prop · H903212 · 2022-04-05 00:00:00 — företag avgränsas till nybyggnad av bostadshus, för att inkludera byggnader som till viss del innehåller lokaler för andra ändamål men till övervägande del innehåller bostäder. Vilka bostadshus som reglerna om certifierade byggprojekteringsföretag ska kunna användas för bör regleras genom myndighetsföreskrifter (se avsnitt 7). I förhållande till förslaget i rapporten innebär regeringens förslag att användningsområdet dels utökas till att inte enbart omfatta bostäder, dels begränsas till att inte omfatta sådana bostäder som finns i byggnader som till övervägande del innehåller annat än bostäder. ska vid sin prövning bedöma om en byggnad är ett sådant bostadshus som omfattas av regelverket eller inte. Om nämnden bedömer att bostadshuset inte är ett sådant som ett certifierat byggprojekteringsföretag kan användas för, innebär det att nämnden prövar förutsättningarna för bygglov som om ett sådant företag inte har Frågan om användningsområdet bör ingå i den utvärdering av regelverket som beskrivs nedan. Regeringen anser, till skillnad från bl.a. i och , att förslagen inte bör begränsas till att gälla enbart för serietillverkade hus. I likhet med vad som anförs i rapporten samt av remissinstanserna Swedac, Fastighetsägarna och IQ Samhällsbyggnad, menar regeringen att ett system med certifierade bygg- projekteringsföretag med fördel kan tillämpas för även annan nybyggnad av bostadshus än för sådana som är serietillverkade. Som framgår ovan i avsnitt 5.1 har de allra flesta byggaktörer standardiserade inslag, även om det är de aktörer som har en hög grad av prefabricering och som är verksamma i flera kommuner som kan tänkas ha störst problem med kommunernas olika tolkningar av byggreglerna. regeringen i bedömningen i rapporten att det är problematiskt att objektivt avgöra var gränsen går mellan serietillverkade hus och andra hus och att det i praktiken kan vara den som uppför huset, dvs. byggherren, som avgör Det är med den utgångspunkten svårt att begränsa förslagen på ett sätt som inte riskerar att exkludera andra som kan dra stor nytta av systemet. Däremot föreslår regeringen, enligt vad som redogörs för nedan, andra begränsningar av förslagen i rapporten som i likhet med vad bl.a. Astma- och vill uppnå innebär att förändringarna i bygg- processen inte gäller generellt, utan endast gäller för sådana projekt där ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts. Att ett certifierat byggprojekteringsföretag kan anlitas för projektering av nybyggnad av bostadshus innebär att projekteringen kan avse antingen uppförande av ett nytt hus eller flyttning av ett befintligt hus. kan däremot inte utnyttja möjligheten att anlita ett sådant företag för ändringsåtgärder av befintliga bostadshus. i rapporten att det är en lämplig avgränsning. Flyttning av en byggnad kräver oftast bygglov till skillnad från ändring av en byggnad. innebär flyttning normalt sett en enklare bedömning av kravnivån jämfört med ändring av en byggnad, särskilt i förhållande till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning. Därutöver bedömer regeringen att sådana bostadsprojekt med hög grad av standardisering som förslagen ytterst syftar till att främja, huvudsakligen avser nybyggnation och inte ändringar av byggnader. Enligt regeringen är det vidare en fördel att flyttning av bostadshus omfattas, eftersom det medför att sådana modulbostäder som lätt kan flyttas mellan olika platser omfattas av systemet. När ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen ska kraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet inte prövas av i bygglovet Införande av ett system med certifierade byggprojekteringsföretag förutsätter enligt förslaget i rapporten att de utformningskrav som ska omfattas av certifieringen i stället blir tekniska egenskapskrav som ska prövas samlat med övriga tekniska egenskapskrav i byggprocessen. De utformningskrav som är aktuella är kraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet. I rapporten föreslås att ändringen ska gälla för allt byggande och inte enbart för sådana ärenden där ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts. Genom att flytta prövningen av dessa krav från bygglovsskedet till byggprocessen ändras prövningens karaktär. Genom ett bygglov sker en prövning av om kraven uppfylls medan prövningen som sker inför ett startbesked avser om kraven kan antas uppfyllas. I rapporten bedöms ändringen vara nödvändig för att undvika att privata företag utövar myndighetsutövning i delar av bygglovsprövningen. Dessutom framhålls det i rapporten att det är en fördel att kraven kan bedömas samlat och att gränsdragningsproblem gällande vilka delar av kraven som ska prövas vid lov respektive startbesked kan undvikas. Enligt rapporten renodlar förslagen byggherreansvaret, eftersom det är byggherren som har ansvar för att de krav som gäller enligt plan- och byggregelverket uppfylls. Den prövning som sker genom bygglovet innebär att i efterhand inte kan angripa eventuella felaktigheter genom tillsyn. En ändring av prövningens karaktär öppnar upp för en sådan möjlighet. Enligt rapporten är en konsekvens av förslagen att det kan finnas en risk för att en byggnad inte blir tillgänglig om avsteg från kraven inte uppmärksammas förrän byggnaden är färdigställd och det inte är rimligt att åtgärda avstegen i efterhand. Många av de remissinstanser som avstyrker förslagen i rapporten i sin helhet, däribland Myndigheten för delaktighet och Lika Unika, är kritiska till att utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet föreslås bli tekniska egenskapskrav, och att ändringen föreslås gälla för alla ärenden och inte enbart i de lovärenden där ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen. Liknande synpunkter framförs även av remissinstanser som är positiva till förslagen i stort, som exempelvis kommun. Regeringen kan se att det finns vissa fördelar med att låta utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet bli tekniska egenskapskrav. Regeringen anser dock, i likhet med bl.a. Myndigheten för delaktighet och kommun, att de skäl som låg till grund för att kraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet blev utformningskrav i samband med att trädde i kraft kvarstår (se prop. 2009/10:170 Del 1, s. 256–258). 2021/22:212 rapporten bedömer regeringen att utformningskraven inte bör ändras och att ändringarna i regelverket bör begränsas till de ärenden där ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen. tidiga kontroll av utformningskraven bör alltså bibehållas i alla ärenden där ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts. I de fall byggherren har valt att anlita ett certifierat byggprojekteringsföretag bör prövning inför beslut om bygglov inte omfatta kraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet. ska i de fallen alltså inte beakta kraven i sin prövning, och kan därmed inte neka ett bygglov även om nämnden skulle anse att kraven inte är uppfyllda. Resultatet av regeringens förslag blir detsamma som rapportens i de fall ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts, dvs. att det endast är det certifierade byggprojekteringsföretaget som bedömer om kraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet är uppfyllda. Den stora skillnaden är att bygglovsprocessen behålls oförändrad för sådana byggprojekt där ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts för projekteringen. Regeringens förslag är utformat på ett sådant sätt att certifierade byggprojekteringsföretag inte utövar myndighetsutövning. Regeringens förslag innebär, liksom i och Lagrådet påtalar, att talerättsberättigade vid ett överklagande av bygglov i de fall där ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts inte med framgång kommer att kunna åberopa att utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet inte uppfylls, eftersom de kraven inte har prövats i bygglovet. Det står dock vem som helst fritt att göra en tillsynsanmälan till och framföra sådana invändningar. Det behövs ingen upplysningsskyldighet för i bygglovsskedet I rapporten föreslås att ska få en upplysningsskyldighet gentemot sökanden, om det av underlaget i lovärendet uppenbart framgår att de tekniska egenskapskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet inte kan antas bli uppfyllda och därmed inte kommer att kunna ge startbesked. Enligt rapporten är syftet med upplysningen att de sökande som inte har använt ett certifierat byggprojekteringsföretag i ett tidigt stadium ska få information om eventuella hinder som kan uppstå inför beslut om startbesked, för att minska risken för att en byggherre nekas startbesked efter att ha fått ett bygglov. Några kommuner, bl.a. , menar att en upplysningsskyldighet innebär att ändå måste granska kravuppfyllnaden. Med regeringens förslag, som innebär att lovprövningen kommer att vara oförändrad i de fall ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts, behövs enligt regeringens bedömning inte någon sådan upplysning. När ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen ska de tekniska egenskapskraven inte prövas av i startbeskedet Enligt förslagen i rapporten ska de tekniska egenskapskraven antas komma att uppfyllas om ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen, utan att ska göra någon egen bedömning av kraven. De bedömningar som företaget har gjort och som redovisas i projekteringshandlingarna ska enligt förslagen i rapporten godtas av i samband med startbeskedet. Några remissinstanser, bl.a. kommun, anser att det är problematiskt att en byggnadsnämnd ska tvingas godta en felaktig projektering i startbeskedet och inte ska kunna vägra startbesked i uppenbara fall. Även regeringen ser problem med att föreskriva att kraven ska antas vara uppfyllda om ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts, eftersom det kan uppfattas som att tvingas göra en bedömning som den eventuellt inte står bakom. Mot bakgrund av rapportens beskrivning av förslaget, att inte ska göra någon egen bedömning av kraven, menar regeringen att det av författningstexten i stället bör framgå att inte ska pröva kraven inför startbeskedet när ett sådan företag har använts vid projekteringen. ska alltså inte bedöma kraven, vilket medför att nämnden inte kan neka ett startbesked även om nämnden skulle anse att åtgärden inte kan antas uppfylla kraven. En byggherre som använder ett certifierat byggprojekteringsföretag för projekteringen hindras därmed inte från att påbörja åtgärden, även om skulle ha en annan uppfattning i frågan om de tekniska egenskapskraven kan antas vara uppfyllda eller inte. Enligt regeringens bedömning bör det förtydligas att utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet inte heller ska prövas inför ett beslut om startbesked när ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts och kraven inte har prövats i ett bygglov. Byggherren ska i ansökan om bygglov och vid det tekniska samrådet uppge vilket certifierat byggprojekteringsföretag som har använts för projekteringen Enligt förslagen i rapporten ska byggherren senast vid det tekniska samrådet anmäla att ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts. En följd av regeringens förslag är att redan i samband med ansökan om bygglov behöver få reda på om ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen. Enligt regeringen bör en byggherre som har använt ett sådant företag och därför vill att inte ska pröva de krav som företaget redan bedömt, i ansökan om bygglov uppge vilket certifierat byggprojekteringsföretag som har använts. Detta är även i linje med vad och Föreningen anför. Följden av att en byggherre inte lämnar någon sådan uppgift blir att prövar åtgärden som om ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts. Enligt regeringens bedömning behöver motsvarande uppgift även lämnas inför startbeskedet. Skälen för det är att det kan gå mellan bygglov och startbesked, exempelvis när ett bygglov överklagas, och att det står en byggherre fritt att använda sig av ett certifierat byggprojekteringsföretag inför bygglovet men inte inför startbeskedet eller tvärt om, samt att byta företag mellan beslutet om bygglov och startbesked. Regeringen instämmer i bedömningen i rapporten att det är lämpligt att uppgifterna ges senast vid det tekniska samrådet, dvs. 2021/22:212 startbesked. Det underlättar för och byggherren att diskutera projektets förutsättningar och planera det fortsatta arbetet. Om flera tekniska samråd hålls lämnas uppgiften lämpligen vid det inledande tekniska samrådet. Om en byggnad ska uppföras i flera etapper kan uppgiften omfatta samtliga etapper eller en specifik etapp. Vad som är mest lämpligt är upp till byggherren att avgöra. För vissa enklare åtgärder där det inte ställs krav på kontrollansvarig krävs inget tekniskt samråd om bedömer att samrådet är uppenbart obehövligt och byggherren inte begärt ett samråd. Om byggherren vill använda sig av ett certifierat byggprojekteringsföretag för sådana åtgärder kan byggherren själv begära ett samråd och i samband med detta ange att den använder sig av ett sådant företag och vilket företag det är. Regeringen instämmer därför i bedömningen i rapporten att det inte behövs någon särskild reglering för de åtgärder som i normalfallet inte kräver ett tekniskt samråd. Enligt förslagen i rapporten ska uppgiften om att ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts anmälas till . Eftersom begreppet anmälan kan sammanblandas med den s.k. bygganmälan, anser regeringen att det av författningstexten endast bör framgå att byggherren ska uppge vilket företag som har använts. Ändringen bör ses som en rent språklig ändring eftersom det varken i regeringens förslag eller i rapporten ställs några formkrav för uppgiften. I fråga om vilket övrigt underlag som byggherren måste lämna in till när ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts, menar regeringen, till skillnad från kommun, att det inte kommer uppstå gränsdragningsproblem och meningsskiljaktigheter mellan byggherren och nämnden i någon stor omfattning. Eftersom inte ska göra någon prövning av utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet i beslutet om bygglov och inte heller någon prövning av de tekniska egenskapskraven i beslutet om startbesked, behöver det varken framgå av de ritningar, beskrivningar m.m. som ansökan om lov ska innehålla eller de tekniska handlingar som byggherren senast vid det tekniska samrådet ska lämna in till hur kraven ska uppfyllas. Detta hindrar dock inte nämnden från att kunna begära in det underlag som krävs för att exempelvis kunna fastställa kontrollplanen i startbeskedet, utöva kontroll och tillsyn i byggskedet, hålla slutsamråd, bedöma om förutsättningarna för slutbesked är uppfyllda samt utöva tillsyn i efterhand. En annan sak är att det måste finnas ett tillräckligt detaljerat underlag i form av exempelvis ritningar och andra tekniska handlingar för att det certifierade byggprojekteringsföretaget ska kunna bedöma om kraven som omfattas av certifieringen är uppfyllda. Att sådana handlingar finns ska dock inte kontrolleras av . I sammanhanget bör framhållas att de närmare krav som kommer att ställas på de certifierade byggprojekteringsföretagen kommer att framgå av certifieringsordningen och att revision i form av stickprovskontroll kommer att utövas av det ackrediterade certifieringsorganet (se avsnitt 7). ska kontrollera att ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen I de fall byggherren uppger att ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen behöver detta kontrolleras av kommunen, eftersom det bara är när ett sådant företag har använts som nämnden inte Prop. 2021/22:212 ska pröva utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet respektive de tekniska egenskapskraven. I rapporten har inte den kontroll som ska ske beskrivits närmare och anser att ansvar är oklart i det avseendet. Enligt regeringen bör kontrollera att de uppgifter som har lämnats av byggherren i ansökan om lov och vid det tekniska samrådet stämmer. bör alltså kontrollera att det företag som uppges ha utfört projekteringen var certifierat för projekteringen. Nämnden bör i normalfallet kunna utgå från att företaget som har använts är certifierat om byggherren uppger det. Om vid en kontroll upptäcker att företaget inte är certifierat blir följden att nämnden prövar förutsättningarna för bygglov och startbesked som om ett sådant företag inte har använts. Följden av att nämnden inte upptäcker att en byggherre har lämnat felaktiga uppgifter är att utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven inte ingår i prövningen och att nämnden kan återkomma med tillsyn för att pröva om kraven är uppfyllda. Det får därmed anses ligga i byggherrens intresse att i förväg kontrollera att företaget är certifierat. Ett certifierat byggprojekteringsföretag ska bedöma samtliga krav som omfattas av certifieringen Ett certifierat byggprojekteringsföretag ska bedöma samtliga krav som omfattas av certifieringen (se avsnitt 7). Det innebär att det inte finns någon möjlighet att avgränsa bedömningen, exempelvis utifrån byggherrens faktiska behov, eller fördela bedömningen mellan olika certifierade företag i samma skede av processen. Enligt regeringens bedömning är det, i likhet med vad bl.a. , juridiska fakulteten, samt och kommuner framför, positivt att bedömningen ska omfatta hela projekteringen och inte enbart delar av den. Att ett certifierat byggprojekteringsföretag ska bedöma samtliga krav som omfattas av certifieringen innebär även, vilket bl.a. anser bör tydliggöras, att sådana krav som är platsspecifika ska bedömas. Det kan exempelvis röra sig om krav som är beroende av omgivningen och byggnadens placering, såsom bullerskydd, ventilation och olika klimatzoners krav på snölaster. Projekteringen ska alltså anpassas till de förutsättningar som gäller för varje enskild plats, även om byggnaden är avsedd att uppföras på flera platser. framtagna projekteringshandlingar kommer att kunna återanvändas och företagets arbetsinsats kan koncentreras till de delar av byggnaden som behöver anpassas till den nya platsen. Att samtliga krav som omfattas av certifieringen ska bedömas av ett certifierat byggprojekteringsföretag innebär att företaget behöver ha nödvändig kompetens inom samtliga dessa områden. Att sådan kompetens finns säkerställs genom de krav på särskild kunskap, erfarenhet och certifiering som ställs på företagen (se avsnitt 7). 2021/22:212 Avvikelser från kraven kan inte medges om ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen får i enskilda fall medge mindre avvikelser från bl.a. kraven i byggregler om det finns särskilda skäl, byggnadsprojektet ändå kan antas bli tekniskt tillfredsställande och det inte finns någon avsevärd olägenhet (avsnitt 1:21 BBR, jfr även prop. 2009/10:170 Del 1, s. 312). Regeringens förslag innebär att inte ska pröva de krav som redan har bedömts av ett certifierat byggprojekteringsföretag, varken inför beslut om bygglov eller startbesked, om ett sådant företag har använts för projekteringen. Eftersom inte gör någon bedömning av kravuppfyllnaden kan den heller inte göra någon bedömning av om det föreligger en sådan avvikelse som kan medges enligt byggreglerna. Avvikelser från kraven kan därför inte medges om ett certifierat byggprojekteringsföretaget har använts för projekteringen. Systemet är frivilligt och innebär ingen förändring i byggherreansvaret Det ska vara frivilligt för en byggherre att använda sig av ett certifierat byggprojekteringsföretag för projekteringen vid nybyggnad av bostadshus. Det ska alltså ses som ett komplement till dagens system. Det bör vara upp till byggherren att bedöma om det är lämpligt att använda sig av möjligheten att låta ett sådant företag utföra projekteringen och därmed inte få bedömning av vissa utformningskrav och de tekniska egenskapskraven i förväg. En byggherre kan exempelvis välja att i lovskedet inte uppge att ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen för att få en fråga gällande ett utformningskrav på ändamålsenlighet eller tillgänglighet prövad i ett överklagbart beslut i ett så tidigt skede som möjligt. En sådan användning av systemet kan inte antas bli vanligt förekommande eftersom byggherren då inte fullt ut får del av fördelarna med att använda sig av ett certifierat byggprojekteringsföretag. Förslagen innebär inte någon förändring i det s.k. byggherreansvaret. Byggherren kommer även fortsättningsvis ha det yttersta ansvaret för att kraven uppfylls, oavsett om ett certifierat byggprojekteringsföretag anlitas eller inte. Regeringen håller därför inte med om att förslagen innebär att ett större ansvar och större kostnader läggs på byggherren. Det är upp till byggherren om denne vill anlita eller själv certifiera sig som ett certifierat byggprojekteringsföretag för att begränsa omfattningen av prövning inför bygglov och startbesked. Om en byggherre väljer att anlita ett certifierat byggprojekteringsföretag får företaget ett civilrättsligt ansvar gentemot byggherren. har företaget ett offentligrättsligt ansvar i relation till certifieringsordningen att följa villkoren för certifieringen. Företaget övertar dock inte byggherrens offentligrättsliga ansvar för uppfyllandet av samhällets krav. Enligt regeringen innebär förslagen att byggherrens ansvar för att uppfylla kraven tydliggörs. En oförändrad tillsyn möjliggör fortsatt offentlig kontroll Förslagen innebär inte någon försvagning av kommunens kontroll i byggskedet eller kommunens tillsyn i övrigt. Förslagen påverkar varken de delar i byggprocessen som rör kontrollansvarig, kontrollplan eller certifierad sakkunnigs roll enligt kontrollplanen. Inte heller påverkas prövning inför slutbesked eller nämndens möjligheter till ingripanden med förelägganden och förbud under byggprocessen eller i efterhand enligt 11 kap. . har alltså kvar möjligheten att kontrollera och bedöma om en byggnad uppfyller kraven, även om projekteringen har utförts av ett certifierat byggprojekteringsföretag. Många remissinstanser, bl.a. i , kommun och , menar att förslagen inte minskar olikheterna i tolkningen av byggreglerna utan endast förskjuter problemet till ett senare skede. Rättelse i efterhand är både krångligare och dyrare för byggherrar och kommuner samt kan leda till förseningar och osäkerhet i fråga om när byggnaden får tas i bruk. Vid tillsyn är det dessutom nämnden som ska visa att kraven inte är uppfyllda, vilket är en skillnad mot när kraven prövas av nämnden inför bygglov respektive startbesked. En bärande del av förslagen är, enligt regeringen, att byggherren får ta ett större ansvar för kontrollen av att regelverket uppfylls. Detta innebär att byggandet i än större omfattning sker på byggherrens egen risk, om det i efterhand visar sig att projekteringen inte uppfyller kraven. Regeringen bedömer att en byggherre, med stöd av de kvalificerade bedömningar som har gjorts av det certifierade byggprojekteringsföretaget och de kontrollpunkter som byggherren för en dialog med om, har goda förutsättningar att bedöma riskerna och driva sina byggprocesser efter sådana överväganden. Regeringen instämmer i bedömningen i rapporten att byggnadsnämndernas övriga kontroll och tillsyn i byggskedet och i efterhand trots det behövs och ska kvarstå även när projekteringen har utförts av ett certifierat byggprojekteringsföretag. Regeringen bedömer dock att förslagen inte kommer att öka byggnadsnämndernas tillsyn mer än marginellt och att byggherren i hög utsträckning därför inte kommer att drabbas av stopp i byggprocessen. Regeringen håller inte med bl.a. i län, DHR, Förbundet delaktighet och jämlikhet, Lika Unika och om att det finns en risk för att fler bostäder inte kommer att uppfylla kraven på bl.a. tillgänglighet och säkerhet vid användning och i händelse av brand.