prop · H903144 · 2022-03-02 00:00:00 — Sida resonerar kring organisationens åtgärder för att hantera identifierade svagheter och vilka insatser som Sida kan vidta för att motverka att dessa påverkar insatsen.198 Till sin hjälp i bedömningen av den genomförande organisationen har handläggarna så kallade ”centrala bedömningar” av respektive organisation.199 Där gör Sida bedömningar av multilaterala organisationers system och rutiner för revision, finansiell styrning och kontroll, upphandling och anti-korruption.200 Sida refererar till centrala bedömningar i flera beredningar.201 Sida kan även använda sig av UD:s organisationsbedömningar för övergripande bedömningar av organisationens effektivitet och relevans. I flera beredningar gör Sida också sådana hänvisningar.202 Sida behöver dock ofta mer detaljerad information om organisationernas lokala arbete203 och hänvisar oftare till sina egna centrala bedömningar.204 I enstaka fall hänvisar Sida även till regeringens multistrategi och till aktuell organisationsstrategi.205 197Sida, Beredning av insats: UNDP, Peacebuilding 2019–2020, s. 14–17; UNFPA, UNFPA MHTF 2019– 2022, s. 24 ff; , Försäkring , s. 17. 198Sida, Beredning av insats: UNDP, Peacebuilding 2019–2020, s. 17–19; UNFPA, UNFPA MHTF 2019– 2022, s. 29; VBG, 2018–2021, s. 32 ff. 199Sida gör endast centrala bedömningar för ett urval av de multilaterala organisationer som får mest stöd från Sida. 200Sida, Beslut om ny central bedömning av UNDP för insatshanteringsprocessen, 2018; intervju med 2HS och FS, UNDP, och . Sidas fokalpunkt för organisationen ansvarar för att ta fram centrala bedömningar och bedöma när en ny central bedömning ska göras. Bedömningarna baserar Sida bland annat på MOPAN-utvärderingar och externa revisionsrapporter, se intervju med FS, UNDP, ; 2HS och FS, UNDP, och . 201Sida, Beredning av insats: UNFPA, UNFPA – UN Women Gemensamt program för att förebygga könsrelaterat våld i , s. 27 och 32 ff; , Försäkring , s. 15, 20 och 23; VBG, /Partnership 2016–2019, s. 14f, 35–36, 44 ff och 52 ff; UNDP, 2017–2021, s. 30; UNDP, Peacebuilding, s. 19; VBG, GPE 2016– 2019, s. 38, 47–48. Det finns centrala bedömningar för flera organisationer i vårt urval, men inte för GFATM och . 202Sida, Beredning av insats: UNFPA, UNFPA – UN Women Gemensamt program för att förebygga könsrelaterat våld i , s. 27 och 35; , Försäkring , s. 15, 20 och 23; VBG, /Partnership 2016–2019, s. 35–36, 44 och 59; UNDP, 2017–2021, s. 30. 203Intervju med 2HS och FS, UNDP, och . 204Sida, Beredning av insats: UNFPA, UNFPA – UN Women Gemensamt program för att förebygga könsrelaterat våld i , s. 27 och 32 ff; VBG, /Partnership 2016–2019, s. 14 f, 35–36, 44 ff och 52 ff; UNDP, Peacebuilding 2019–2020, s. 19; VBG, GPE 2016–2019, s. 38, 47–48; UNDP, Governance Programme i Ethiopien [sic], s. 34; VBG, 2018–2021, s. 33. 205Sida, Beredning av insats: VBG, /Partnership 2016– 2019, s. 20–22; Sida, Beslut om insats: VBG, /Partnership 2016–2019, s. 5. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R 4.2.3Sida hänvisar till tidigare erfarenheter i beredningar, men det är oklart hur lärdomar tas om hand Sida ska ta tillvara erfarenheter från egeninitierade och externa utvärderingar i genomförandet av utvecklingssamarbetet,206 men det är oklart hur lärdomar från tidigare insatser eventuellt påverkar utformningen av nya insatser. Åtta av de tio insatser som ingår i vår granskning bygger helt eller delvis på tidigare insatser.207 Beskrivningarna av de tidigare insatserna i beredningarna varierar i omfattning och inriktning. De är dock företrädelsevis positiva och Sida använder dem framför allt för att motivera nya insatser och val av genomförande organisation.208 Det framgår inte av beredningarna hur eventuella negativa erfarenheter påverkar beredningen eller arbetet med att identifiera risker med den nya insatsen. När Sida avslutar en insats ska handläggaren skriva en avslutningspromemoria med information om resultat och erfarenheter från insatsen.209 Ingen av de handläggare vi har intervjuat nämner dock avslutningspromemoriorna när de beskriver beredningen av nya insatser.210 De betonar i stället att de tar till vara erfarenheter från tidigare insatser genom utvärderingar av tidigare program eller vid överlämningen av en insats mellan handläggare.211 4.3Sida värderar risker i beredningen, men visar inte hur de landar i riskbedömningar Sida för resonemang om risker i beredningarna och beskriver på ett tydligt sätt vilka risker som finns i förhållande till varje område i beredningen.212 Det bidrar till transparens om vilka avvägningar Sida har gjort inför beslut. Formatet för beskrivningarna varierar något mellan insatser, men oftast innehåller de: 2062 § andra stycket 6 förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida). 207Sida, Svar på förfrågan från RiR angående UNDP-insatser, ; Sida, Svar på förfrågan från RiR angående VBG-insatser, ; Sida, Svar på förfrågan från RiR angående UNFPA-insatser, ; intervju med FS, , . Sida, Beredning av insats: UNDP, Peacebuilding 2019–2020, s. 1; UNDP, 2017–2021, s. 3, 8–9; UNFPA, Joint Regional UN SRHR/HIV programme, 6; UNFPA, UNFPA MHTF 2019–2022, s. 4; VBG, GPE 2016–2019, s. 19; VBG, /Partnership 2016–2019, s. 9–10; UNDP, Governance Programme i Ethiopien [sic], s. 5–6; VBG, 2018–2021, s. 4-5. Sida hänvisar i beredningen av en insats som inte bygger vidare på någon tidigare insats i stället till erfarenheter från insatser som genomförts av samma organisation, se Sida, Beredning av insats: UNFPA, UNFPA – UN Women Gemensamt program för att förebygga könsrelaterat våld i , s. 23, 27 och 37. 209Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser; 2016, § 4; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser; 2018, § 4.1; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser; 2019, § 4.1. samtliga intervjuer med handläggare () på Sida. 211Intervju med HS, UNDP, ; 2HS, UNDP och FS, UNDP, ; FS, UNFPA, . 212Samtliga beredningspromemorior (Sida, Beredning av insats). 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •en riskvärdering på en tregradig skala (låg, medel och hög) •en riskvärdering utifrån en kvalitativ bedömning av sannolikhet och konsekvens •information om hur Sida ska hantera risken och vilka åtgärder som ska vidtas. Vi har identifierat några svagheter i beredningarna. Bland annat framgår det inte vilka omständigheter som avgör om Sida bedömer en risk som låg, medel eller hög.213 Eftersom Sida tydligt beskriver riskerna, och hur de ska hanteras, är det vår uppfattning att Sidas riskbeskrivningar ändå bidrar till transparens i beredningen. En annan svaghet är att Sida inte alltid visar varifrån de hämtat informationen i sina beredningar. Vissa beredningar innehåller specifika hänvisningar, till exempel till rapporter från MOPAN, Sidas centrala bedömningar eller UD:s organisationsbedömningar.214 Andra beredningar saknar sådana hänvisningar, vilket minskar transparensen om vilka källor beslutsunderlaget bygger på. Det kan också påverka den långsiktiga handläggningen. Om det sker ett byte av handläggare får den nya handläggaren svårare att värdera underlagets innehåll. 4.4 Sida följer regelbundet upp insatser Sida har flera moment i sin insatshantering som specifikt handlar om uppföljning av insatser. Bland annat ska Sida sammanställa en årlig resultatrapport för varje insats och skriva särskilda ställningstaganden till varje skriftlig rapportering som inkommer från den genomförande multilaterala organisationen. Förutom genom skriftlig återrapportering följer Sida upp insatserna genom dialog med organisationerna. I uppföljningen ingår även att följa upp de risker som Sida har identifierat i beredningen. Det framgår dock inte hur de landar i en viss riskbedömning. 4.4.1 Det finns externa och interna krav på Sida att följa upp insatser Det finns flera krav på Sida att följa upp insatser. Kraven framgår av Sidas instruktion, regleringsbrev, andra regeringsbeslut och av Sidas regel för insatshantering. Av regeringens instruktion till Sida framgår det att uppföljning, samtliga beredningspromemorior (Sida, Beredning av insats). Se också Sida, Trac helptexts, 2019. Sida, Beredning av insats: UNFPA, UNFPA – UN Women Gemensamt program för att förebygga könsrelaterat våld i , s. 27 och 32 ff; , Försäkring , s. 15, 20 och 23; VBG, /Partnership 2016–2019, s. 14 f, 27, 35–36, 40 ff och 52 ff; VBG, 2018–2021, s. 40; UNDP, 2017–2021, s. 30; UNDP, UNDP, Peacebuilding 2019–2020, s. 17 och 19; VBG, GPE 2016–2019, s.38, 47–48. Se även intervju med FS, , ; FS, UNDP, ; FS, UNFPA, ; FS, VBG, . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R utvärdering och revision ska regleras i de insatsavtal som Sida ingår.215 ska Sida redovisa utbetalade bidrag till multilaterala organisationer för regeringen (). Sida ska även följa upp insatser i förhållande till de mål som anges i geografiska och tematiska strategier.216 Sida ska enligt insatshanteringsregeln löpande följa upp insatser och hur de genomförs från det att Sida har ingått insatsavtal till att insatsen avslutas.217 Om den löpande uppföljningen visar att det finns risk för att målen inte uppnås ska Sida vidta åtgärder.218 4.4.2Sida har inga rutiner för en samlad uppföljning på organisationsnivå, men planerar uppföljning på insatsnivå Sida har inga myndighetsövergripande rutiner, eller motsvarande, för att göra en samlad uppföljning av sitt stöd till en viss organisation. Sida genomför multi-bi- insatser för att uppfylla de mål som regeringen satt upp i geografiska och tematiska strategier. Därför följer Sida upp insatserna i förhållande till respektive strategi, och inte i förhållande till en viss organisation.219 Även om Sidas uppföljning fokuserar på strategier snarare än organisationer hämtar flera fokalpunkter in information om hur samarbetet med de organisationer de ansvarar för fungerar.220 Informationsinhämtningen sker genom enkäter eller intervjuer där medarbetare vid utlandsmyndigheterna tillfrågas om hur de uppfattar organisationens arbete.221 Hur Sidas insatser ska följas upp beskrivs utförligt i hjälptexterna till Sidas insatshanteringssystem, Trac.222 Sida planerar också uppföljningen av enskilda insatser i samband med beredningen.223 I beredningen av samtliga insatser 215Se 4 § första stycket 7 förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida). 216Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 2. 217Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2016; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2018; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019. 218Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2016, § 3; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2018, § 3.1; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019, § 3.1. 219Se bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2016; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2018; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019; Sida, Trac helptexts, 2019. 220Mejl från fokalpunkter, UNDP, , och VBG, ; Sida, Report on perceptions of UNFPA’s performance at country level, . 221Intervju med FS, VBG, ; FS, UNFPA, ; mejl från fokalpunkter, UNDP, , och VBG, . För UNFPA gör fokalpunkten sammanställningen inför högnivåmötet, då ministern och Sidas generaldirektör träffar organisationen. 222Sida, Trac helptexts, 2019, s. 109–193. 223Samtliga beredningspromemorior (Sida, Beredning av insats); intervju med FS, , ; FS, UNDP, ; FS, VBG, ; FS, UNFPA, ; FS, , ; 2HS, UNDP och FS, UNDP, . 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N beskriver Sida insatsens resultatramverk, ofta tillsammans med en riskbedömning av organisationens kapacitet till uppföljning och utvärdering.224 Sidas avtal med respektive organisation är en del av planeringen av uppföljningen. Hur organisationen ska återrapportera till Sida framgår också av avtalen.225 4.4.3 Sida lägger stor vikt vid risker i sin uppföljning ska ansvarig handläggare ta fram en så kallad sammanfattande resultatuppdatering, eller ”Conclusion on Performance” (CoP), för varje insats. Sida ägnar en stor del av CoP:erna åt riskanalys, bland annat i form av en bedömning av huruvida de uppsatta målen kommer att nås, vilken baseras på den riskbedömning Sida gjort i beredningen.226 I CoP:erna redovisar Sida hur riskerna har förändrats under insatsens gång. Det är däremot inte möjligt att utläsa hur Sida landar i en viss riskbedömning. Sida uppger dock om det har skett någon förändring sedan den ursprungliga riskbedömningen och om detta har resulterat i en ny bedömning.227 224Samtliga beredningspromemorior (Sida, Beredning av insats). Sida, avtal: VBG, /Partnership 2016–2019; UNDP, UNDP, Governance Programme ; VBG, 2018–2021. 226Samtliga Conclusions on Performance (CoP) (Sida, Conclusions on Performance (CoP). Se också Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2016; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2018; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019. Sida, Conclusions on Performance (CoP): VBG, GPE 2016–2019, ; UNDP, 2017–2021, ; VBG, /Partnership 2016–2019, . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R 5Förutsättningar för samstämmigt agerande Detta kapitel syftar till att besvara granskningens tredje delfråga om huruvida det finns förutsättningar för ett samstämmigt agerande i regeringens och Sidas arbete med stöd till multilaterala organisationer. Sammanfattningsvis visar granskningen att det i huvudsak finns förutsättningar för ett samstämmigt agerande. Några iakttagelser ur kapitlet är följande: •Den samrådsrutin som anger vilka insatser Sida ska samråda med UD om är otydlig. •En kombination av formella samråd och informell dialog bidrar till att det finns förutsättningar för ett samstämmigt agerande. •Det finns en ömsesidighet i dialogen mellan UD och Sida. Våra bedömningar grundar sig på två operationaliserade bedömningsgrunder (se avsnitt 1.3). Den ena är att UD och Sida bör ha en löpande dialog som främjar ett samstämmigt agerande. Den andra är att det bör finnas en ömsesidighet mellan UD och Sida i dialogen. 5.1Regeringen specificerar att UD och Sida ska agera samstämmigt Regeringen och Sida ska eftersträva ett samstämmigt agerande gentemot de multilaterala organisationerna och utforma stöden så att de ger organisationerna tydliga och entydiga signaler. Om regeringen till exempel väljer att dra ner kärnstödet till en organisation för att skicka en politisk signal bör Sida inte höja multi-bi-stödet till samma organisation. Undantag från detta kan göras om Sida träffar en särskild överenskommelse med ansvarigt departement, vilket kan ske genom samråd.228 Både multistrategin och regeringens riktlinjer för strategier specificerar att och Sida ska föra en löpande informell dialog och en regelbunden formell dialog. Den formella dialogen ska ske i form av organisationssamråd och multisamråd. ansvarar för båda typerna av samråd.229 Sida ska också samråda med inför beslut om vissa stöd.230 Eftersom vi avgränsat granskningen till att enbart handla om UD 228Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 5 och 6, 9–12; bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 20. 229Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 7 och 10–11; bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 3–4, 7, 14 och 20. 230Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 6; bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 20. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inom , (se avsnitt 1.2) är det dialogen mellan UD och Sida vi fokuserar på i det här kapitlet. 5.2Oklart när Sida ska samråda med UD och i vilken utsträckning detta görs Det finns en rutin för när och hur Sida ska samråda med UD om insatser, men den är otydlig om vilka insatser den gäller. Vi har också fått indikationer på att inte alla handläggare på Sida känner till rutinen. Det finns inte heller någon samlad bild på Sida av vilka insatser de samråder med UD om. 5.2.1 UD och Sida har en samrådsrutin, men den är otydlig UD och Sida har tagit fram en gemensam rutin, den så kallade ”samrådsrutinen”, som anger i vilka fall Sida ska samråda med UD om multi-bi-insatser och hur dessa samråd ska gå till. Rutinen utgår från multistrategins skrivning ”Sida ska samråda med berörda departement inför myndighetens beslut som avser större finansiellt bidrag i förhållande till kärnstöd till organisationen, eller stöd till strategisk policyutveckling eller tematiskt område”.231 Någon närmare definition av vad som anses utgöra ett ”större finansiellt bidrag” eller ”stöd till policyutveckling eller tematiskt område” finns varken i rutinen eller i multistrategin.232 Samråden sker normalt på chefsnivå, men det är den insatsansvariga handläggaren på Sida som ska ta initiativ till samråd. Handläggaren ska informera UD per e-post om den aktuella insatsen, så att de kan lämna synpunkter. Vid behov kan ytterligare samråd ske inför att Sida ska fatta beslut om insatsen.233 De flesta av Sidas fokalpunkter nämner samrådsrutinen under intervjuer, men deras åsikter går isär om hur tydlig rutinen är och de tolkar rutinens innebörd olika.234 Till exempel anser ett par fokalpunkter att rutinen är otydlig om vilka insatser som Sida ska samråda med UD om.235 Dessutom uppger ett par 231Regeringskansliet och Sida, Samrådsrutin inför beredning och beslut om Sida-finansierade biståndsinsatser genom multilaterala organisationer (s k multi-bi stöd) i linje med Strategin för multilateral utvecklingspolitik (beslutad av regeringen ), 2018; bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 6. Rutinen gäller även för samråd mellan Sida och andra delar av . 233Regeringskansliet och Sida, Samrådsrutin inför beredning och beslut om Sida-finansierade biståndsinsatser genom multilaterala organisationer (s k multi-bi stöd) i linje med Strategin för multilateral utvecklingspolitik (beslutad av regeringen ), 2018. 234Intervju med FS, UNDP, ; FS, , ; FS, VBG, ; 2HS och FS, UNDP, och . 235Intervju med FS, , och ; 2HS och FS, UNDP, och . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R fokalpunkter att inte alla insatshandläggare på Sida förefaller känna till samrådsrutinen.236 Av de hjälptexter till Sidas insatshanteringssystem, Trac, som fanns 2019 framgick att Sida inför beslut om vissa insatser skulle samråda med ansvarigt departement. De insatser som skulle samrådas var de som avvek från övergripande prioriteringar för organisationen, om insatsen var substantiell i förhållande till kärnstödet till organisationen eller om insatsen gällde strategisk policyutveckling eller tematiska stöd. Det framgick dock inte av hjälptexterna hur samråden ska gå till, till exempel hur handläggaren ska ta initiativ till samråd.237 Rutinens innehåll beskrivs mer i detalj i en senare version av hjälptexterna. I den senare versionen framgår även hur handläggare ska ta initiativ till samråd.238 5.2.2Det varierar vilka insatser Sida samråder med UD om och det saknas en samlad bild över vilka insatser Sida har samrått om Sida har ingen samlad bild av vilka insatser som de har samrått om med UD eftersom det inte förs någon förteckning, eller motsvarande, över sådana insatser.239 Av vår genomgång av insatsdokumentation framgår det endast i två beredningar om Sida har samrått med UD om en viss insats eller inte.240 I övriga finns ingen information om samråd.241 Huruvida Sida samråder med UD om en insats förefaller variera beroende på vilken organisation det handlar om. Till exempel samråder Sida om samtliga insatser för en organisation som genomför ett fåtal insatser, enligt fokalpunkten för organisationen.242 För en annan organisation, där Sida finansierar flera stora insatser, känner fokalpunkten endast till att samråd har skett om ett par insatser.243 t.ex. intervju med FS, UNFPA, och ; FS, , . Enbart ett par av de handläggare som vi har intervjuat och som inte själva är fokalpunkter nämner rutinen, se t.ex. HS, UNFPA, ; HS, VBG, . 237Sida, Trac helptexts, 2019, s. 10. 238Ibid, s. 7. 239Se t.ex. intervju med FS, UNDP, ; mejl från FS, UNDP, . 240Sida, Beredning av insats: , Försäkring ; UNFPA, Joint Regional UN SRHR/HIV programme. 241I en beredning står det däremot att Sida planerar att föra dialog med UD om insatsen när den är beslutad. Se Sida, Beredning av insats: VBG, /Partnership 2016–2019. 242Intervju med FS, , . 243Intervju med FS, UNDP, . 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.3Flera och välfungerande formella forum för att utbyta information om kärnstöd och multi-bi-stöd Granskningen visar att UD och Sida skapar förutsättningar för ett samstämmigt agerande genom gemensamma, formella, samråd som sker i form av organisationsrespektive multisamråd. Det är UD som kallar till dessa samråd. I rutan nedan beskriver vi dessa tillfällen för samråd. Mötestillfällen som utgör formella tillfällen för samråd mellan UD och Sida Organisationssamråd: Organisationssamråd fokuserar på en specifik organisation och genomförs på handläggarnivå, i närvaro av närmaste chef. UD ansvarar för organisationssamråden som ska hållas en till . Sida ansvarar för att delta vid samråden. Deltagare kan till exempel vara UD:s organisationsansvariga handläggare, fokalpunkt, representanter från utrikesförvaltningen, andra departement, utlandsmyndigheter samt representationer i , och . Multisamråd: Multisamråden syftar till att samordna svenskt stöd via multilaterala organisationer, samt till att dela information och diskutera utmaningar i samarbetet med multilaterala organisationer. De genomförs på chefsnivå med representanter för UD, Sida och andra departement. UD ansvarar för multisamråden som ska hållas en till . Sida ansvarar för att delta vid samråden. Källa: Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 9–11; bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 17 och 20; intervju med FS, VBG, 2021-02-1; 2HS och FS, UNDP, 2020- 05-07 och , FS, UNFPA, och ; FS, , ; FS, UNDP, ; 2HS, UNDP och FS, UNDP, ; HS, VBG, ; HU, GFATM, ; HU, UNDP, ; CU och HU, , ; HU, UNFPA, ; CU och HU, VBG, . UD och Sida använder organisationssamråden för att utbyta information om kärnstöd och multi-bi-stöd. Organisationssamråden ger också tillfälle för UD och Sida att skapa en gemensam hållning i förhållande till organisationen,244 till exempel genom att diskutera sekunderingar och andra rekryteringsfrågor.245 Det framgår dock inte alltid av agendorna för samråden, och inte heller av våra intervjuer, om organisationsstrategier och arbetsplaner följs upp vid samråden. Detta trots att multistrategin anger att uppföljning av organisationsstrategier och arbetsplaner är ett syfte med organisationssamråden.246 Anteckningarna från samråden ger inte heller utförlig information om huruvida UD och Sida har diskuterat organisationsstrategier eller arbetsplaner.247 244Intervju med HU, GFATM, ; HU, UNDP, ; CU och HU, , ; HU, UNFPA, ; CU och HU, VBG, . 245Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 9. Dessa frågor kan också diskuteras under multisamråden. 246Ibid, s. 10. Se även bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 17. 247Se till exempel UD, Agenda för multisamråd: Agenda för Multisamråd , u.d. ; UD, Agenda för organisations- samråd: Agenda organisationssamråd 2018, ; UD, Inbjudan till organisationssamråd: Organisationssamråd UNFPA, mejl från UD utskickat ; UD, Dagordning för organisationssamråd: Dagordning organisationssamråd UNDP , u.d. ; UD, Dagordning för organisationssamråd: Dagordning: organisationssamråd, , . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R