prop · H903269 · 2022-06-17 00:00:00 — 2021/22:269 för att betala ut garantipension till personer bosatta i något av EES- länderna eller . De berörda personerna bedöms dock i och med regeringens förslag till förlängning sammantaget ha fått en rimlig tid för att ställa om till en situation då garantipension kan komma att inte längre betalas ut på samma sätt som . Det krävs dock att personerna är välinformerade om den förändrade situationen. Regeringen delar således bedömning att nödvändiga informationsinsatser behöver vidtas . För den personkrets som omfattas av det nu aktuella förslaget till förlängning kommer den tillfälliga regleringen i sak att fortsätta gälla som tidigare, inklusive övergångsbestämmelserna till den lag genom vilken regleringen infördes (SFS 2019:645) i de fall de bestämmelserna är relevanta. Några ändringar i detta avseende föreslås inte. Den föreslagna bestämmelsen om möjligheten att få garantipension fortsatt utbetald föreslås träda i kraft , i anslutning till att den nu gällande giltighetstiden för den tillfälliga regleringen löper ut. Personer som före hade rätt att få garantipension utbetald i ett annat land inom EES eller i men som inte har rätt till fortsatt utbetalning enligt nu föreslagna bestämmelser skulle hamna i ett sämre läge om den föreslagna regleringen tillämpades vid en bedömning av deras rätt som görs efter . Därför bör äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om garantipension för tid före ikraftträdandet. Det kan exempelvis handla om situationer som avser garantipension till en person som har varit bosatt i ett annat land inom EES eller i , men som har flyttat tillbaka till och vars rätt till garantipension i det andra landet är föremål för överprövning i domstol efter det att den föreslagna regleringen har trätt i kraft. Av motsvarande anledning som anges ovan när det gäller en övergångsreglering i förhållande till den nu föreslagna möjligheten att få garantipension fortsatt utbetald, bör det även i förhållande till upphörandet av de berörda paragraferna finnas en övergångsreglering om att paragraferna fortfarande ska gälla i fråga om förmåner för tid före det att regleringen upphävs, dvs. för tid före . I annat fall kan en prövning av en persons rätt till garantipension i ett annat land inom EES eller i för tid före upphörandet av regleringen få olika utfall beroende på när frågan prövas. I lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken regleras när de berörda paragraferna i socialförsäkringsbalken upphör att gälla, senast ändrad genom lagen (2021:1246) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken. Förlängningen av paragrafernas giltig- hetstid föreslås lagtekniskt genomföras på så sätt att lagen om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken utgår och ikraft- trädande av lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken ändras genom en ny ändring i den lagen. Detta innebär även att den följdändring i innehållsbestämmelsen till 5 kap. socialförsäkringsbalken som föreskrivs i samma lag om ändring i socialförsäkringsbalken träder i kraft senare än vad som har föreskrivits. 7.3Rätten till utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension i förlängs Regeringens förslag: Rätten till fortsatt utbetalning av garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension för personer i ska förlängas , fr.o.m. t.o.m. . En paragrafhänvisning ska ändras i den bestämmelse i lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen som reglerar rätten till fortsatt utbetalning. Ändringen ska träda i kraft . Efter det att regleringen om garantipension och garantipension till omställningspension till personer i har upphört att gälla ska de upphävda bestämmelserna fortfarande gälla i fråga om nämnda förmåner för tid före den tidpunkt då regleringen upphörde, dvs. för tid före . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och Inspektionen för socialförsäkringen, tillstyrker förslaget. lämnar inga synpunkter. , och Seniorerna samt organisationen i Världen motsätter sig att möjligheten till utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension i upphör fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: utträde ur EU innebär att personer bosatta i inte omfattas av den svenska lagstiftning som möjliggör utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension (nedan används samlingsnamnet garantipension) till personer bosatta inom EES eller i . Fortsatt utbetalning av sådana förmåner till personer i möjliggörs i stället genom en tillfällig reglering i 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Giltighetstiden för denna reglering har förlängts , senast till utgången av (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11, bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Bestämmelsen i 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen innebär att det endast är personer som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension i som har en förlängd rätt att fortsätta få förmånerna utbetalda till . Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11 s. 102) att bedömningen av vilken tid som förlängningen ska avse när det gäller garantipensionärer bosatta i måste göras i förhållande till de villkor som gäller specifikt för personer i en gränsöverskridande situation med det landet. Det innebär att övervägandena vad gäller den tidsmässiga begränsningen bör göras i jämförelse med de rättigheter som främst följer av utträdesavtalet. Regeringen vidhöll denna inställning i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11 s. 35). finns inte skäl att nu göra en annan bedömning i denna fråga. Med hänvisning till utträdesavtalets konstruktion, att vissa personer genom avtalet har fått en förlängd rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda, bedömde regeringen i budgetpropositionen 2020/21:1 utg.omr. 102–103) det lämpligt att även förlänga giltigheten av 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. bedömning vidhölls i budgetpropositionen (prop. 11 s. 36). Grunderna för bedömningen är fortfarande relevanta och talar för en ytterligare förlängning. Den tidsmässiga förlängning som föreslås för dem som är bosatta inom EES eller i bör även gälla för fortsatt utbetalning av garanti- pension till personer bosatta i , dvs. Det innebär att även personer som är bosatta i och som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension i det landet bör kunna få förmånen fortsatt utbetald, på motsvarande sätt som personer bosatta inom EES eller i som för har rätt att få förmånen i något av de länderna. Vissa remissinstanser anser att möjligheten att betala ut garantipension i bör fortsätta även efter utgången av 2022. Regeringen delar inte denna uppfattning. Det är dock av största vikt att pensionsmyndigheten vidtar nödvändiga informationsinsatser så att berörda personer får en möjlighet till anpassning. trädde ett avtal om handel och samarbete mellan EU och i kraft. Avtalet har tillämpats provisoriskt sedan Till avtalet har det fogats ett protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen i och EU:s Den fråga som regleras i detta lagstiftningsärende bedöms dock inte påverkas av detta avtal. I lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygg- hetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen regleras när 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen upphör att gälla. Förlängningen av nämnda paragrafs giltighetstid föreslås lagtekniskt genomföras på så sätt att lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen utgår och att den nya tidpunkten för upphävandet regleras genom en ny ändring i lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Av samma skäl som när det gäller upphörandet av regleringen om garantipension i ett annat land inom EES eller i (se ovan) bör det i förhållande till upphörandet av 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen finnas en övergångsreglering om att den upphävda paragrafen fortfarande ska gälla i fråga om förmånerna för tid före det att paragrafen upphävs, dvs. Regeringen föreslår att den förlängda möjligheten att få garantipension i ett annat land inom EES eller i fr.o.m. endast ska avse fortsatta utbetalningar till personer som redan har rätt till förmånen i de angivna länderna (se ovan). En liknande reglering när det gäller möjligheten att få garantipension utbetald i finns redan i 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. För att undvika en dubbelreglering bör hänvisningen i 4 a § till 5 kap. 17 a § social- försäkringsbalken justeras till att avse paragrafens lydelse före . Justeringen bör därför träda i kraft . Konsekvenser för statens budget och konsekvenser för individen Regeringens förslag syftar till att förlänga de tillfälliga bestämmelser som möjliggör utbetalning av garantipension och garantipension till omställ- ningspension till personer bosatta inom EES, i eller i . Förslaget innebär en fortsatt möjlighet att betala ut garantipension fr.o.m. oktober t.o.m. till ca 46 000 personer bosatta i och som haft rätt till förmånen senast för . ska förmånen betalas ut med samma belopp som gällde för , under förutsättning att inga andra förhållanden som kan påverka nivån på garantipensionen ändras för den enskilde. Om förslaget inte genomförs, kommer utbetalningar av dessa förmåner till personer bosatta inom EES eller i att upphöra . Förslaget berör även ca 1 900 personer bosatta i som får garantipension eller garantipension till omställningspension utbetald. Förslaget omfattar endast personer som hade rätt till eller fick garantipension när landet lämnade EU. Förmånerna betalas i dessa fall ut med samma belopp som före tidpunkten för utträde ur EU, under förutsättning att inga andra förhållanden som kan påverka nivån på garantipensionen ändras för den enskilde. Detta innebär att kostnaderna inte förväntas öka i förhållande till dagens kostnader. Förslagen innebär högre utgifter för statens budget. Kostnaden bedöms uppgå till ca (). Av kostnaderna avser ca utbetalningar till . Regeringens förslag innebär att administrationen kring hanteringen av garantipension och garantipension till omställningspension till personer som bor i eller i ökar något . Att förmånerna till berörda personer inte kommer att nybeviljas för tid efter kan medföra en viss administrativ förändring i hante- ringen. behöver även vidta administrativa åtgärder för att kunna fatta nya beslut som avser tid fr.o.m. . Myndigheten behöver också informera berörda personer om att utbetal- 2021/22:269 ningarna till personer bosatta inom EES, i eller i upphör fr.o.m. . De ökade administrativa kostnaderna motverkas av att myndigheten inte behöver utreda bosättning, försäkringstid m.m. för personer bosatta inom EES, i och i , något som är resurskrävande. Sammantaget bedöms kostnaderna kunna hanteras inom ramen för myndighetens förvaltningsanslag. Det är totalt sett fler kvinnor än män som har garantipension och garanti- pension till omställningspension. Det gäller både bland dem som är bosatta i och dem som är bosatta i ett annat land. Av dem som får garantipension utbetald till ett land inom EES eller är kvinnor och män. Motsvarande fördelning för dem som bor i är kvinnor och män. För- slaget bedöms vara positivt för den ekonomiska jämställdheten då äldre kvinnor, som generellt sett har en lägre inkomst, får del av garanti- pensionen . Dock är effekten mycket begränsad då förslaget endast rör . Konsekvenser för internationella åtaganden Regeringens förslag bedöms vara förenliga med och internationella åtaganden, exempelvis ratificerade . De föreslagna bestämmelserna kommer att tillämpas på alla personer oavsett medborgarskap. Förslaget till lag om ändring i lagen (2021:1246) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken I lagen föreskrivs att lagen (2021:1246) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken ska utgå. Detta innebär att 5 kap. 17 a och 18 a §§, 67 kap. 16 a och 17 a §§ och 81 kap. 9 a § socialförsäkrings- balken inte upphör att gälla och att följdändringen i 5 kap. 1 § samma balk heller inte träder i kraft då. (Se vidare förslaget till lag om ändring i lagen [2019:646] om ändring i socialförsäkringsbalken [lagförslag 2.10] och författningskommentaren till den lagen.) Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:646) om ändring Prop. 2021/22:269 i socialförsäkringsbalken Tidpunkten för ikraftträdandet senareläggs. Vidare görs en redaktionell ändring som innebär att ikraftträdandebestämmelsen betecknas punkt 1. Senareläggningen innebär att de ändringar som föreskrivs i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken träder i kraft än vad som var föreskrivet i lagen (2021:1246) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken och som utgår enligt förslaget till lag om ändring i den lagen (lagförslag 2.9). Detta innebär att 5 kap. 17 a och 18 a §§, 67 kap. 16 a och 17 a §§ samt 81 kap. 9 a § socialförsäkringsbalken upphör att gälla vid utgången av 2022. I para- graferna finns bestämmelser om garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till personer som är bosatta i ett annat land inom EES eller i . kan förmånerna inte längre lämnas med stöd av de angivna paragraferna (se dock punkt 2). Senareläggningen innebär även att den ändring i 5 kap. 1 § socialförsäkringsbalken som föreskrivs i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken till följd av att 17 a och 18 a §§ samma kapitel upphävs träder i kraft , dvs. i samband med att paragraferna upphör att gälla. I en ny andra punkt införs en övergångsbestämmelse. Av bestämmelsen följer att de upphävda bestämmelserna i 5 kap. 17 a och 18 a §§, 67 kap. 16 a och 17 a §§ samt 81 kap. 9 § socialförsäkringsbalken fortfarande ska gälla vid en prövning efter 2022 av dels möjligheten att i ett annat land inom EES eller i få garantipension eller garantipension till omställningspension för tid före dels av storleken av sådan pension. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen regleras möjligheten att få garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension för den som är bosatt i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbets- området (EES) eller i . Paragrafens inledning ändras på så sätt att bestämmelsen nu avser situationen att förmånerna får fortsätta att lämnas. möjligheten att få garantipension eller garantipension till omställnings- pension som avses i paragrafen endast gäller i de situationer då en sådan förmån redan lämnas till en person i ett annat EES-land eller i (se mer om innebörden av detta i kommentaren till punkt 3). I de nya punkterna 1 och 2 anges de delar i definitionen av den berörda personkretsen som gäller (se författningskommentaren till paragrafen i prop. 2018/19:131 s. 24 och i prop. 2017/18:275 s. 19). I den nya punkten 3 införs en begränsning av personkretsen i förhållande till vad som gällt tidigare. För att garantipension eller garantipension till 2021/22:269 omställningspension ska kunna lämnas till en person som är bosatt i ett annat land inom EES eller i för tid fr.o.m. måste personen för ha en sådan rätt att få förmånen utbetald som följer av regleringen i denna paragraf i dess tidigare lydelse eller av 18 eller 18 a §. Det har ingen betydelse beslutet om rätten till förmånen i ett annat land för den angivna månaden fattas. Tillsammans med ändringen i paragrafens inledning innebär regleringen en fortsatt rätt att få förmånen utbetald i ett annat land inom EES eller i endast för den som redan har en sådan rätt när den nu aktuella bestämmelsen om begränsning av personkretsen träder i kraft. Det innebär vidare att rätten att få förmånen utbetald i de länderna måste finnas oavbruten för tid fr.o.m. för att personen ska omfattas av regleringen. Det krävs inte att personen är bosatt i samma land före och efter utgången av , dock gäller att det i samtliga fall handlar om ett annat land än inom EES eller . I och med att garantipension eller garantipension till omställningspension kan fortsätta att lämnas till den som ”har rätt att få” en sådan förmån för , gäller möjligheten till fortsatt utbetalning även för personer som uppfyller kraven för att få garantipension för i länderna i fråga även om det framräknade förmånsbeloppet är så lågt att ingen garantipension rent faktiskt betalas ut för den månaden. Person- kretsen omfattar både personer som får utbetalningar och personer som får utbetalningar en eller (se 71 kap. 2 §), förutsatt att rätten att få för-månen utbetald i ett annat land inom EES eller i omfattar . Övriga ändringar är endast redaktionella. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Andra punkten innebär att de äldre bestämmelserna i 5 kap. 17 a § fortfarande ska gälla vid en prövning efter av möjligheten att få garantipension eller garantipension till omställningspension i ett annat land inom EES eller i för tid före . För att garantipension eller garantipension till omställningspension ska kunna lämnas till en person som är bosatt i ett annat land inom EES eller i för tid fr.o.m. måste personen för ha en sådan rätt att få förmånen utbetald som följer av regleringen i denna paragraf i dess tidigare lydelse eller av 18 eller 18 a §. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Förslaget till lag om ändring i lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen I lagen föreskrivs att lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen ska utgå. Det innebär att 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Prop. 2021/22:269 Europeiska unionen inte upphör att gälla som föreskrevs i lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghets- förmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. (Se vidare förslaget till lag om ändring i lagen [2019:168] om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen [lagförslag 2.13] och författningskommentaren till den lagen.) Övervägandena finns i avsnitt 7.3. Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen I paragrafen finns bestämmelser om fortsatt utbetalning av garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension för personer i efter landets utträde ur EU med ett utträdesavtal. Paragrafen ändras på så sätt att hänvisningen till 5 kap. 17 a § social- försäkringsbalken avser den paragrafens lydelse före , dvs. före begränsningen av personkretsen i den paragrafens första stycke 3. En motsvarande begränsning av den krets personer som har fortsatt rätt att få garantipension utbetald i regleras redan i förevarande paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. Enligt ikraftträdandebestämmelsen träder lagen i kraft . Eftersom ändringen i 4 a § innebär att innehållet i regleringen är samma som tidigare innebär ikraftträdandet inga förändringar i sak. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen Genom lagen upphör 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen att gälla. I den paragrafen finns bestämmelser om garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till personer i efter landets utträde ur EU (se vidare författningskommentaren till denna paragraf ovan). Övervägandena finns i avsnitt 7.3. Ikraftträdandebestämmelsen i första punkten innebär att 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen upphör att gälla vid utgången av 2022, dvs. 2021/22:269 månader senare än vad som var föreskrivet i lagen (2021:1248) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen och som utgår enligt förslaget till lag om ändring i den lagen (lagförslag 2.12). kan de personer som omfattas av nämnda paragraf inte längre få garantipension eller garantipension till omställningspension utbetald med stöd av paragrafen (se dock punkt 2). I andra punkten finns en övergångsbestämmelse som innebär att den upphävda paragrafen 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen fortfarande ska tillämpas vid en prövning efter 2022 av möjligheten att i dels att få garantipension eller garantipension till omställnings- pension för tid före , dels av pensionsbeloppets storlek. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. 8 Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av ökade levnadsomkostnader 8.1 Nuvarande bestämmelser om bostadsbidrag Bostadsbidraget är en inkomstprövad socialförsäkringsförmån som har såväl bostadspolitiska som familjepolitiska syften. till barnfamiljer, dels till ungdomar utan barn som fyllt 18 men inte . Bestämmelser om bostadsbidrag finns i 95–98 kap. socialförsäkrings- balken, förkortad SFB. För handläggning av ärenden gäller de allmänna handläggningsbestämmelserna i och i förvalt- ningslagen (2017:900). Bostadsbidrag lämnas till hushåll med barn som är eller som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Rätt till bostadsbidrag som barnfamilj gäller för den som har vårdnaden om barn och varaktigt bor tillsammans med barnet, på heltid eller växelvis ungefär halva tiden, och för den som med anledning av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. Barnfamiljer kan dels få ett bidrag till bostadskostnader, dels ett bidrag för att barn stadigvarande bor eller vistas i hushållet. lämnas som ett särskilt bidrag för hemmavarande barn, för barn som bor växelvis eller som ett bidrag för umgängesbarn. Om ett barns föräldrar inte lever tillsammans men har gemensam vårdnad om barnet, har den förälder som barnet är folkbokfört hos rätt till det särskilda bidraget för hemma- Storleken på det särskilda bidraget för hemmavarande barn beräknas efter antalet barn i familjen, för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. För rätt till bidrag till bostadskostnader är huvudregeln att man måste ha en egen bostad, dvs. inneha en hyresrätt eller äga en bostadsrätt, samt vara folkbokförd på bostaden och stadigvarande bo där. kostnaden är beroende av hushållets bidragsgrundande bostadskostnader. För barnfamiljer gäller att bidrag inte lämnas för bostadskostnader upp till Prop. 2021/22:269 1 400 kronor . Vid högre bostadskostnader kan man få bidrag med hälften av bostadskostnaden mellan upp till en övre gräns som varierar med antalet barn. För barnfamiljer finns det också vissa begränsningar för hur stor bostadsyta som får läggas till grund för bidraget. Bostadsbidrag beräknas utifrån hushållets uppskattade inkomster för ett helt kalenderår och betalas ut löpande som ett preliminärt bidrag. Inkomsten anses vara lika fördelad på under kalenderåret. Beräkningen av bidraget för en viss månad är med andra ord inte kopplad till inkomsten under den månaden utan till en tolftedel av den samman- lagda inkomsten under kalenderåret. Inkomstprövningen innebär att bidraget bestäms av det enskilda hushållets inkomster och tillgångar. För en ensamsökande förälder med barn kan den bidragsgrundande inkomsten uppgå till utan att bidraget reduceras. För gifta och sammanboende föräldrar med barn minskas bidraget om årsinkomsten överstiger för någon av makarna eller samborna.