prop · H903133 · 2022-03-01 00:00:00 — Regleringen skiljer sig i detta avseende från regleringen i . 14 § Egendom som har använts som hjälpmedel vid brott enligt denna lag får för- förverkad, om det behövs för att förebygga brott eller om det finns andra sär- skilda skäl. 1.egendom som har varit avsedd att användas som hjälpmedel vid brott enligt denna lag, om brottet har fullbordats eller om förfarandet har utgjort ett straffbart försök eller en straffbar förberedelse eller stämpling, och 2.egendom som någon har tagit befattning med på ett sätt som utgör brott enligt denna lag. I stället för egendomen får dess värde förklaras förverkat. I 36 kap. 5 § finns bestämmelser om hos vem förverkande får ske. Paragrafen innehåller särskilda bestämmelser för vad som ska gälla i fråga om förverkande av dels egendom som använts som hjälpmedel eller varit avsedd att användas som hjälpmedel vid brott enligt lagen, dels egendom som någon tagit befattning med på ett sätt som utgör brott enligt lagen. Den ersätter liknande reglering i 7 § lagen om straff för terroristbrott. Övervägandena finns i avsnitt 11. En förutsättning för att egendom som använts som hjälpmedel vid brott enligt lagen ska få förverkas är enligt första stycket första meningen att det behövs för att förebygga brott eller att det finns andra särskilda skäl. uttrycket förebygga brott avses att förebygga vilket brott som helst oavsett i vilken författning straffbestämmelsen finns. får enligt första stycket punkt 1 även egendom som har varit avsedd att användas som hjälpmedel vid brott enligt lagen förverkas. förutsättning är i det fallet att brottet har fullbordats eller att förfarandet har utgjort ett straffbart försök eller en straffbar förberedelse eller stämp- När det gäller dessa typer av egendom är paragrafen utformad i över- ensstämmelse med och har samma tillämpningsområde som 36 kap. 2 § första stycket (jfr prop. 2002/03:38 s. 93). Enligt första stycket punkt 2 får egendom som någon har tagit befattning med på ett sätt som utgör brott enligt lagen förverkas. sådan egendom kan nämnas vapen, ammunition, brandfarliga eller explo- siva varor eller transportmedel som någon tagit befattning med för en terroristorganisation enligt 5 §. Av andra stycket följer att, utöver sakförverkande enligt första stycket, även värdeförverkande kan komma i fråga. Se kommentaren till 13 §. Genom hänvisningen i tredje stycket ges en upplysning om att brotts- balkens regler om hos vem förverkande får ske är tillämpliga på förverk- ande enligt paragrafen. 15 § Egendom i form av pengar, en fordran eller en annan rättighet som skäligen kan antas vara föremål för brott som avses i 6 § eller försök till sådant brott får tas i beslag (penningbeslag). I stället för egendomen får motsvarande värde tas i Penningbeslag får beslutas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat Paragrafen innehåller bestämmelser om penningbeslag. liknande reglering i 8 § finansieringslagen. Övervägandena finns i avsnitt Första stycket anger att penningbeslag får ske av pengar, en fordran eller en annan rättighet som skäligen kan antas vara föremål för finansiering av terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet eller försök till sådant brott. Med pengar avses kontanter i form av sedlar och mynt liksom elektroniska pengar enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar. eller en annan rättighet avses i detta sammanhang sådant som kontobehåll- ningar, aktiedepåer eller liknande som kan finnas hos t.ex. en bank eller annan verksamhetsutövare enligt lagen (2017:630) om åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism (penningtvättslagen). (Jfr prop. 2013/14:121 s. 2021/22:133 Penningbeslag utgör ett straffprocessuellt tvångsmedel och en första förutsättning för att besluta om det är, på samma sätt som när det gäller beslag enligt , att förundersökning pågår eller inleds (jfr 23 kap. 16 § första stycket ). För att penningbeslag ska få beslutas måste det skäligen kunna antas att egendomen är föremål för finansiering av terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet eller försök till sådant brott enligt 11 §. Misstanken ska alltså kunna knytas till egen- domen. Misstanken kan t.ex. ha uppstått på grund av en eller flera rapport- er om misstänkta transaktioner enligt 4 kap. 3 § penningtvättslagen och penningbeslaget kan, men måste inte, ha föregåtts av att egendomen varit belagd med dispositionsförbud enligt 4 kap. 11 § penningtvättslagen. Där- emot finns det inte något krav på att det ska finnas en misstänkt person identifierad eller att egendomen ska ägas eller innehas av en sådan person. (Jfr prop. 2013/14:121 s. Av andra stycket framgår att en proportionalitetsbedömning ska göras. Bestämmelsen är utformad på samma sätt som motsvarande regler om tvångsmedel i 27 kap. . Egendom får således tas i pen- ningbeslag endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som den innebär för den misstänkte eller något annat motstående intresse. Vid denna bedömning bör hänsyn tas till omständigheter som egendomens värde, hur stark brottsmisstanken är, hur stor risken är för att egendomen undanskaffas om beslut inte fattas och vilken skada penning- beslaget skulle kunna förorsaka egendomens ägare eller den som förfogar över egendomen. Endast om åtgärden står i proportion till de motstående intressena får den beslutas. (Jfr prop. 2013/14:121 s. 16 § Undersökningsledaren eller åklagaren beslutar om penningbeslag. Penning- beslag får avse endast sådan egendom som finns tillgänglig. Avser penningbeslaget en fordran eller en annan rättighet, ska gäldenären eller någon annan förpliktad meddelas förbud att fullgöra sin förpliktelse till någon annan än . För penningbeslag gäller i övrigt bestämmelserna om beslag i . I paragrafen finns närmare bestämmelser om penningbeslag. Den ersätter liknande reglering i 9 § finansieringslagen. Övervägandena finns i avsnitt 12. Av första stycket framgår vem som får besluta om penningbeslag, nämligen åklagaren eller den som är undersökningsledare. Ett sådant be- slut fattas normalt av åklagare. Vidare framgår att penningbeslag endast får avse egendom som finns tillgänglig. Med detta avses att egendomen ska vara identifierad och tillgänglig för beslag hos t.ex. en sådan verksam- hetsutövare som avses i penningtvättslagen. Bestämmelsen ger alltså inte någon befogenhet att söka efter egendom som skulle kunna tas i penning- beslag eller att besluta om penningbeslag av egendom som inte är, men kan komma att bli, tillgänglig för beslag. Sådan egendom som avses i lagen kan, i form av pengar eller ett penningvärde som är föremål för en trans- aktion eller ett kontotillgodohavande, finnas hos en verksamhetsutövare som avses i penningtvättslagen. Eftersom penningbeslag torde aktualiseras framför allt i samband med ett dispositionsförbud torde det i de flesta fall röra sig om egendom som finns hos en verksamhetsutövare. det inte uteslutas att penningbeslag kan bli aktuellt även då egendomen finns hos någon som inte omfattas av penningtvättslagen. (Jfr prop. 2021/22:133 2013/14:121 s. Av andra stycket framgår att om penningbeslaget avser en fordran eller en annan rättighet, t.ex. ett banktillgodohavande eller värdepapper på ett värdepapperskonto, ska gäldenären förbjudas att fullgöra sin förpliktelse till någon annan än . Den som medvetet bryter mot ett sådant förbud kan straffas för överträdelse av myndighets bud enligt 17 kap. 13 § . (Jfr prop. 2013/14:121 s. Av tredje stycket följer att regler om beslag gäller i övrigt. Genom hänvisningen klargörs att reglerna i 27 kap. rättegångs- balken är tillämpliga i den mån avvikande regler inte finns i lagen. Det innebär t.ex. att den som drabbats av ett penningbeslag har rätt att begära rättens prövning av beslaget. (Jfr prop. 2013/14:121 s. 1.Denna lag träder i kraft . a)lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, b)lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, c)lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbild- ning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet. Enligt punkt 1 träder lagen i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 19. Punkt 2 innebär att finansieringslagen, lagen om straff för terroristbrott och rekryteringslagen upphävs genom den nya lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5. 21.2Förslaget till lag om ändring i 3§ Svensk domstol är i följande fall behörig att döma över brott som har begåtts utanför : Brott som har begåtts a) ombord på ett svenskt fartyg, b) ombord på ett svenskt luftfartyg, c) i tjänsten av befälhavaren eller någon annan som tillhörde besättningen på ett svenskt fartyg eller luftfartyg, eller d) på en inrättning som med stöd av lag har tillkommit i ekonomiska zon eller på Brott som har begåtts a) av någon som vid gärningstillfället var svensk medborgare eller hade hemvist i b) av någon som när åtal väcks för brottet är svensk medborgare eller har hemvist i c) av någon som finns i och det på brottet enligt svensk rätt kan följa fängelse i mer än , eller d) i utövningen näringsverksamhet och det är fråga om givande av muta, grovt givande av muta eller handel med inflytande enligt 10 kap. 5 d § 2. Brott som har riktat sig mot a) en svensk medborgare eller någon som har hemvist i , eller b) en svensk juridisk person. verksamhet eller annat av rättsordningen särskilt skyddat svenskt intresse, eller b) begåtts i utövningen av tjänst eller uppdrag som innefattar svensk allmän ställning. Brott som har begåtts av någon som befinner sig i , om a) en annan stat har begärt att lagföringen för brottet ska överföras till , b) en begäran från en annan stat om utlämning eller överlämnande för brottet har lämnats utan bifall, eller c) brottet omfattas av en internationell över- enskommelse eller annan förpliktelse som är bindande för och enligt vilken det finns skyldighet att utan undantag pröva frågan om åtal om den misstänkte inte utlämnas eller överlämnas. a) avses i lagen (2014:406) om straff för vissa internationella brott, dock inte aggressions- brott enligt 11 a § eller försök, förberedelse eller stämpling till eller underlåtenhet att avslöja eller förhindra sådant brott, b) avses i 13 kap. 5 a § (kapning och sjö- eller luftfartssabotage) eller försök till sådana brott, eller försök till sådant brott, d) avses i 15 kap. 4 b § (osann eller ovarsam utsaga inför en internationell domstol), e) avses i 16 kap. 5 § (uppvigling) och som bestått i en omedelbar och offentlig upp- maning till att begå folkmord, eller som avses i annan lag och begås med sådant uppsåt som avses i 12 § terroristbrotts- domstolens rättskipning, eller h) omfattas av tortyrbegreppet enligt artikel 1 mot tortyr och annan grym, Prop. 2021/22:133 omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller försök till sådant brott. I paragrafen regleras behörighet för svensk domstol att döma över brott som begåtts utomlands. Övervägandena finns i avsnitt 15. Punkt 6 f utvidgas så att den omfattar samtliga brott enligt terrorist- brottslagen samt brott enligt någon annan lag som begås med sådant uppsåt som avses i straffskärpningsgrunden i 12 § terroristbrottslagen. De brott som omfattas av bestämmelsen kan lagföras i svensk domstol oavsett var brottet begås eller av vem (universell jurisdiktion). Med brott enligt terroristbrottslagen avses även sådana osjälvständiga brott som om- fattas av straffansvar enligt lagen, t.ex. försök, förberedelse och stämpling till samt underlåtenhet att avslöja eller förhindra terroristbrott. De brott enligt annan lag som omfattas genom hänvisning till 12 § samma lag är sådana brott som begåtts med uppsåt att främja brott enligt 4–10 §§ terror- istbrottslagen. 4 § Särskilda bestämmelser om svensk domstols behörighet att döma över vissa brott som har begåtts utanför finns i 1.29 kap. 13 § , 2.14 § lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, 3.10 kap. 10 § lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, 4.5 § lagen (1982:963) om rymdverksamhet, 5.51 a § jaktlagen (1987:259), 6.17 § lagen (1992:1140) om ekonomiska zon, 7.49 § fiskelagen (1993:787), 8.5 § lagen (1995:732) om skydd för gravfriden vid vraket efter passagerar- fartyget , 9.13 kap. 11 § luftfartslagen (2010:500), 10.17 kap. 2 § radio- och tv-lagen (2010:696), 11.2 § lagen (2012:179) om straff för olovlig befattning med kluster- ammunition, och 12.17 § lagen (2014:406) om straff för vissa internationella brott. Paragrafen innehåller en upplysning om att det i annan lagstiftning finns särskilda bestämmelser om svensk domstols behörighet att döma över vissa brott som har begåtts utanför . Övervägandena finns i avsnitt 15. Som en följd av att lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, lagen (2003:148) om straff för terrorist- brott och lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brotts- lighet upphävs så tas hänvisningarna till de lagarna bort i punkt 9 och 10. Som en följd av detta justeras numreringen på övriga efterföljande hänvis- ningar på sätt som framgår av paragrafen. 2 § Bestämmelserna i detta kapitel om bortfallande av påföljd gäller inte för 1. mord eller dråp enligt 3 kap. 1 eller 2 §, 2. våldtäkt eller grov våldtäkt enligt 6 kap. 1 § första eller tredje stycket, om brottet begåtts mot en person som inte fyllt , 2021/22:133 3. våldtäkt mot barn eller grov våldtäkt mot barn enligt 6 kap. 4 §, 4.brott enligt 2 § första eller tredje stycket lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor, om brottet begåtts mot en person som inte fyllt , 5.folkmord, brott mot mänskligheten, grov krigsförbrytelse eller aggressions- brott enligt 1, 2, 11 eller 11 a § lagen (2014:406) om straff för vissa internationella brott, 6.terroristbrott enligt 4 § terroristbrottslagen (2022:000) som inte är mindre grovt, eller 7.försök till brott som avses i 1, 5 eller 6. Har någon begått brott som avses i första stycket innan han eller hon fyllt , gäller dock bestämmelserna om bortfallande av påföljd i detta kapitel. I paragrafen undantas vissa uppräknade brott från preskription. Övervägandena finns i avsnitt 16. I första stycket utvidgas punkt 6 så att samtliga terroristbrott, förutom när brottet är mindre grovt, undantas från preskription. Av punkt 7 följer att försök till sådana brott inte heller preskriberas. Detsamma gäller med- verkan till sådana terroristbrott och försök till terroristbrott som är undan- tagna från preskription. Det följer av att bestämmelsen om anstiftan och medhjälp i 23 kap. 4 § är tillämplig. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 35 kap. 2 § första stycket i den nya lydelsen tillämpas även på brott som har begåtts före ikraftträdandet, om inte möjligheten att döma till påföljd har bortfallit enligt äldre bestämmelser. Enligt punkt 1 träder lagen i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 19. Av bestämmelsen i punkt 2 framgår att 35 kap. 2 § första stycket ska tillämpas även på brott som har begåtts före ikraftträdandet, om inte möj- ligheten att döma till påföljd har bortfallit enligt äldre be- stämmelser. De nya bestämmelserna om avskaffad preskription ges alltså retroaktiv verkan förutsatt att brottet i fråga inte är preskriberat vid lagens ikraftträdande. 21.3Förslaget till lag om ändring i 18 § Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation innebär att meddelanden, som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress, i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av innehållet i meddelandet. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får användas vid en förunder- sökning om 1.brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2.sabotage eller grovt sabotage enligt 13 kap. 4 eller 5 § , 3.mordbrand, grov mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, kapning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplatssabotage enligt 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § brotts- balken, om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 4. uppror, väpnat hot mot laglig ordning eller brott mot medborgerlig frihet Prop. 2021/22:133 enligt 18 kap. 1, 3 eller 5 § , 5.högförräderi, krigsanstiftan, spioneri, grovt spioneri, obehörig befattning med hemlig uppgift, grov obehörig befattning med hemlig uppgift eller olovlig under- rättelseverksamhet mot , mot främmande makt eller mot person enligt 19 kap. 1, 2, 5, 6, 7, 8, 10, 10 a eller 10 b § , 6.företagsspioneri enligt 26 § lagen (2018:558) om företagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning, 7.terroristbrott, samröre med en terroristorganisation, finansiering av terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, offentlig uppmaning till terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, rekrytering till terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet, utbildning för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet eller resa för terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet enligt 4, 5, 6, 7, 8, 9 eller 10 § terroristbrotts- lagen (2022:000), 8.försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 1–7, om en sådan gärning är belagd med straff, eller 9.annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse . Ett tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation ger också rätt att vidta åtgärder som anges i 19 §. Paragrafen innehåller en definition av tvångsmedlet hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation samt en uppräkning av vid vilka brott tvångs- medlet får användas. Övervägandena finns i avsnitt 17. I andra stycket ändras hänvisningar i punkt 7. Ändringen görs till följd av att lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall (finansieringslagen), lagen (2003:148) om straff för terroristbrott och lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, re- krytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvar- lig brottslighet (rekryteringslagen) upphävs och ersätts av en ny terrorist- brottslag. I och med att de aktuella paragraferna i den nya terroristbrotts- lagen har ett delvis annat innehåll jämfört med liknande reglering i tidigare lagstiftning så förändras tillämpningsområdet för förevarande paragraf i motsvarande mån (jfr författningskommentaren till de aktuella para- graferna i den nya terroristbrottslagen). 33 § Om det gäller sekretess enligt 15 kap. 1 eller 2 §, 18 kap. 1, 2 eller 3 § eller 35 kap. 1 eller 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) för uppgifter som avses i 32 §, ska en underrättelse enligt 31 § skjutas upp till dess att sekretess inte längre gäller. Om det på grund av sekretess inte har kunnat lämnas någon underrättelse från det att förundersökningen avslutades, behöver underrättelsen inte lämnas. En underrättelse enligt 31 § ska inte lämnas, om förundersökningen angår 1.brott som avses i 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 2.brott som avses i 13 kap. 4 eller 5 § , 3.brott som avses i 18 kap. 1, 3, 5 eller 6 § eller 19 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 10 a, 10 b, 12 eller 13 § , 4.brott som avses i 3 eller 4 kap. , om brottet är av det slag som anges i 18 kap. 2 § eller 19 kap. 11 § samma balk, 5.brott som avses i 26 § lagen (2018:558) om företagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av 2021/22:133 en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning, 6.brott som avses i 4, 5, 6, 7, 8, 9 eller 10 § terroristbrottslagen (2022:000), 7.försök, förberedelse eller stämpling till brott som anges i 1–6 eller under- låtenhet att avslöja sådant brott, om gärningen är belagd med straff. Paragrafen reglerar i vilka fall en underrättelse enligt 31 §, som innehåller bestämmelser om underrättelse när ett hemligt tvångsmedel har använts, får skjutas upp eller underlåtas. Övervägandena finns i avsnitt 17. I tredje stycket ändras hänvisningar i punkt 6. Ändringen görs till följd av att finansieringslagen, lagen om straff för terroristbrott och rekryter- ingslagen upphävs och ersätts av en ny terroristbrottslag. I och med att de aktuella paragraferna i den nya terroristbrottslagen har ett delvis annat innehåll jämfört med liknande reglering i tidigare lagstiftning så förändras tillämpningsområdet för förevarande paragraf i motsvarande mån (jfr för- fattningskommentaren till de aktuella paragraferna i den nya terrorist- brottslagen). 21.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård 8 § Vid sluten rättspsykiatrisk vård enligt denna lag gäller, om inte annat anges i 8 a §, i tillämpliga delar bestämmelserna i 18–24 §§ lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. I fråga om den som är anhållen, häktad eller intagen i eller ska förpassas till kriminalvårdsanstalt får Kriminalvården i särskilda fall, om det behövs från ordnings- eller säkerhetssynpunkt, besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, att ta emot besök eller att stå i förbindelse med utomstående genom elektronisk kommunikation. I fråga om den som är intagen i eller ska förpassas till ett särskilt ungdomshem till följd av en dom på sluten ung- domsvård enligt 32 kap. 5 § får fatta mot- svarande beslut. Försändelser som avses i 3 kap. 6 § häkteslagen (2010:611) från den som är häktad eller anhållen, försändelser som avses i 7 kap. 6 § fängelselagen (2010:610) från den som är intagen liksom brev som avses i 19 § andra stycket lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ska dock alltid vidarebefordras utan föregående granskning. I fråga om den som ges rättspsykiatrisk vård efter beslut av domstol eller som är intagen i kriminalvårdsanstalt får regeringen i särskilda fall, om det behövs med hänsyn till rikets säkerhet eller till risken för att denne under vistelsen på sjuk- vårdsinrättningen medverkar till terroristbrott enligt 4 § terroristbrottslagen (2022:000), besluta om särskilda inskränkningar i rätten att ta emot eller skicka försändelser, ta emot besök eller stå i förbindelse med utomstående genom Paragrafen innehåller bestämmelser bl.a. om kontakt med omvärlden för den som är intagen i anstalt eller häkte och föremål för rättspsykiatrisk Övervägandena finns i avsnitt 18. I tredje stycket ändras en hänvisning. Ändringen görs till följd av att lagen (2003:148) om straff för terroristbrott upphävs och ersätts av en ny I och med att den aktuella paragrafen i den nya terrorist- brottslagen har ett delvis annat innehåll jämfört med liknande reglering i tidigare lagstiftning så förändras tillämpningsområdet för förevarande Prop. 2021/22:133 paragraf i motsvarande mån (jfr författningskommentaren till den aktuella paragrafen i den nya terroristbrottslagen). 21.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor 5 § Om en användare sänder in ett meddelande till en elektronisk anslagstavla ska den som tillhandahåller tjänsten ta bort meddelandet från tjänsten eller på annat sätt förhindra vidare spridning av meddelandet, om 1.meddelandets innehåll uppenbart är sådant som avses i bestämmelserna om a) olaga hot i 4 kap. 5 § , b) olaga integritetsintrång i 4 kap. 6 c § , c) uppvigling i 16 kap. 5 § , d) hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § , e) barnpornografibrott i 16 kap. 10 a § , f) olaga våldsskildring i 16 kap. 10 c § , eller g) offentlig uppmaning till terrorism eller särskilt allvarlig brottslighet i 7 § terroristbrottslagen (2022:000), eller 2.det är uppenbart att användaren har gjort intrång i upphovsrätt eller i rättig- het som skyddas genom föreskrift i 5 kap. lagen (1960:729) om upphovsrätt till litte- rära och konstnärliga verk genom att sända in meddelandet.