräkningsunderlaget ska gälla fr.o.m. samma månad som motsvarande ändring gäller för garantipension. Den indexering som ska göras avseende garantitillägget bör gälla fr.o.m. den månad för vilken de nya inkomstgränserna och förmånsbeloppet gäller. Dessa två delar i årsomräkningen sammanfaller i de allra flesta fall, och det nya årsbaserade förmånsbeloppet för garantitillägget gäller då fr.o.m. den månaden, vanligtvis fr.o.m. januari. Förslaget innebär ändringar av 103 kap. 2–4 a §§ SFB (avsnitt 2.4). Regeringens bedömning: De bestämmelser i socialförsäkringsbalkens gemensamma kapitel som tillämpas på alla former av bostadstillägg bör som utgångspunkt även omfatta garantitillägg i bostadstillägget. Några särskilda bestämmelser om detta behöver inte införas. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har lämnat synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: I socialförsäkringsbalken finns vissa bestämmelser som gäller allmänt för förmåner som regleras i balken, till exempel 5 kap. om bosättningsbaserade förmåner och 106–115 kap. med gemensamma bestämmelser om förmåner och handläggning. Garantitillägget föreslås vara en form av bostadstillägg. Som utgångspunkt bör bestämmelser i de allmänna kapitlen i socialförsäkringsbalken som avser båda de övriga bostadstilläggsförmånerna gälla även för garantitillägget, med de undantag som behandlas i avsnitt 5.2.5.1 och 5.2.5.2. 5.2.5.1Gemensamma bestämmelser om förmåner Regeringens förslag: Den särskilda bestämmelsen om utbetalning av bostadstillägg för förfluten tid till en bidragsberättigad vars make har fått en sådan förmån ska inte gälla för garantitillägg i bostadstillägget. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har lämnat synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Om en person som får en retroaktiv utbetalning av bostadstillägg har en make som redan fått bostadstillägg som den retroaktiva utbetalningen avser, ska den retroaktiva utbetalningen minskas som om makarnas ersättning hade betalats ut (107 kap. 3 § SFB). Eftersom garanti- tillägget till skillnad från de nuvarande bostadstilläggsförmånerna inte beräknas med hänsyn till makens inkomster bör regeln om samordning av retroaktiv ersättning inte omfatta garantitillägget. Förslaget innebär ändringar av 107 kap. 3 § SFB (avsnitt 2.4). 5.2.5.2Gemensamma bestämmelser om handläggning Regeringens förslag: Garantitillägg i bostadstillägget ska lämnas utan ansökan. Beslut om garantitillägg i bostadstillägget ska få fattas genom automatiserad behandling av om en klargörande motivering för beslutet får utelämnas enligt förvaltningslagen. ska inte få besluta i fråga om ersättning för tid till dess att ett ärende om garantitillägg i bostadstillägget har avgjorts.