prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — 2Motsvarar 59 795 tkr prisnivå. 3Motsvarar 59 795 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för finansmarknadsforskning och högst av anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.18 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:16 Finansmarknads- forskning . beräknas anslaget till res- pektive . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Skälen för regeringens förslag: Forskning bedrivs i regel i fleråriga projekt. För att kunna finansiera sådana projekt behöver beslut kunna fattas som medför behov av medel kommande år. För att harmonisera med andra liknande forskningssatsningar i propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) föreslår regeringen ett höjt och förlängt bemyndigande. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:16 Finansmarknads- forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Tabell 3.19 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning 2021/22:1 Utgiftsområde 2 4Statlig förvaltningspolitik, statliga arbetsgivarfrågor och Agenda 2030 Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande stats- förvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och till- gänglighet, och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU- arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Arbetsgivarpolitiken är en del av förvaltningspolitiken. Regeringens mål för arbets- givarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att myndig- heterna har kompetens för att fullgöra sina uppgifter. Detta mål utgår från den långt- gående delegeringen av arbetsgivarpolitiken i staten som utgör en viktig komponent i regeringens styrning av statsförvaltningen och beslutades av 1994 1993/94:77, bet. 1993/94:KU19, rskr. 1993/94:264, bet. 1994/95:KU3, 1994/95:7 och 8). Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbets- givarna. –Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. –En jämn könsfördelning på ledande befattningar i staten ska eftersträvas. –Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. –Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. –Arbetsmiljön i staten ska vara god. –De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statsanställd. Målet för Agenda 2030 är att ska genomföra Agenda 2030 för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling genom en samstämmig politik nationellt och internationellt. Genomförandet ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utanför (prop. 2019/20:188, bet 2020/21:FiU28, rskr 2020/21:154). 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att redovisa resultaten inom området statlig förvalt- ningspolitik: –Effectiveness Index (InCiSE), som används för att bedöma effektiviteten i olika länders statliga förvaltning, –undersökning om allmänhetens förtroende för den nationella regeringen, och –organisationen jämförelse av världens länder avseende korruption i den offentliga sektorn. Indikatorerna förklaras närmare i avsnitt 4.3.1. I resultatredovisningen beaktas också särskilda åtgärder som vidtagits och den generella utvecklingen i statsförvaltningen. resultat inom enskilda områden redovisas under respektive utgifts- 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun redovisas under utgiftsområde 25 avsnitt Allmänna bidrag till kommuner. För att följa upp utvecklingen inom delområdet arbetsgivarfrågor i förhållande till regeringens mål och delmål används i huvudsak följande indikatorer: –kompetensförsörjningsläget i staten, –utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, –andelen kvinnor och män på ledande befattningar i staten, –löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten, –andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer i staten, –den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten, –utvecklingen av nybeviljad sjukersättning och aktivitetsersättning för anställda i staten, –utvecklingen av antalet anmälningar enligt det statliga personskadeavtalet (PSA), och –arbetsmiljöundersökningar (genomförs ). I bilagan till utgiftsområdet ges en mer detaljerad redovisning av den statliga för- valtningens organisation och utveckling samt en övergripande redovisning av personalstrukturen m.m. inom staten och kompletterande information om upp- följningen av regeringens delmål för de statliga arbetsgivarna. () samordnar utveckling, produktion och tillgänglig- görande av statistik för uppföljningen av genomförande av Agenda 2030. På global nivå följs målen upp med hjälp av drygt 230 indikatorer. För den nationella uppföljningen används ytterligare ett 50-tal nationellt anpassade indikatorer. Uppföljning av det förvaltningspolitiska målet Redovisningen avseende den statliga förvaltningspolitiken omfattar dels mått för stats- förvaltningens utveckling och resultat som helhet, dels mått som beskriver hur rege- ringens insatser inom utgiftsområdet har bidragit till att det förvaltningspolitiska målet har uppnåtts. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att ta fram förslag på hur upp- följningen av det förvaltningspolitiska målet skulle kunna utvecklas med hjälp av indikatorer och andra bedömningsgrunder (Fi2020/01397/SFÖ). I rapporten, som redovisades , föreslår Statskontoret bl.a. ett antal indikatorer för att följa upp målet (Statskontoret 2021:4). Ärendet bereds i . Statlig förvaltningspolitik i internationella jämförelser De indikatorer som används för att analysera förvaltningen i ett internationellt per- spektiv presenteras med olika intervaller. InCiSE är ett internationellt index för mätningar av effektivitet i den offentliga sektorn som har tagits fram av och vid . Regeringen redovisade det senaste resultatet enligt detta index i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.3.1). ger ut rapporten a Glance, i vilken den offentliga sektorn följs upp inom en rad områden, bl.a. allmänhetens upplevda förtroende för 2021/22:1 Utgiftsområde 2 den nationella regeringen. I den senaste rapporten, som innehåller data , låg fortsatt över genomsnittet för . Corruption Perception Index är ett sammansatt index som mäter uppfattningar om korruption i den offentliga sektorn. Indexet baseras på en sammanvägning av flera källor med data från oberoende institutioner som specialiserat sig på analys av sam- hällsstyrning, affärsklimat och landrisker. För jämförelser är poängen av intresse, eftersom ett lands rankning är beroende av andra länders poäng. poäng har sjunkit något, men har legat stabilt (se diagram 4.1). låg kvar på samma poäng som 2019, men gick upp en placering och delar nu tredjeplatsen med , och . Diagram 4.1 poäng och placering enligt Corruption Perception Index 2016–2020 Källa: för . Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att främja arbetet mot korruption vid de statliga myndigheterna enligt en särskilt framtagen handlings- plan mot korruption (Fi2020/04961). Uppdraget innebär bl.a. att Statskontoret ska utveckla olika stöd för att myndigheterna ska kunna arbeta strukturerat och analysera korruptionsrisker. För att möjliggöra uppföljning och skapa förutsättningar för nya specifika insatser lämnar Statskontoret även, inom ramen för uppdraget, lägesbilder över de statliga myndigheternas arbete mot korruption. Uppdraget ska slutredovisas . Förbättrad styrning för högre effektivitet samverkan och effektivitet under pandemin Enligt Statskontorets rapport under covid-19-pandemin (skrift- serien Om offentlig sektor nr 41 2020) fattade regeringen februari– över 400 beslut med anledning av pandemin. Av dessa utgjorde ca 190 beslut om regeringsuppdrag, regleringsbrev eller myndigheternas instruktioner. Kartläggningen visar att regeringen genom uppdragen har engagerat många myndig- heter för att på olika sätt hantera konsekvenserna av pandemin. Några myndigheter har dock fått betydligt fler uppdrag än andra, t.ex. och Folkhälsomyn- digheten. Regeringen har beslutat om uppdrag på bred front som på olika sätt syftat till att hantera eller mildra konsekvenserna av pandemin. Det har både handlat om att styra om befintliga resurser för att hantera effekterna av pandemin och om att tillföra nya medel. I rapporten konstaterar vidare Statskontoret att den svenska förvaltnings- modellen innebär både möjligheter och utmaningar. Av studien framgår att modellen 2021/22:1 Utgiftsområde 2 ger regeringen långtgående möjligheter att styra myndigheterna samt att påverka arbetet i regioner och kommuner. Det framhålls också att det är nödvändigt att regeringen tillämpar förvaltningsmodellen så som den är tänkt för att styrningen ska bli effektiv, samt att modellen förutsätter samverkan och kommunikation inom stats- förvaltningen och mellan förvaltningsnivåerna. Statskontoret framhåller särskilt att förvaltningens uppdelning ställer krav på samverkan, och att hanteringen av pandemin visar på myndigheternas förmåga till samverkan. Länsstyrelsernas uppgift att vara en länk mellan den statliga och lokala nivån uppmärksammas särskilt. Regeringen gav en kommission i uppdrag att utvärdera de åtgärder som har vidtagits för att begränsa spridningen av sjukdomen covid-19 och dess effekter (dir. 2020:74). gavs inom ramen för detta uppdrag bl.a. i uppgift att utvärdera hur berörda myndigheter har fungerat under pandemin. Uppdraget ska slutredovisas . En första delredovisning om smittspridningen inom äldreomsorgen lämnades (SOU 2020:80). Utvecklad styrning och kostnader för administration har granskat regeringens åtgärder för att säkerställa en balans mellan myndigheternas administration och kärnverksamhet i rapporten i statliga myndigheter – en verksamhet i förändring (RiR 2021:3). bedömning är att de resurser som frigjorts inom myndigheterna genom effektivisering av administrationen används för mer och bättre stödverksamhet, snarare än för att öka resurserna i kärnverksamheten. rekommenderar regeringen att utvär- dera hur införandet av Statens servicecenter har påverkat statens kostnader för admi- nistration, undersöka om digitaliseringen av myndigheternas administrativa verksam- het kan underlättas genom ökad samordning, och om andra åtgärder kan vidtas för att ge myndigheterna goda förutsättningar att effektivisera och minska sin administration. Regeringen redogör i skrivelsen om administrationen i statliga myndigheter (skr. 2020/21:218) för sin avsikt att följa upp och utvärdera hur införan- det av Statens servicecenter har påverkat effektiviteten i den statliga administrationen och hur förutsättningarna för myndigheter att effektivisera sin verksamhet har påver- kats. Myndigheter har en skyldighet att löpande arbeta med att effektivisera sin verk- samhet och se över sina arbetssätt och processer, men regeringen utesluter dock inte att de kan behöva stöd i arbetet med att säkerställa en ändamålsenlig organisation avseende administration och kärnverksamhet. Tillitsdelegationen lämnade sitt betänkande om en tillitsbaserad styrning och ledning i staten till regeringen (SOU 2019:43). Utredningen föreslår att statliga myndigheter ska få stöd och hjälp med att utveckla en mer tillitsbaserad styr- ning och ledning och att detta stöd ska tillhandahållas av . Betänkan- det har remissbehandlats. meddelade att myndig- heten kommer att ta fram ett utbildningsmaterial för att stödja de statliga myndighet- erna i deras arbete med att utveckla en tillitsbaserad styrning inom myndigheterna. Utredningen föreslår även att regeringen ska inrätta en regeringsnära utvecklingsmiljö i kommittéväsendet för att kunna överväga och identifiera eventuella lösningar på komplexa samhällsutmaningar. I likhet med flera remissinstanser anser regeringen att det redan finns tillfredsställande möjligheter för regeringen att överväga och identifiera lösningar på komplexa samhällsproblem, såsom statliga utredningar eller uppdrag till myndigheter. Ett snarlikt förslag lämnas av Tillitsdelegationen i betänkandet Med tillit växer handlingsutrymmet (SOU 2018:47). Utredningen föreslår att regeringen ska inrätta ett nationellt policylabb för att skapa en permanent arena för enkel och flexibel policyutveckling inom områden där det finns behov av utveckling av regelverk. Betänkandet har remissbehandlats. I likhet med flera remissinstanser anser regeringen 2021/22:1 Utgiftsområde 2 att förslaget är otydligt och att befintliga system för att utreda frågor är tillräckliga. Regeringen ser mot denna bakgrund inte något behov att gå vidare med Tillitsdelega- tionens förslag. Samordnade tjänster för ekonomi- och löneadministration Statens servicecenter tillhandahåller tjänster åt andra myndigheter inom ekonomi- och löneadministration. Vid utgången av 2020 var 159 myndigheter anslutna till någon av de administrativa tjänster som Statens servicecenter tillhandahåller. Andelen av det totala antalet anställda i staten vid dessa myndigheter uppgick till 47 pro- cent, vilket kan jämföras 2019. Andelen statligt anställda som om- fattas av myndighetens lönetjänster uppgick till vid utgången av 2020. Arbetet med att utöka anslutningen till Statens servicecenters tjänster fortsätter. Genom en förordningsändring beslutades att sammanlagt tio nya myndig- heter senast ska ha anslutit sig till Statens servicecenters tjänster för elek- tronisk beställnings- och fakturahantering. Kostnadseffektiviteten mätt som antal lönespecifikationer och leverantörsfakturor per årsarbetare ligger på en stabilt hög nivå, även om en viss minskning kunde noteras avseende lönespecifikationer. Antalet leverantörsfakturor minskade 2020 med , främst till följd av spridningen av covid-19 (se diagram 4.2). Diagram 4.2 Antal lönespecifikationer och leverantörsfakturor per årsarbetare 2015–2020 Källa: Statens servicecenters årsredovisningar. Avgifterna för lönetjänster har legat på en oförändrad nivå . sänktes avgifterna sedan verksamheten vid Statens servicecenter startade . Statens servicecenter kunde efter kostnadssänkande åtgärder redovisa ett överskott om i den avgiftsfinansierade delen för administrativa tjänster, vilket var en ökning med jämfört med . Det ackumulerade utgående resultatet för verksamheten minskade genom överskottet 2020, men är alltjämt negativt och uppgick till -146,. Statens servicecenter har arbetat fram en plan för att myndigheten ska uppnå målet om att vara i ekonomisk balans 2030. Statens servicecenter har arbetat systematiskt för att utveckla informationssäkerheten och säkerhetsskyddet i sin verksamhet. Statens servicecenter följer den internationella 2021/22:1 Utgiftsområde 2 standarden SS-ISO/IEC 27000. Myndigheten uppfyller på detta sätt kraven för ett ledningssystem gällande informationssäkerhet. har bl.a. åtgärder vidtagits för att säkerställa införandet av ett nytt, säkrare personal- och löneadministrativt system för kundmyndigheterna. Kammarkollegiet har i uppgift att tillhandahålla service inom det statliga området, främst avseende ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhantering och administration. Marknadsvärdet för det kapital som förvaltas av Kammarkollegiet minskade 2020 med och uppgick till . Minskningen förklaras av ett antal kapitalrörelser som framför allt var kopplade till de diskretionära uppdragen, där kapitalet i vissa uppdrag alltid varierar kraftigt mellan och , samt av att en stor kund valt att lägga en del av sitt kapital hos en annan förvaltare. Det ekonomiska resultatet uppgick till ca -1,. Det negativa resultatet beror framför allt på kraftigt ökade pensionsavsättningar. har ett ackumulerat sparande som kommer att behöva användas. Myndighetens målsättning för kapitalförvaltningen är att framöver öka kundstocken, både antals- och volymmässigt, samt att effektivisera verksamheten. Premieintäkterna i Kammarkollegiets försäkringsverksamhet ökade till 2020, vilket var en ökning jämfört med . Myndighetens mål att driftkostnaderna i försäkringsverksamheten i förhållande till premieintäkterna högst ska uppgå till uppnåddes även 2020, då driftkostnaderna uppgick till . Ramavtal för ökad effektivitet och statsbidrag Omsättningen av de varor och tjänster som avropades från Kammarkollegiets ram- avtal minskade från 2019 till 2020. Anled- ningen till detta var att omsättningen minskade för några ramavtal till följd av sprid- ningen av covid-19. stod statliga myndigheters avrop för av omsättningen. Resterande utgjordes av avrop från kommuner och regio- ner. Vid utgången av 2020 fanns 2 381 ramavtal tecknade med 830 unika leverantörer inom 44 ramavtalsområden, uppdelade på 1 375 delområden. Statsbidragshanteringen vid Kammarkollegiet ökade i omfattning . Antalet utbetalningar steg från ca 2 500 till drygt 4 000, och det totala beloppet ökade från 2019 till 2020. Ökningen skedde bl.a. inom området hälso- och sjukvård och social omsorg, där utbetalningarna ökade med , varav avsåg provtagning, smittspårning och utbrottshantering med anledning av covid-19. Vidare ökade utbetalningarna inom området Näringsliv med , vilket främst avsåg kapitaltillskott till , och . Fortsatt arbete för att stärka effektivitet och god hushållning () har på regeringens uppdrag genomfört insatser för att bidra till ökad effektivitet inom respektive (Sida), i det senare fallet tillsammans med Statskontoret, för att därigenom förbättra resultaten i verksamheterna. Detta är en del i regeringens arbete med att ytterligare förbättra styrningen av statliga verksamheter. genomförde ESV även på regeringens uppdrag en översyn av den avgifts- finansierade verksamheten inom staten. Detta arbete syftar till att stärka styrningen inom avgiftsområdet för att bl.a. försäkra att finansiella befogenheter följs och rappor- 2021/22:1 Utgiftsområde 2 teras korrekt, och därigenom i förlängningen förbättra regeringens redovisning till . Stärkt service och tillgänglighet vid statliga servicekontor Statens servicecenter har fortsatt att utveckla den lokala statliga servicen åt med- borgare och företag. Vid utgången av 2020 omfattade verksamheten 117 servicekontor med totalt ca 800 servicehandläggare. hade servicekontoren ca 2,4 miljoner besökare. Myndighetens verksamhetsuppföljning tyder på att det är en något högre andel män som besöker servicekontoren. Myndighetens månadsuppföljning visar att antalet besökare låg lägre än föregående år, vilket i huvudsak kan förklaras av spridningen av covid-19, minskad invandring och mer utvecklade e- tjänster hos samverkansmyndigheterna. Statens servicecenter har påbörjat ett arbete med att införa Arbetsförmedlingens kundtorgstjänster på servicekontoren. Vid utgången av 2020 erbjöd 81 servicekontor dessa tjänster. öppnade Statens servicecenter fyra nya servicekontor, i , , och . gav regeringen även myndigheten i uppdrag att öppna nya servicekontor i , , och . gav regeringen myndigheten i uppdrag att öppna minst 28 nya servicekontor i två omgångar (Fi2021/02151). Statens servicecenter genomförde kundundersökningar avseende service och kvalitet på servicekontoren. Resultatet från den senaste undersökningen visar att kunderna är fortsatt nöjda med servicen. Av besökarna anger att de fick ett bra bemötande (), att de fick den hjälp de behövde (samma andel som ) och att de fick svar inom rimlig tid Kvinnor är något mer nöjda än män. Besökare på mindre kontor är vidare mer nöjda än besökare på större kontor. Användningen av digitala offentliga tjänster Användningen av de digitala tjänster som tillhandahålls av den offentliga förvaltningen är fortsatt hög bland både kvinnor och män. visar europeiska jämförelser att utveckling på området har avstannat något. mätningar avseende området digitala offentliga tjänster i Digital Economy and Society Index placerade sig på tionde plats i EU (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.3.1). En samlad beskrivning av digitaliseringspolitiken ges inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. En samordnad statlig arbetsgivarpolitik Arbetsgivarpolitiken utvecklas i samverkan mellan alla statliga myndigheter som har anställda och samordnas av . Nedan redovisas hur myndigheterna inom området och har bidragit till regeringens mål att den statliga arbetsgivarpolitiken ska vara samordnad, och hur detta mål förhåller sig till det förvalt- ningspolitiska målet. samordning av den statliga arbetsgivarpolitiken Spridningen av covid-19 präglade verksamhet , framför allt genom en övergång och anpassning till digitala arbetssätt och tjänster. Arbets- givarverket anordnade 2020 färre medlemsaktiviteter än föregående år, som 2021/22:1 Utgiftsområde 2 satsningen på ett ökat digitalt utbud medförde att antalet deltagare vid aktiviteterna ökade med . Även antalet medlemmar som deltog i aktiviteterna ökade. deltog 233 medlemmar, dvs. nästan samtliga, på minst en aktivitet. Deltagarantalet vid utbildningar ökade med , trots att antalet utbildningar var färre 2020 än 2019. Anledningen till ökningen var att det digitala utbildningsformatet medgav fler deltagare per utbildningstillfälle. Spridningen av covid-19 har inneburit att behovet av rådgivning och aktuell informa- tion från har varit omfattande. Statliga tjänstepensioner och andra avtalsförsäkringar () bidrar till en samordnad statlig arbetsgivarpolitik genom att administrera de statliga tjänstepensionerna och andra avtalsförsäkringar och ge service och information till arbetsgivarna, de anställda, f.d. anställda och pensionä- rerna. lanserade SPV en ny version av tjänsten Mina sidor på sin webbplats. Med stöd av användartester har innehållet i tjänsten förenklats. Förändringarna inne- fattar också en möjlighet att se tidigare års uppgifter. Vidare har SPV tillsammans med och tagit fram tjänsten Kolla in pengarna till pensionen. Tjänsten innebär att statligt anställda via sina arbetsgivares intranät kan få information om hur mycket pengar som avsätts till pensionen . Den uppföljning som SPV genomförde 2020 av hur nöjda de som kontaktar myndig- heten eller använder myndighetens tjänster är med informationen och servicen, visade på ett något sämre resultat jämfört med uppföljningen som genomfördes . Skill- naderna i nöjdhet mellan kvinnor och män var fortsatt små. SPV:s verksamhet finansieras med avgifter. Området Statlig pensionsverksamhet m.m. ska bedrivas med full kostnadstäckning . Området Pensionsverksamhet på uppdrag, där SPV:s administration av premiebestämda pensioner ingår, har ett lång- siktigt avkastningskrav på . Som nyckeltal för att mäta effektiviteten används kostnaden per försäkrad. Resultatet –2020 redovisas i tabell 4.1. Tabell 4.1 Effektiviteten i pensionsadministrationen 2017–2020 Administrationskostnaderna för den förmånsbestämda pensionen påverkas av ett pågående arbete med systemutveckling. Kostnaden per försäkrad ökade 2020, men var fortsatt lägre än . Administrationskostnaderna för den premiebestämda pen- sionen ökade också, men i lägre takt än 2017–2019. SPV ansvarar för de försäkringstekniska beräkningarna av statens pensionsåtagande och för att arbetsgivarna betalar som täcker statens kostnader för förmånerna.