prop · H903208 · 2022-04-05 00:00:00 — Att kunskapsbaserad planering av åtgärder kan spara mycket pengar framgår av flera rapporter (till exempel Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2017. Vägledning för skyfallskartering. Tips för genomförande och exempel på användning. Finansiering av utökade uppgifter Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär åligganden om nya obligatoriska uppgifter för kommunerna åtföljas av en statlig finansiering. Den vattentjänstplan som kommunerna nu föreslås ta fram kommer att innebära en ökad arbetsinsats, framför allt i de kommuner som ännu inte har tagit fram en va-plan till följd av kravet på va-plan i vattenmyndigheternas åtgärdsprogram. Många kommuner har fått statsbidrag för sitt arbete med va-plan via förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt, s.k. LOVA-stöd. Regeringen bedömer att förslagen innebär en ökad kostnad för de ca 70 kommuner som ännu inte har en vattentjänstplan samt en viss ökad kostnad för övriga kommuner som behöver uppdatera sina va-planer så att de följer kravet i lagen om allmänna vattentjänster. Förslagen bedöms innebära en ökad kostnad för kommunerna med för och därefter med för nödvändiga uppdateringar. 10.7 Konsekvenser för fastighetsägare Behovsbedömningen enligt 6 § lagen om allmänna vattentjänster Regeringen föreslår en ändring i 6 § lagen om allmänna vattentjänster i syfte att skapa förutsättningar för en flexiblare bedömning av behovet av allmänna Förslaget innebär att särskild hänsyn ska tas till möjligheten att på ett annat sätt än genom anslutning och utbyggnad av allmänt va uppnå ett 2021/22:208 godtagbart skydd för människors hälsa och miljön vid bedömningen av om det finns ett behov av vattentjänster. finns ett stort, men på nationell nivå okänt, antal områden som skulle kunna vara aktuella för anslutning till allmänt va utifrån den nuvarande tolkningen av 6 § lagen om allmänna vattentjänster. ning är att det finns mellan 1 200 och 1 500 områden (., m.fl., Investeringsbehov och framtida kostnader för kommunalt vatten och Svenskt Vatten Utveckling. som aktivt arbetar med va-utbyggnad klarar i genomsnitt en till två sådana Utbyggnad av allmänt va tar och det finns ett behov av att ha fungerande enskilda vattentjänster också i väntan på allmänt va. Detta kan medföra ytterligare kostnader för fastighetsägare som har avlopp som inte klarar krav. gande som föreslås bör ett visst antal områden kunna undantas från att behöva allmänt va . Hur många områden det rör sig om är svårt att bedöma då detta i hög grad avgörs av lokala förutsättningar. kommun kommer det vara möjligt att i va-planeringen identifiera områden som kan bli aktuella. Att få tillgång till allmänt va respektive få möjlighet att fortsatt ha enskilt va kan innebära både fördelar och nackdelar för fastighetsägare i dessa områden. Den genomsnittliga kostnaden för anslutning till allmänt va var för en normalvilla (Svenskt vatten. I den siffran är även För att uppfylla sitt ansvar enligt kommer fastighetsägare vilka inte erbjuds allmänna vattentjänster att i stället behöva investera i ett förbättrat enskilt avlopp. fastighet som behöver rena både toalettavlopp och BDT (bad-, disk- och tvättvatten) kan vara (Havs- och vattenmyndigheten, Tydligare regler för små avloppsanläggningar, 2016). Anslutningskostnaden till allmänt va varierar stort mellan kommuner och vid tillämpning av särtaxa även inom kommunen. enskilt va varierar också stort. Även om är en kostnad för ett genomsnittsavlopp med livslängd kan kostnaderna variera beroende på lokala förhållanden och om fastigheten ligger i ett område med normal eller hög skyddsnivå. Om andra tekniklösningar, till exempel torrtoalett och BDT-rening, i stället väljs kan kostnaden bli betydligt lägre. Dessutom är kostnader för eventuell renovering av befintlig dricksvatten- täkt inte medräknad. Många fastighetsägare värdesätter också den ökade tryggheten och det minskade ansvaret som allmänt va innebär. Även fastighetsägare som är anslutna till allmänna vattentjänster kan påverkas av förslaget om förändring i lagen om allmänna vattentjänster, då många kommuner inte tillämpar särtaxa så att det ger full kost- nadstäckning vid va-utbyggnad. Va-kollektivet har därför ofta i praktiken bidragit till att finansiera nya anslutningar. Denna extra kostnad som berör vissa fastighetsägare kan sannolikt minskas genom förslagen i och med att hänsyn ska tas till om behovet av va kan lösas på annat sätt. hetsägare som redan är anslutna till allmänt va kommer därför sannolikt att påverkas positivt av förslagen. Även fastighetsägares möjligheter att få bygglov kan förändras. Förslaget om en flexiblare bedömning av behovet av allmänna vatten- tjänster bör medge utveckling av ny bebyggelse på landsbygden i större utsträckning än där allmänt va tidigare setts som det enda alternativet. 2021/22:208 På grund av de stora kostnaderna för att förse vissa områden med allmänt va har nybyggnationer ibland förhindrats. Den av regeringen föreslagna ändringen kan därför innebära ökade möjligheter för att få bygglov i vissa situationer förutsatt att den planerade va-lösningen uppfyller krav och kan ge ett godtagbart skydd för människors hälsa och miljön. Det föreslås att det i varje kommun ska finnas en plan för hur kommunen långsiktigt ska uppfylla sina skyldigheter att ordna vattentjänster enligt 6 § lagen om allmänna vattentjänster samt att planen ska innehålla en redogörelse för kommunens bedömning av vilka åtgärder som behöver vidtas för att de allmänna va-anläggningarna ska fungera vid en ökad belastning på grund av skyfall. planering bidrar med tydlighet och förutsägbarhet för fastighetsägare. Det ökar även transparensen i användningen av skattemedel. Kommunens förslag till plan för allmänna vattentjänster ska bli föremål för samråds- och granskningsförfarande. Fastighetsägare har endast en liten lagstadgad möjlighet att påverka de beslut enligt 6 § lagen om allmänna vattentjänster som indirekt berör deras fastigheter. Även möjligheterna att överklaga beslut enligt lagen är begränsade. Ur ett demokratiskt perspektiv är förslaget positivt, eftersom fastighetsägare nu kommer att ges möjlighet att lämna synpunkter på förslaget till plan innan den antas av kommunfullmäktige. Det föreslås ett krav på att planen för allmänna vattentjänster ska innehålla en redogörelse för kommunens bedömning av vilka åtgärder som behöver vidtas för att de allmänna va-anläggningarna ska fungera vid ökad belastning på grund av skyfall. Åtgärder för att anpassa va-systemet till ökad nederbörd leder sannolikt till ökad attraktivitet lokalt. Hur snabbt åtgärderna betalar sig i ökade fastighetsvärden beror på de upplevda riskerna och kostnaderna som kan uppstå för fastighetsägaren. Förslagen påverkar flera olika typer av företag. Byggföretag kommer att gynnas av kraven på va-planering som leder till en ökad tydlighet och förutsägbarhet, särskilt inför nybyggnation. En flexiblare behovsbedömning av allmänna vattentjänster bedöms leda till att en exploatering kan genomföras snabbare i de fall något behov av allmänt va inte bedöms föreligga. Behovsbedömningen enligt 6 § lagen om allmänna vattentjänster Den samlade bedömningen är att förändringen i 6 § lagen om allmänna vattentjänster kommer att öka åtgärdstakten utanför dagens allmänna En konsekvens av att det blir fler enskilda avloppsanläggningar i områden som skulle kunna vara aktuella för va-utbyggnad är ökade intäkter för leverantörer av små avloppsanläggningar. Sannolikt kan alltså förändringarna 2021/22:208 leda till en omfördelning av intäkter inom va- och anläggningsbranschen om efterfrågan på enskilda avloppsanläggningar ökar. En plan för vattentjänster förväntas bidra med tydlighet och förutsägbarhet för företag i kommunen. Denna tydlighet bedöms leda till ökade möjligheter till investeringar. De statliga myndigheter som huvudsakligen berörs av förslagen är länsstyrelserna och mark- och miljödomstolarna, se nedan. Förslagens konsekvenser för staten i övrigt bedöms bli mycket begränsade och kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. utövar tillsyn över att kommunen fullgör skyldigheten att tillgodose behovet av allmänna vattentjänster. får förelägga kommunen att fullgöra skyldigheten. Enligt förslaget ska kommunen vid arbetet med en vattentjänstplan samråda med de myndigheter som kan ha ett väsentligt intresse av planen. är en sådan myndighet som kommunerna ska samråda med. kommer därmed delta i granskning och samråd av de kommunala vattentjänstplanerna, ett arbete som många länsstyrelser redan utför i dialog med de kommuner som tagit fram va-planer. Genom att delta i samrådet får möjlighet att ge synpunkter på kommunens förslag till plan för allmänna vattentjänster. Detta kommer att underlätta för vid tillsynsarbetet. Sannolikt kommer förslaget om att kommunerna ska ha en utarbetad och förankrad vattentjänstplan innebära att de ärenden som prövas av länsstyrelserna blir färre. Länsstyrelserna bedöms även i mindre utsträckning behöva förelägga kommunerna utifrån 51 § lagen om allmänna vattentjänster. De eventuella kostnader som förslaget kan medföra bedöms kunna hanteras inom berörda myndigheters befintliga ekonomiska ramar. Av 12 § i förordningen (2009:956) om översvämningsrisker följer att länsstyrelserna ansvarar för planeringen av hantering av översvämningsrisker. Förslagen om att en vattentjänstplan ska innehålla en bedömning av hur en ökad belastning på allmänna va-anläggningar på grund av skyfall ska hanteras bedöms kunna bidra med värdefullt underlag vid planeringen av hur översvämningsrisker ska hanteras och därmed underlätta arbete med att förebygga sådan risk. Antalet fastighetsägare som själva väljer att initiera processen med tillsyn från länsstyrelserna kommer troligen minska som en följd av kommunernas samråd och kommunikation kring va-planering och bättre genomförda behovsbedömningar. Konsekvensen kan bli att länsstyrelsernas arbetsinsats minskar något. 10.11 Konsekvenser för mark- och miljödomstolarna Prop. Eftersom ett av syftena med ändringen i 6 § lagen om allmänna vattentjänster är att tillämpningen ska bli mer flexibel för kommunerna, kommer det att finnas behov av ny praxis och klargörande beslut från domstolarna. Detta kan inledningsvis leda till en ökning av antalet va-mål hos mark- och miljödomstolarna. Eftersom prövningen hos mark- och miljödomstolarna vad gäller 6 § lagen om allmänna vattentjänster är begränsad till kommuners överklaganden av länsstyrelsers förelägganden om att bilda verksamhetsområden samt enskilda fastighetsägares egeninitierade mål om skyldighet för kommunen att ansluta den egna fastigheten, bedöms dock att ökningen blir begränsad och att den kan hanteras inom ramen för domstolarnas ordinarie verksamhet. Utredningen bedömer att kravet på en plan förväntas leda till färre förelägganden från länsstyrelserna. Detta kommer i sin tur att leda till färre överklaganden till mark- och miljödomstolarna och därmed en minskad belastning på dessa. 11.1Förslaget till lag om ändring i Paragrafen, som tydliggör myndigheters och kommuners ansvar i fråga om genomförandet av åtgärdsprogram, ändras så att hänvisning rätteligen avser 8 § i stället för 5 §. Vidare görs en språklig ändring. Övervägandena finns i avsnitt 8. Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om kontroll och rapportering i fråga om små enskilda avloppsanläggningar. Med enskilda avloppsanläggningar avses anläggningar för avlopp som inte är eller ingår i en allmän va-anläggning (jämför 2 § lagen [2006:412] om allmänna vattentjänster). En enskild avloppsanläggning kan utgöras av såväl en enskild anläggning som betjänar en fastighet som en samfälld anläggning som betjänar fler fastigheter. Med personekvivalent avses den mängd nedbrytbart organiskt material som har en biokemisk syreförbrukning på löst syre (jämför föreskrifter om rening och kontroll av utsläpp av avloppsvatten från tätbebyggelse [NFS 2016:6]). Av första punkten framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att kont- rollera anläggningens funktion. Med funktion avses hur väl rening sker i 2021/22:208 förhållande till anläggningens konstruktion. Funktionen är god om den faktiska reningen lever upp till de krav som rimligen kan ställas vad gäller rening från en viss typ av anläggning. Exempel på nedsatt funktion kan vara att avloppsanläggningens markbädd mättats. Att anläggningens funktion är god i förhållande till dess konstruktion medför inte per automatik att rening sker i enlighet med de krav på avloppsrening som följer av . Bemyndigandet ger möjlighet att meddela föreskrifter om att anläggningen ska kontrolleras med visst tidsintervall eller under särskilda omständigheter, exempelvis vid fastighetsöverlåtelse. Andra punkten innebär en möjlighet att meddela föreskrifter om hur kontrollen enligt första punkten ska gå till, till exempel genom särskilda krav på kompetens hos den som utför kontrollen. Genom tredje punkten a införs en möjlighet att meddela föreskrifter om krav på rapportering av uppgifter om den kontroll som utförts i enlighet med föreskrifter meddelade med stöd av första punkten. Bemyndigandet kan användas för att reglera när rapportering ska ske, till exempel med återkommande tidsintervall eller i anslutning till en viss händelse, såsom en fastighetsöverlåtelse. I tredje punkten b anges att uppgiftsskyldigheten även kan omfatta uppgifter om anläggningens utformning och funktion. Med anläggningens utformning avses hur den är konstruerad. Övervägandena finns i avsnitt 7. 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster Paragrafen reglerar kommunens skyldighet att ordna vattentjänster. I paragrafens första stycke görs en språklig ändring. Paragrafens andra stycke är nytt. Genom tillägget förtydligas under vilka förutsättningar kommunen är skyldig att tillhandahålla allmänna Det finns situationer när en enskild anläggning till följd av till exempel svårighet att dra fram vatten- och spillvattenledningar, och där det dessutom finns aktörer som kan och vill driva en anläggning enskilt, kan framstå som ett mer ändamålsenligt alternativ än en allmän va- Vid bedömningen av behovet av en vattentjänst ska kommunen ta särskild hänsyn till om enskilda alternativ kan godtas med hänsyn till skyddet för människors hälsa och miljön. Kommunens skyldighet att ordna vattentjänster i enlighet med para- grafens första stycke kvarstår oförändrat. Tillägget i andra stycket tydliggör att kommunen ska ta särskild hänsyn till förutsättningarna för att tillgodose behovet av vattentjänster genom en enskild anläggning. förutsätter att anläggningen uppfyller kraven på ett godtagbart skydd för människors hälsa eller miljön. En förutsättning för att en enskild anläggning ska kunna godtas inom ett visst område är att miljökvalitets- normerna för vatten kan följas och att övriga krav som följer av miljö- balken och annan tillämplig lagstiftning vad gäller skyddet för hälsa och miljön kan uppfyllas. Ett alternativ till en allmän va-anläggning kan vara att till exempel fastighetsägarna var för sig inrättar enskilda anläggningar eller att de på frivillig väg gemensamt inrättar en sådan anläggning. Ett annat alternativ kan vara att genom tillsyn förelägga den som har en undermålig enskild avloppsanläggning att åtgärda bristerna, så att enheten kan godtas med hänsyn till skyddet för hälsa och miljön. Bestämmelsen medför att en utredning av förutsättningarna att tillåta att behovet av en vattentjänst inom ett område helt eller till viss del tillgodoses genom en enskild anläggning måste ha genomförts innan beslut om verksamhetsområde fattas. En sådan utredning görs lämpligen inom ramen för arbetet med den kommunala vattentjänstplanen enligt 6 a–6 d §§. Övervägandena finns i avsnitt 5. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om kommunala vattentjänstplaner. I paragrafens första stycke ställs krav på att alla kommuner ska ha en aktuell vattentjänstplan. Av andra stycket framgår att det är kommunfullmäktige som antar och ändrar en vattentjänstplan. Bestämmelsen medger inte att kommunfullmäktige delegerar frågan. Krav på aktualitetsprövning framgår av tredje stycket. Kravet innebär att kommunen ska hålla vattentjänstplanen aktuell med hänsyn till behovet av allmänna vattentjänster i kommunen enligt 6 §. Kommunfullmäktige ska minst pröva om vattentjänstplanen är aktuell. Kommunfullmäktige kan vid sin prövning komma fram till att planen är aktuell och då resulterar aktualitetsprövningen inte i någon ändring av planen. finner att en vattentjänstplan behöver ändras, omfattas även sådana ändringar som huvudregel av kravet på samråd och granskning enligt 6 c §. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Paragrafen, som är ny, reglerar vattentjänstplanens innehåll. Paragrafens första stycke anger att en vattentjänstplan ska innehålla kommunens långsiktiga planering av hur behovet av allmänna vattentjänster i kommunen ska tillgodoses. Varje kommun får bedöma över vilken tidsperiod en vattentjänstplan ska sträcka sig, men då planen ska innehålla en långsiktig planering skulle en lämplig tidsperiod kunna vara omkring . Regleringen av vad en vattentjänstplan ska innehålla är inte uttömmande, utan det närmare innehållet lämnas till kommunerna att bestämma utifrån deras egna behov och förutsättningar. Exempelvis kan befintliga planer om hur utbyggnaden av allmänna vattentjänster ska genomföras ingå som en del av vattentjänstplanen. Av paragrafens andra stycke, som utformas i enlighet med Lagrådets förslag, framgår att en vattentjänstplan ska innehålla en redogörelse för kommunens bedömning av vilka åtgärder som behöver vidtas för att de allmänna va-anläggningarna ska fungera vid en ökad belastning på grund av skyfall. Bedömningen ska omfatta både de allmänna dagvattenanläggningarna och de övriga allmänna va-anläggningarna. Kommunen behöver till exempel bedöma om och i så fall vilka åtgärder som krävs för att anläggningarnas kapacitet ska kunna upprätthållas i händelse av skyfall. 2021/22:208 På motsvarande sätt bör kommunen bedöma om åtgärder behöver vidtas för att reningen vid avloppsanläggningarna ska kunna bibehållas på ett sätt som uppfyller hälso- och miljöskyddslagstiftningens krav vid skyfall. För att kunna bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas kan kommunen också som ett första steg behöva analysera hur anläggningarna påverkas vid skyfall. Det är upp till kommunen att välja hur redogörelsen för kommunens bedömning ska presenteras. Redogörelsen kan vara en integrerad del av kommunens vattentjänstplan, men den kan också utgöra ett separat dokument i form av ett underdokument till planen. Av paragrafens tredje stycke framgår att planen inte är bindande. Övervägandena finns i avsnitt 6.1 och 6.2. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om samråd och granskning av ett förslag till vattentjänstplan. Paragrafens första stycke inleds med en upplysning om att vattentjänstplaner omfattas av kraven på strategiska miljöbedömningar enligt 6 kap. . Av första stycket 1 framgår att kommunen på lämpligt sätt och i skälig omfattning ska samråda med de fastighetsägare och myndigheter som kan antas ha ett väsentligt intresse av planen. Kommunen bör göra en bedömning av vilka som rimligen kan tänkas ha ett väsentligt intresse. Exempel på fastighetsägare som kan tänkas ha ett väsentligt intresse av planen är fastighetsägare vars fastigheter är belägna inom eller i anslutning till områden där det vid en framtida tillämpning av 6 § och bestämmande av ett verksamhetsområde kan finnas olika tänkbara möjligheter att lösa vafrågorna. I bestämmelsen regleras inte hur samrådet närmare ska gå till. Den eller de som har ett väsentligt intresse av planen ska dock ges en verklig möjlighet att sätta sig in i förslaget och få tillräcklig tid att framföra sina åsikter om detta. Av första stycket 2 framgår att kommunen ska ställa ut ett förslag till vattentjänstplan för granskning . I andra stycket regleras krav på offentliggörande av det förslag som ska granskas. Kommunen ska informera om utställningen på sin anslagstavla före utställningstidens början. Informationen ska innehålla uppgift om förslagets huvudsakliga innebörd, var det ställs ut samt inom vilken tid och till vem synpunkter ska lämnas. Förutom själva vattentjänstplanen kan kommunen ställa ut planeringsunderlag, såsom kartmaterial och underlag för bedömningen av planens påverkan på vattenmiljön. Av tredje stycket följer att en kommun inte behöver ställa ut ett förslag till ändring av vattentjänstplanen enligt första stycket 2, om planen endast berör ett fåtal fastighetsägare eller annars är av mindre betydelse. Sådana ändringar kan bli aktuella i samband med att kommunfullmäktige prövar vattentjänstplanens aktualitet. Ändringar som endast berör ett fåtal fastighetsägare eller annars är av mindre betydelse kan till exempel vara ändrad planering för tillgodoseendet av allmänna vattentjänster till följd av mindre och avgränsade projekt för nybyggnation eller underhåll av befintligt va-nät och utbyggnad av befintliga avloppsreningsverk. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Paragrafen, som är ny, reglerar kommunens skyldighet att ta hänsyn till de synpunkter som kommit in under samrådet och granskningen av ett förslag till vattentjänstplan samt att redovisa hur inkomna synpunkter har beaktats. Kommunens skyldighet att ta hänsyn till synpunkterna innebär att synpunkterna ska tas under övervägande. Det krävs inte att kommunen ska tillgodose en synpunkt som kommit in. Det är upp till kommunen att välja hur redogörelsen för hur synpunkterna har beaktats ska presenteras. Redogörelsen kan ingå som en del av vattentjänstplanen eller utgöra ett särskilt dokument. Paragrafen utformas i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Av andra punkten framgår dock att bestämmelsen om att varje kommun ska ha en aktuell vattentjänstplan ska tillämpas första gången för tid efter . Detta innebär att kommunerna ska ta fram, samråda och besluta en vattentjänstplan, med stöd av förfarandebestämmelserna i 6 a § andra och tredje styckena och 6 b–6 d §§, så att kravet i 6 a § första stycket kan uppfyllas för tid efter . På motsvarande sätt bör den kommun som har en äldre vattentjänstplan säkerställa att planen uppfyller lagens krav efter , till exempel att planen har varit föremål för samråd och granskning och antagits av kommunfullmäktige. 2021/22:208 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Vägar till hållbara vattentjänster (SOU 2018:34) Vägar till hållbara vattentjänster Att göra vattentjänsterna hållbara är ett ansvar som alla delar. Samhället, i det här fallet kommunen, har ett uppdrag att lösa detta när det finns ett behov av att skydda hälsa och miljö och när bebyggelsen finns i ett större sammanhang. Det är det som står i den lag som en stor del av detta betänkande kretsar kring, nämligen lagen (2016:412) om allmänna vattentjänster (vattentjänstlagen). Den ekologiska hållbarheten och hur vi tillsammans ska klara kraven för miljö och hälsa styrs av (1998:808). Där finns krav på kommuner och på dem som inte bor i bebyggelse i ett större sammanhang och som därför själva ansvarar för sina vattentjänster. Vattentjänsterna är försörjning av dricksvatten och bortförande av dagvatten och spillvatten. De två sistnämnda kallas i allmänhet för avlopp. Dagvatten är det regnvatten som hamnar på hårdgjorda ytor och hus och som måste ledas bort för att det inte ska orsaka skador. Spillvatten är det som spolas ner i toaletten eller sköljs ut från duschen, tvättmaskinen och köket. För att vara ekologiskt hållbar ska hanteringen av spillvatten inte leda till övergödning och inte till spridning av kemikalier och smittämnen. Övergödning beror på näringsämnena fosfor och kväve som är två av naturens viktigaste byggstenar.