prop · H903181 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringen anser därmed att för att detta även ska speglas i inkomstindex finns det övervägande skäl för att även höja den övre ålders- gränsen i genomsnittsinkomsten. Att som förordar endast göra en engångshöjning riskerar att leda till oönskade effekter i och med att valet av tidpunkt för denna höjning blir avgörande för inkomst- indexets utveckling. Det är inte önskvärt att sådana beslut får en avgörande effekt på indexets framtida nivå. När det som här visats är möjligt att genomföra förändringen per automatik är det önskvärt att så sker, vilket också är den gängse hanteringen inom pensionssystemet. Därtill bedöms det som lämpligare att genomföra denna form av successiv förändring i samband med riktåldershöjningar, speciellt om det skulle visa sig finnas 2021/22:181 systematiska skillnader mellan utvecklingen av genomsnittsinkomsten mellan olika åldersgrupper. lyfter också att ett alternativ till förslaget och till att bibehålla nuvarande regler är att slopa åldersgränserna och att låta alla inkomster från alla åldrar ingå i inkomstmåttet. Denna proposition behand- lar enbart anpassningarna av åldersgränserna utifrån de justeringar som görs i de pensionsrelaterade åldersgränserna. Frågan om slopande av åldersgränserna i inkomstindex kräver en mer omfattande analys och faller därför utanför arbetet med denna proposition. Regeringen föreslår därför att den övre åldersgränsen för beräkning av genomsnittsinkomsten i inkomstindex ska knytas till riktåldern på så sätt att inkomstindex ska visa förändringen av de pensionsgrundande inkoms- terna för dem som har fyllt minst men inte har uppnått riktåldern för pension. Som nämnts ovan minskar risken för en tillfällig sänkning av inkomst- index om en ny högre åldersgräns tillämpas med eftersläpning. Av denna anledning föreslås övergångsbestämmelser för höjningen av ålders- gränserna 2023 och 2026 (se avsnitt 7.1). Samma effekt uppstår dock även när en gällande riktålder ändras. Regeringen föreslår därför att när en gällande riktålder ändras ska den nya riktåldern tillämpas första gången vid beräkningen av det inkomstindex som ska gälla efter ändringen av riktåldern. Om rikt- åldern senare höjs till , bör alltså även fortsättningsvis användas vid beräkningen av inkomstindex efter höjningen. Förslaget medför ändringar i 58 kap. 11 § SFB. 5.1.5Pensionsgrundande belopp för barnår och plikttjänstgöring Regeringens förslag: Åldersgränserna för att tillgodoräknas pensions- grundande belopp för barnår och för att ta emot ett sådant belopp vid överlåtelse samt de övre åldersgränserna vid beräkning av pensions- grundande belopp för plikttjänstgöring och barnår (beräkningsmetod 2) ska höjas från 64 till 2023 och knytas till rikt- åldern för pension. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inga syn- punkter på förslaget. (), Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och Myndigheten för delaktighet tillstyrker för- slaget. Skälen för regeringens förslag: Under småbarnsåren avstår föräldrar ofta helt eller delvis från förvärvsarbete. För att inkomstbortfallet inte ska påverka pensionsutfallet alltför mycket kan en förälder under vissa förut- sättningar tillgodoräknas ett pensionsgrundande belopp (PGB) för barnår. Detta sker enligt tre olika beräkningsmetoder där den metod som ger det, för den enskilde, mest förmånliga resultatet bestämmer beloppets storlek. PGB för barnår kan tillgodoräknas den förälder som har fyllt högst Prop. 2021/22:181 under intjänandeåret. Det finns också möjlighet att vid dödsfall överlåta PGB för barnår till någon annan försäkrad. Beloppet kan överlåtas om mottagaren har fyllt högst under intjänandeåret. Regeringen föreslår att de nuvarande 64-årsgränserna för att tillgodo- göras PGB för barnår respektive sådan PGB som kan överlåtas ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern för pension 2026. Pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring och barnår beräknings- metod 2 beräknas med hjälp av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten (PGI) för åldrarna 16–. Den skiljer sig dock från den genomsnittsinkomst som används vid beräkningen av inkomstindex genom att det endast är PGI under intjänandetaket som ingår och genom att inkomster från inkomstgrundad sjuk- och aktivitetsersättning inte ingår. PGB för plikttjänstgöring utgör av genomsnittsinkomsten. PGB för barnår beräkningsmetod 2 utgör av genomsnittsinkomsten. En höjning av den högre åldersgränsen i beräkningen av genomsnittsin- komsten kan eventuellt få en negativ påverkan på storleken på genom- snittsinkomsten det år riktåldern höjs, eftersom inkomsterna ofta sjunker i högre åldrar. Påverkan på genomsnittsinkomsten bör dock, vilket framgår av tabell 5.2, vara relativt liten. Det medför att även effekten på PGB- beloppen blir liten. Regeringen föreslår därför att även den övre ålders- gränsen för den genomsnittsinkomst som används för att beräkna PGB för plikttjänst och barnår beräkningsmetod 2 ska följa riktåldern. Förslaget medför ändringar i 60 kap. 18, 30, 41 och 52 §§ SFB. Förvärvsvillkoret för pensionsgrundande belopp Regeringens förslag: Åldersgränsen för att uppfylla förvärvsvillkoret för pensionsgrundande belopp ska höjas från 70 till 2023. och med 2026 ska åldersgränsen knytas till riktåldern för pension på så sätt att förvärvsvillkoret ska uppfyllas senast det femte året efter att den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inga syn- punkter på förslaget. (), Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och Myndigheten för delaktighet tillstyrker för- Skälen för regeringens förslag: Pensionsgrundande belopp ges för plikttjänstgöring, studier och barnår för att kompensera för det inkomst- bortfall i pensionshänseende som dessa livshändelser normalt innebär. Uppkommen pensionsbehållning i form av pensionsgrundande belopp registreras som latenta belopp i de fall förvärvsvillkoret ännu inte är upp- Villkoret för att de latenta beloppen slutligt ska överföras till indivi- dens pensionsbehållning är att den försäkrade senast det år han eller hon fyller har fått fastställda pensionsgrundande inkomster som vart och ett av uppgått till lägst två gånger det inkomstbasbelopp som 2021/22:181 gällde för intjänandeåret. Om inte förvärvsvillkoret är uppfyllt vid 70 års ålder, avregistreras den latenta pensionsbehållningen. Grundtanken med att höja pensionsåldrarna och åldrarna i kringliggande trygghetssystem är att säkra långsiktigt höjda pensioner genom att skapa bättre förutsättningar och incitament för ett längre arbetsliv. När arbets- livet på detta sätt förlängs bör det också vara möjligt att kunna uppfylla förvärvsvillkoret för pensionsgrundande belopp vid högre ålder. Rege- ringen föreslår därför att den nuvarande 70-årsgränsen ska följa de i övrigt föreslagna höjningarna av åldersgränserna i pensionssystemet. Det innebär att åldersgränsen ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern. Förslaget medför ändringar i 62 kap. 38 § SFB. 5.1.7Anpassningar av åldersgränsen för inkomstpensionstillägg Regeringens förslag: Åldersgränsen för när inkomstpensionstillägg tidigast kan lämnas ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Detsamma ska gälla för ålders- gränsen för inkomstpensionstillägg utan ansökan till den som fått hel sjukersättning. Den ålder som används vid beräkningen av inkomstpensionstillägget ska höjas till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Förslag i Ds 2020:7 överensstämmer i sak med regeringens. I prome- föreslås dock inte en följdändring avseende åldersgränsen för inkomstpensionstillägg utan ansökan till den som fått hel sjukersättning. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Inkomstpensionstillägget är en ny för- mån som på kort sikt höjer pensionerna. Pensionsgruppens partier är dock överens om att fortsätta diskussioner om en långsiktig gemensam lösning för höjda pensioner inom pensionssystemet (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11 s. 36 f.). Inkomstpensionstillägget är tänkt att vara ett tillägg till den inkomstgrundade allmänna ålderspensionen. En förutsättning för att ha rätt till förmånen är följaktligen att den försäkrade tar ut sådan pension. Inkomstpensionstillägg lämnas från . För att verka för ett längre arbetsliv och för att anpassa inkomstpensionstillägget till de åldersgränser som gäller för övriga förmåner bör åldersgränserna för inkomstpensions- tillägget höjas till 2023 och utgöras av den fastställda riktåldern för pension . Inkomstpensionstillägget får lämnas utan ansökan från och med den månad den försäkrade fyller om den försäkrade fick hel sjuker- sättning före den månaden. Denna åldersgräns bör höjas till 2023 och utgöras av den fastställda riktåldern för pension. Försäkringstiden för inkomstpensionstillägget baseras på den försäk- Prop. 2021/22:181 rades arbete och påverkar därmed också inkomstpensionstilläggets storlek. Enligt bestämmelsen i 74 a kap. 17 § SFB krävs för rätt till fullt inkomst- pensionstillägg (för dem födda och senare) ett arbetsliv . Denna bestämmelse föreslås inte ändras. Dock är ett av syftena med att höja de pensionsrelaterade åldersgränserna att arbetslivet ska förlängas. När de pensionsrelaterade åldersgränserna har höjts och fått genomslag är det därför lämpligt att bedöma om ett helt arbetsliv fortfarande ska anses motsvara . Regeringen anser därför att utvecklingen bör följas för att kunna utvärdera om det finns behov av att ändra kravet försäk- ringstid för rätt till oavkortat inkomstpensionstillägg. Förslaget medför ändringar i 74 a kap. 7, 8 och 12 §§ SFB. 5.2Åldersgränserna för pensionssystemets grundskydd m.m. 5.2.1Åldersgränserna för garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd Regeringens förslag: Åldern för när garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd kan lämnas ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Motsvarande åldersgränser avseende beräkningen av bostadstillägg ska ändras på samma sätt och . Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inga syn- punkter på förslagen. Bland de remissinstanser som tillstyrker förslagen finns , Inspektionen för Socialförsäkringen (ISF), utvärdering (IFAU), och Stats- kontoret. anser att höjda åldersgränser i det allmänna pensions- systemet är en logisk anpassning till att vi lever . Statskontoret lyfter fram att dagens 65-årsgräns i många socialförsäkringar och förmåner är en viktig förklaring till att den faktiska pensionsåldern inte har ökat. i (LO) och Kvinnolobby avstyr- ker förslagen. LO avstyrker därför att de anser att innan åldersgränsen för garantipension höjs behöver pensionsavgiften höjas så att det blir möjligt för människor i arbetaryrken att gå i pension utan att vara beroende av garantipension. De menar att dessa personer kommer att vara tvungna att skjuta upp sin pensionsålder till uttagsåldern för garantipension. Kvinnolobby påpekar att en stor andel av dem som får garantipension är kvinnor och att de ofta har slitsamma yrken som gör det svårt att förlänga yrkeslivet. ser stora problem med förslagen eftersom medellivs- längden inte ökar för kvinnor med låg utbildningsnivå. De lyfter att just dessa kvinnor ofta har påfrestande arbeten och svårt att arbeta till pens- ionsåldern . Skälen för regeringens förslag: Pensionssystemets grundskydd består av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. måner kan betalas ut tidigast från och med den månad då en försäkrad Denna åldersgräns har effekten att den stärker den rådande om en pensionsålder vid . För att ändra 65-årsnormen inför- des i enlighet med pensionsöverenskommelsen begreppet riktålder för pension 2020 (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). Regeringen delar Pensionsgruppens syn att för att riktåldern som begrepp ska få genomslag i samhället och kunna ersätta den nuvarande normåldern är det nödvändigt att åldersgränserna för pensionssystemets grund- skydd anpassas till den medellivslängdsökning som skett sedan pensions- reformen genomfördes och att dessa åldersgränser därför bör knytas till Vilket också Statskontoret betonar i sitt remissvar. LO anför att människor i arbetaryrken kommer att vara tvungna att skjuta upp pensionsuttaget till uttagsåldern för garantipension om inte avgiften först höjs. Kvinnolobby och lyfter att det främst är kvinnor som har garantipension och att det ofta är dessa kvinnor som har slitsamma yrken och därmed svårt att arbeta till pensionsåldern Det är därför svårt för dem att förlänga yrkeslivet ytterligare. Det LO, Kvinnolobby och framför är att det finns grupper, främst kvinnor, i arbetaryrken som i högre grad är beroende av garantipension och därmed kommer att behöva skjuta på sitt pensions- De påpekar också att livslängden inte har ökat på samma sätt i just I de kartläggningar som gjorde (SOU 2013:25, s. 181) framkom det att personer med pensionsinkomster i garantipensionsintervallet ofta har arbetat i mindre omfattning än personer med högre pensioner. Till exempel var deltidsarbete och avbrott i arbete mer förekommande bland personer med garantipension än bland övriga. Det är rimligt att fler arbetar längre när vi lever . uppfattas som orättvist om personer som arbetat heltid den största delen av livet ska skjuta upp sitt utträde från arbetsmarknaden för att bl.a. finan- siera fler pensionärsår för personer som har arbetat deltid och/eller en Därtill skulle det också efter hand bli stora kompli- kationer i pensionssystemet om 65-årsgränsen för garantipension och övriga pensionsförmåner behålls som andra åldersgränser höjs i takt med riktåldern. Vissa grupper har som LO, Kvinnolobby och DIK påpekar haft en mindre gynnsam livslängdsutveckling än genomsnittet i En av huvudprinciperna bakom pensionssystemet är att hela försäkringskollektivet ska behandlas likformigt trots att vissa grupper lever eller kortare. Ålderspensionen är i praktiken en försäkring där man försäkrar ”risken” för att leva . system bygger på att vi alla är försäkrade och delar på risken. är att det inte är någon skillnad mellan mäns och kvinnors delningstal trots att kvinnor, i medeltal, alltid har haft en högre medellivslängd än män. man och en kvinna med samma intjänandehistorik får alltså samma storlek på pensionen trots att kvinnan i genomsnitt kommer att få pensionen utbe- Regeringen har dessutom i budgetpropositionen aviserat infö- randet av en så kallad trygghetspension. Förslaget innebär att kraven för att beviljas sjukersättning sänks före riktåldern. 2021/22:181 Syftet är precis som LO, Kvinnolobby och efterfrågar just att personer som är utslitna inte av hälsoskäl ska tvingas ta ut sin ålderspension och därmed få lägre pensionsutbetalningar resten av livet. Mot bakgrund av det som anförts föreslår regeringen att åldern när garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd tidigast kan lämnas ska höjas till och knytas till riktåldern 2026. På samma sätt ska även motsvarande ålders- gränser som ingår i beräkningsunderlaget för bostadstillägg höjas till 2023 och knytas till riktåldern 2026. Förslaget medför ändringar i 67 kap. 4 §, 74 kap. 7 §, 101 kap. 6 §, 102 kap. 16 a, 22, 22 a, 25 a och 29 §§ SFB. 5.2.2Tidigt eller uppskjutet uttag av pension Regeringens förslag: Åldersgränsen för tidigt eller uppskjutet uttag av pension vid bestämmande av beräkningsunderlaget för garantipension ska höjas från 65 till 2023 och ska för den som är född eller senare utgöras av riktåldern för pension. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat några syn- punkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Garantipension betalas normalt ut . Enligt gällande regler ska underlaget för beräkningen av garantipension vara den inkomstpension som skulle ha betalats ut den månad den pensionsberättigade fyller . Bestämmelsen gäller obero- ende av om inkomstpensionen har tagits ut före eller efter denna tidpunkt. Syftet med bestämmelsen är att garantipensionen inte ska kompensera för den lägre inkomstpensionen som ett tidigt uttag innebär och för att den försäkrade inte ska missgynnas vid ett sent uttag. Regeringen anser att det är rimligt att detta förhållande gäller även vid höjningen av åldern för uttag av garantipension och föreslår därmed att åldersgränsen vid bestämmande av beräkningsunderlaget för garanti- pension ska höjas från 65 till 2023 och ska för den som är född eller senare utgöras av riktåldern för pension. Detta innebär för den som är född och som kommer att fylla att beräkningsunderlaget ska bestämmas som om inkomstpensionen hade börjat lyftas den månad då han eller hon uppnår . Förslaget medför ändringar i 67 kap. 20–20 c §§ SFB. 2021/22:181 5.2.3 Försäkringstid för rätt till garantipension Regeringens förslag: Den övre gränsen i det åldersintervall inom vilket försäkringstid för garantipension kan tillgodoräknas ska höjas från 64 till 2023. ska försäkringstid för garantipension tillgodoräknas till och med kalenderåret före det år då den pensions- sökande uppnår riktåldern för pension. Åldersgränsen vid beräkning av försäkringstid vid bosättning i tidigare hemland ska höjas på samma sätt. Åldersgränsen för beräkning av försäkringstid för den som haft rätt till hel sjukersättning ska höjas från 65 till 2023 och knytas till riktåldern för pension 2026. Regeringens bedömning: Den nedre gränsen () i det åldersin- tervall inom vilken försäkringstid för garantipension kan tillgodoräknas bör inte ändras. Föreskriften att försäkringstid för garantipension kan tillgodoräknas med som längst bör inte ändras. En eventuell juste- ring av försäkringstiden bör dock utredas igen när riktåldern höjs. Betänkandets förslag och bedömning överensstämmer i sak med regeringens förslag och bedömning om försäkringstid. I betänkandet före- slås i stället för garantipension en grundpension. I betänkandet lämnas inte förslag på följdändringar avseende åldersgränsen vid beräkning av försäk- ringstid vid bosättning i tidigare hemland och åldersgränsen för beräkning av försäkringstid för den som haft rätt till hel sjukersättning. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inga syn- punkter på förslagen och bedömningarna. , , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, , (), och till- styrker förslagen. menar att förslaget bidrar till att förmånerna fortsatt samspelar med varandra och med andra delar av pens- ionssystemet. Myndigheten kommenterar att den nuvarande undre gränsen för tillgodoräknande av försäkringstid samt den maximala försäkrings- tiden är väl förankrade hos pensionärer och pensionssparare och instämmer i betänkandets bedömning att det inte finns skäl att ändra dessa. Flera remissinstanser, däribland och LO ställer sig också positiva till bedömningen att försäkringstid även fortsättningsvis kan tillgodoräknas med som mest . avstyrker bedömningen om oförändrad kvalifika- tionstid och föreslår i stället att antalet möjliga kvalifikationsår följer för- väntad riktålder. Skälen för regeringens förslag och bedömning Den huvudsakliga tanken bakom garantipensionssystemet är att tillför- säkra äldre personer ett grundskydd under förutsättning att de under för- värvsaktiv ålder har haft en rimlig anknytning till . För rätt till oavkortad garantipension krävs försäkringstid i . Den övre åldersgräns en person kan tillgodoräknas försäkringstid för är det år han eller hon fyller . I sitt delbetänkande (SOU 2019:53) föreslår att en ny förmån, grundpension, ska införas och ersätta den nuvarande för- månen garantipension för den som är född eller . Utgångs- punkten för det förslag och den bedömning som görs i Garantipensions- utredningens slutbetänkande (SOU 2020:32) avseende försäkringstidens längd är gjord mot bakgrunden att förslaget om grundpension införs. Regeringen har ännu inte tagit ställning till Garantipensionsutred- ningens förslag. Dock är den föreslagna grundpensionen och den nu gällande garantipensionen i relevanta delar konstruerad på samma sätt i fråga om tillgodoräknande av försäkringstid. Regeringen anser därför att det förslag och den bedömning som görs avseende försäkringstid i SOU 2020:32 även kan tillämpas vid garantipension. gör samma bedömning i sitt remissvar till utredningens slutbetänkande. Åldersgränser för tillgodoräknande av försäkringstid Den övre åldersgränsen för tillgodoräknande av försäkringstid är och den nedre är . När gränsen för uttag för garantipension höjs, medför det att även den övre gränsen för tillgodoräknande av försäkrings- tid bör höjas. Om den övre gränsen för tillgodoräknande av försäkringstid inte höjs, medför det att försäkringstid efter inte kan tillgodoräknas trots att personer normalt sett anses vara förvärvsaktiva även efter den åldern och då kan tjäna in inkomstgrundad ålderspension som minskar garantipensionen. En sådan bristande överensstämmelse mellan tillgodoräknandet av försäkringstid för garantipension och uttags- åldern för garantipension samt åldersgränsen i beräkningsunderlaget för garantipension är inte önskvärd. Mot bakgrund av det som anförts ovan föreslår regeringen att den övre gränsen i åldersintervallet för tillgodo- räknande av försäkringstid höjs från 64 till 2023 och knyts till rikt- åldern på så sätt att tillgodoräknande av försäkringstid kan ske fram före det år då den pensionssökande uppnår riktåldern för pension. Regeringen bedömer att den undre gränsen även fortsättningsvis bör vara . Regeringen bedömer vidare att åldersgränserna för beräkning av för- månstid vid bosättning i tidigare hemland samt för den som hade rätt till sjukersättning i form av garantiersättning före den månad han eller hon fyllde bör höjas med 2023 och knytas till riktåldern 2026. Maximal försäkringstid för garantipension Historiskt sett har 40 svenska bosättningsår ansetts vara en rimlig avväg- ning i fråga om hur lång tids anknytning som bör krävas för en oreducerad garantipension (prop. 1997/98:152 s. 49). Om den maximala försäkrings- tiden höjs, medför det en skärpning av kravet för att kunna till- godoräknas en oreducerad garantipension. Det skulle innebära att den som tillhör en senare årskull skulle behöva försäkringstid än den som hör till en tidigare årskull för att kunna få rätt till full garanti- pension. Därutöver konstaterar att den maximala försäkringstiden är väl förankrad hos pensionärer och pensions- sparare. Eftersom en ändring skulle göra pensionssystemet mer komplext 2021/22:181 och då ett bibehållande av regeln inte innebär någon betydande kostnads- ökning bedömer myndigheten att det inte finns skäl att ändra den. avstyrker bedömningen om en oförändrad kvalifi- kationstid och föreslår i stället att antalet möjliga kvalifikationsår följer förväntad riktålder. Att ha en direkt koppling mellan kvalifikationstiden och riktåldern skulle innebära att det kontinuerligt ställs ökade krav på yngre årskullar för att få rätt till oreducerad garantipension, vilket regeringen inte anser är rimligt. Regeringen bedömer därför att kvalifikationstiden även fortsätt- ningsvis bör vara 40 och en eventuell justering av kvalifikationstiden bör utredas vid de tillfällen då riktåldern höjs. Förslaget medför ändringar i 67 kap. 8, 11 och 13 §§ SFB. 5.2.4Undantag för personer med ett långt arbetsliv Regeringens bedömning: En undantagsbestämmelse för fortsatt rätt till garantipension i vissa fall för personer med ett långt arbetsliv kräver ytterligare utredning och bör hanteras i särskild ordning. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens bedöm- ning. I promemorian föreslås att en undantagsbestämmelse ska införas som ger fortsatt rätt till garantipension i de fall den enskilde uppfyller särskilda förvärvsvillkor.