prop · H903259 · 2022-06-21 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:259 Åtgärder för att förhindra illegal handel via post Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Khashayar Farmanbar (Infrastrukturdepartementet) I propositionen föreslås ändringar i tystnadsplikten i syfte att underlätta för brottsbekämpande myndigheter att förhindra illegal handel via post. Den som arbetar i postverksamhet ges möjlighet att på eget initiativ bryta tystnadsplikten och lämna uppgifter som gäller misstanke om brott till en brottsbekämpande myndighet, om fängelse är föreskrivet för brottet. Möjligheten för brottsbekämpande myndigheter att begära ut uppgifter som omfattas av tystnadsplikten utökas till att omfatta brott för vilka det är föreskrivet fängelse och brottslig verksamhet som innefattar ett sådant brott. ges större möjligheter att lämna uppgifter om misstänkta brott till brottsbekämpande myndigheter. Tystnadsplikten ska även omfatta uppgifter som gäller att undersöka, öppna, granska eller hålla kvar försändelser enligt lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. Tystnadsplikten för uppgifter om viss kontroll av försändelser föreslås omfatta verksamheten hos alla befordringsföretag, dvs. även företag som endast befordrar paket. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i postlagen (2010:1045) .......... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen ................................. 2.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................. Förslag till lag om ändring i tullagen (2016:253) ............. Ärendet och dess beredning ............................................................ Regleringen av postmarknaden ....................................................... Tystnadsplikt och sekretess på postområdet ................................... Hantering av brev och andra försändelser i brottsbekämpande En utökad tystnadsplikt................................................................... Fler möjligheter att bryta tystnadsplikten ....................................... Handel med illegala varor sker i postflödet...................... 8.2Ökade möjligheter att i postverksamhet bryta tystnadsplikt enligt postlagen ........................................... 8.3Den som bedriver postverksamhet ska på begäran lämna fler uppgifter till brottsbekämpande 8.4Post- och ska ha möjlighet att lämna fler uppgifter till brottsbekämpande myndigheter ............ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i postlagen (2010:1045)...... 11.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ................................................ Sammanfattning av betänkandet Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post (SOU 2021:29) ........ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i postlagen (2010:1045). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i tullagen (2016:253). 2021/22:259 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i postlagen (2010:1045) Härigenom föreskrivs i fråga om postlagen (2010:1045)1 dels att 2 kap. 14–18 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 2 kap. 14 § ska utgå, dels att 1 kap. 1 § och rubriken närmast före 1 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 5 kap., av följande lydelse. I denna lag finns bestämmelser om postverksamhet och samhällsomfattande posttjänst. I denna lag finns bestämmelser om postverksamhet och samhällsomfattande posttjänst samt om tystnadsplikt i postverksamhet och i annan befordringsverksamhet. 1 § Den som i postverksamhet har fått del av eller tillgång till en uppgift som avses i 1 eller 2 får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon har fått del av eller tillgång till. Tystnadsplikten omfattar en uppgift som handlar om 1.ett särskilt brev som befordras inom verksamheten, eller 2.en enskild persons förbindelse med verksamheten när det gäller befordran av brev. Tystnadsplikten gäller inte i förhållande till avsändaren eller mottagaren av brevet. För uppgifter om en enskild persons adress gäller tystnadsplikten endast om det kan antas att ett röjande av adressen skulle medföra fara för att någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men. Tystnadsplikt i fråga om vissa tvångsmedel 2 § Den som i postverksamhet eller i ett kurirföretag har fått del av eller tillgång till en uppgift som avses i 1 eller 2 får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon har fått del av eller tillgång till. Tystnadsplikten omfattar en uppgift som handlar om att 1.hålla kvar en försändelse enligt 4 kap. 22 § tullagen (2016:253) eller 11 § lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, eller 2.beslagta egendom, efter en sådan åtgärd som avses i 1, enligt 22 § lagen (2000:1225) om straff för smuggling. 3 § Den som i ett befordringsföretag har fått del av eller tillgång till en uppgift som avses i 1, 2 eller 3 får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon har fått del av eller tillgång till. Tystnadsplikten omfattar en uppgift som handlar om att 1.hålla kvar eller beslagta försändelser enligt 27 kap. , 2.undersöka, öppna, granska eller hålla kvar försändelser enligt lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott, eller 3.hålla kvar försändelser enligt 5 kap. 7 § lagen (2022:700) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Inskränkningar av tystnadsplikten i postverksamhet 4 § Den som bedriver postverksamhet och har fått del av eller tillgång till uppgifter som avses i 1 § första stycket ska på begäran lämna en uppgift 1.om en enskilds adress, telefonnummer eller arbetsplats till en myndighet som i ett särskilt fall behöver uppgiften för delgivning enligt delgivningslagen (2010:1932), om myndigheten bedömer att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl, 2.om en enskilds adress till , om myndigheten behöver uppgiften i exekutiv verksamhet och bedömer att uppgiften är av väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende, 3.om en enskilds adress till , om verket bedömer att uppgiften är av väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende som avser kontroll av skatt eller avgift eller utredning om rätt folkbokföringsort enligt folkbokföringslagen (1991:481), 4.om en enskilds adress till eller , om den myndighet som är i fråga bedömer att uppgiften är av väsentlig betydelse för handläggningen av ett ärende som avser kontroll av rätten till ersättning, eller 5.som gäller brottslig verksamhet eller misstanke om brott till , , , , eller någon annan myndighet som ska ingripa mot brottet eller den brottsliga verksamheten, om det för brottet är föreskrivet fängelse iett år eller mer eller om den brottsliga verksamheten innefattar ett sådant brott. 5 § Den som i postverksamhet har fått del av eller tillgång till en uppgift som avses i 1 § första stycket och som gäller misstanke om brott, för vilket det är föreskrivet fängelse, får lämna uppgiften till , 2021/22:259 , , , eller någon annan myndighet som ska ingripa mot brottet. 6 § Den som bedriver postverksamhet ska trots 1 § bistå vid kontroll av en postförsändelse enligt tullagen (2016:253) eller lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen. Detta gäller dock endast vid misstanke om att postförsändelsen innehåller något av följande som kan tas i beslag enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling: 2.skjutvapen eller ammunition som avses i vapenlagen (1996:67), 3.sådana vapen eller andra föremål som anges i 1 kap. 3 § vapenlagen, 4.sådana explosiva varor som avses i 4 § lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor. Sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen 7 § I det allmännas verksamhet ska offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) tillämpas i stället för 1–5 §§. 8 § Bestämmelser om ansvar för den som bryter mot den tystnadsplikt som gäller enligt 1–3 §§ finns i 20 kap. 3 § . Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 11 a och 11 b §§ lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen1 ska upphöra att gälla . 11b § 2021:44. 2021/22:259 2.3 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 23 § och 44 kap. 4 och 5 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt bet. Om inte annat följer av 19–22 §§ Om inte annat följer av 19–22 §§ får en uppgift som angår misstanke får en uppgift som angår misstanke om ett begånget brott och som är om ett begånget brott och som är 24 kap. 2 a 24 kap. 2 a 8 §, 25 kap. 1 §, 2 § eller 8 §, 25 kap. 1 §, 3–8 §§, 26 kap. 1 §, 3–8 §§, 26 kap. 1 §, stycket eller 2–6 §§, 1 a § andra eller 2–6 §§, 31 kap. 1 § första stycket, 2 eller stycket, 2 eller 12 §, 33 kap. 2 eller 12 §, 33 kap. 2 eller 4 a §, 36 kap. 4 a §, 36 kap. 3 § eller 40 kap. 2 3 § eller 40 kap. 2 eller 5 § lämnas eller 5 § lämnas till en åklagar- till en åklagarmyndighet, Polis- Säkerhetspolisen eller någon annan eller någon annan myndighet som myndighet som har till uppgift att har till uppgift att ingripa mot ingripa mot brottet endast om brottet endast om misstanken angår 1.brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i ett 2.försök till brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , eller 3.försök till brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , om gärningen innefattat försök till överföring av sådan allmänfarlig sjukdom som avses i 1 kap. 3 § smittskyddslagen (2004:168). Rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer av 2 kap. 14 § första stycket 1 och 5 kap. 1 § första stycket 1 samt 3–5 postlagen (2010:1045), 2 och 3 §§ postlagen (2010:1045), 9 kap. 31 § lagen (2022:482) om elektronisk kommunikation, när det är fråga om uppgift om innehållet i ett elektroniskt meddelande eller som annars rör ett särskilt sådant meddelande, och 1 Senaste lydelse 2021:644. 2 Senaste lydelse 2022:496. 3.9 kap. 32 § lagen om elektronisk kommunikation, när det är fråga om uppgift om kvarhållande av försändelse på befordringsföretag, om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation eller hemlig övervakning av elektronisk kommunikation på grund av beslut av domstol, undersökningsledare eller åklagare eller om inhämtning av uppgifter enligt lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet. Rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter inskränks av den tystnadsplikt som följer 1.av beslut som har meddelats med stöd av 7 § lagen (1999:988) om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet, 2.av 7 kap. 1 § 1 lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, 3.av 4 kap. 16 § försäkringsrörelselagen (2010:2043), 4. av 5 kap. 15 § lagen (1998:293) 4. av 5 kap. 15 § lagen (1998:293) samhet i , och 5. av 32 § lagen (2020:62) om 5. av 32 § lagen (2020:62) om 6.av 11 a § lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen, och 7. av 4 kap. 23 a § tullagen (2016:253). Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2021:46. 2021/22:259 2.4 Förslag till lag om ändring i tullagen Härigenom föreskrivs att 4 kap. 23 a och 23 b §§ tullagen (2016:253)1 ska upphöra att gälla . 1 Senaste lydelse av 4 kap. 23 a § 2021:45 4 kap. 23 b § 2021:45. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över postlagens (2010:1045) bestämmelser om tystnadsplikt m.m. (dir. 2020:51). Syftet med uppdraget var att underlätta de brottsbekämp- ande myndigheternas arbete mot illegal handel via post med bl.a. narko- tika, vapen och explosiva varor samt förhindra sådan handel. ingick även att överväga och lämna förslag på en reglering som tillgodoser behovet av tystnadsplikt för uppgifter som handlar om att undersöka, öppna, granska eller hålla kvar försändelser enligt lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott (preventivlagen) och att analysera och bedöma om tystnadsplikten enligt postlagen har en lämp- lig utformning i förhållande till bestämmelserna i 27 kap. om att hålla kvar och beslagta försändelser. lämnade utredaren betänkandet Ökade möjligheter att för- hindra illegal handel via post (SOU 2021:29) till regeringen. fattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i Infrastruktur- departementet (I2021/01294). I denna proposition behandlas betänkandets förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet lämnade förslaget utan Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. I förhållande till lagråds- remissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Enligt postlagen (2010:1045) krävs det tillstånd för att få bedriva post- verksamhet (2 kap. 1 §). Postverksamhet innebär regelbunden insamling, sortering, transport och utdelning av brev mot betalning. en adresserad försändelse som är innesluten i kuvert eller annat omslag och som väger högst , samt vykort, brevkort och liknande försändel- ser (1 kap. 2 §). () är tillsynsmyndighet och ska se till att lagen och de föreskrifter och tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen följs, se 4 kap. 13 § postlagen och 2 § postförordningen (2010:1049). Ungefär 30 företag har tillstånd att bedriva postverksamhet. marknaden brukar delas in i två delmarknader: brevmarknaden och paket- Brevmarknadens huvudfunktion är att tillhandahålla fysisk distribution av försändelser med kommunikationsinnehåll (skriftliga meddelanden) och omfattar distribution av adresserade försändelser som väger högst två skickades ca 1,5 miljarder brev i . 75–av marknaden för utdelade brev. Den största, och 2021/22:259 huvudsakliga, konkurrenten på brevmarknaden är (). bedriver utdelningsverksamhet i mer än hälften av landet och levererar 20–av breven. Flera av de företag som bedriver postverksamhet levererar även paket. Paketmarknaden tillgodoser behovet av distribution av varor och andra fysiska ting. Paketmarknaden definieras ofta utifrån försändelsernas vikt, där försändelser under brukar kallas lättgods eller styckegods medan tyngre försändelser brukar kallas tunggods eller partigods. Paket kännetecknas av att de är spårbara och därmed kan följas av mottagaren eller avsändaren under distributionen. Det krävs inget tillstånd från PTS för att distribuera paket. Postnord har utsetts att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten och i denna ingår postförsändelser upp till , dvs. levererades 227 miljoner paket upp till i . Marknaden för leverans av varuförsändelser genomgår stora förändringar och är under snabb tillväxt. Tillväxten drivs av en kraftigt växande näthandel. Mindre varor som t.ex. hemelektronik, skönhetsprodukter och böcker befordras ofta inte i ett paket, utan i ett brev. Det gör att gränsen mellan brev- och paketmarknaden inte är helt tydlig. I takt med att kunderna vill ha snabbare leveranser av varor direkt till hemmet eller till sitt verksamhetsställe blir även gränsdragningen mellan traditionell paketdistribution och bud- och kurirbefordran mer otydlig. 5Tystnadsplikt och sekretess på postområdet I 2 kap. regeringsformen finns bestämmelser om grundläggande fri- och rättigheter. Skyddet gäller för var och en gentemot det allmänna och omfattar bl.a. yttrandefrihet och informationsfrihet. Enligt 2 kap. 6 § första stycket regeringsformen är vidare var och en gentemot det allmänna skyddad mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse. Grundlagsskyddet gäller endast för sådana försändelser som är att betrakta som förtroliga. Skyddet gäller för både privata brev och affärsbrev. Utanför skyddet faller t.ex. reklamblad, se Regeringens proposition om ändring i regeringsformen (prop. 1975/76:209 s. 147 f. och 287). Skyddet för yttrandefrihet och mot intrång i förtroliga försändelser får endast begränsas genom lag och bara för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Vidare får en begränsning inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning (se 2 kap. 20 och 21 §§ regeringsformen). Begränsningar av yttrandefriheten som kan hänföras till de tillåtna begränsningsändamål- en är bl.a. åtskilliga tystnadspliktsbestämmelser och bestämmelserna i 4 kap. 8 § om brytande av posthemlighet. Begränsningar av skyddet mot intrång i förtroliga försändelser har införts t.ex. i 27 kap. , där det finns bestämmelser som ger brottsbekämpande myndigheter rätt att hålla kvar och beslagta försändelser. Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () gäller som svensk lag, se lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Av regeringsformen framgår att lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med åtaganden enligt (se 2 kap. 19 §). Enligt artikel 8 i har var och en rätt till bl.a. respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Artikeln omfattar bl.a. ett skydd för skriftliga meddelanden. Det kan anses vara ett ingrepp i denna rättighet när någon hindrar eller kontrollerar överförandet av skriftliga meddelanden. En myndighet får inte inskränka rättigheterna i artikeln annat än med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter. Enligt praxis ger artikeln inte bara en negativ förpliktelse för det allmänna att avhålla sig från omotiverade inskränkningar i rättigheterna, utan även en positiv skyldighet för det allmänna att se till att enskilda tillförsäkras ett skydd för sina rättigheter. Enligt artikel 10 i har var och en rätt till yttrandefrihet. Rätten innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser. Artikeln hindrar inte en stat att kräva tillstånd för radio-, televisions- eller biografföretag. Eftersom utövandet av de nämnda friheterna medför ansvar och skyldigheter, får det underkastas sådana formföreskrifter, villkor, inskränkningar eller straffpåföljder som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den nationella säkerheten, den territoriella integriteten eller den allmänna säkerheten, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral, till skydd för annans goda namn och rykte eller rättigheter, för att förhindra att förtroliga underrättelser sprids eller för att upprätthålla domstolarnas auktoritet och opartiskhet. Bestämmelser om rätt till respekt för privatlivet, enskildas kommunikationer och yttrandefrihet finns också i artiklarna 7 och 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Av artikel 52.3 i stadgan följer att i den mån stadgan omfattar rättigheter som motsvarar sådana som garanteras av , ska de ha samma innebörd och räckvidd som enligt konventionen eller ett mer långtgående skydd. Varje begränsning i utövandet av de fri- och rättigheter som erkänns i stadgan måste vara föreskriven i lag och förenlig med det väsentliga innehållet i dessa fri- och rättigheter. Med beaktande av proportionalitetsprincipen får begränsningar göras endast om de är nödvändiga och faktiskt svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns av unionen eller behovet av skydd för andra människors fri- och rättigheter (artikel 52.1). Av 4 kap. 8 § framgår att den som olovligen bereder sig tillgång till ett meddelande, som ett postbefordringsföretag förmedlar som 2021/22:259 postförsändelse, döms för brytande av posthemlighet till böter eller fängelse i högst . avses ett allmänt eller enskilt företag som på affärsmässiga grunder huvudsakligen förmedlar information som andra lämnar till företaget för distribution, se Regeringens proposition om en telelag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. (prop. 1992/93:200 s. 161 f.). Uttrycket postförsändelse omfattar både brev och paket. I 4 kap. 9 § stadgas att den som i annat fall än som avses i 8 § olovligen bryter brev eller bereder sig tillgång till något som förvaras förseglat, under lås eller på annat sätt tillslutet, döms för intrång i förvar. Straffet för brottet är böter eller fängelse i högst . I 20 kap. 3 § straffbeläggs uppsåtliga och oaktsamma åsidosättanden av tystnadsplikt. Det kriminaliserade förfarandet innebär att någon, som är underkastad tystnadsplikt enligt lag eller annan författning eller enligt förordnande eller förbehåll som har meddelats med stöd av lag eller annan författning, åsidosätter tystnadsplikten genom att röja en uppgift som omfattas av tystnadsplikten eller olovligen utnyttjar en sådan hemlig uppgift. Brott mot tystnadsplikt kan medföra böter eller fängelse i högst . Den som av oaktsamhet begår en sådan gärning döms till böter. I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. Skyldigheter att hålla en uppgift hemlig finns t.ex. i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, och i postlagen. Enligt 2 kap. 6 § postlagen ska postverksamhet bedrivas så att den tillgodoser rimliga krav på tillförlitlighet och så att skyddet för avsändarnas och mottagarnas personliga integritet upprätthålls. Skyddet för kundernas integritet upprätthålls exempelvis genom skyldigheten att iaktta tystnadsplikt, se propositionen Postlag och en förändrad verksamhetsform för , m.m. (prop. 1993/94:38 s. 153 och 156 f.). Bestämmelser om tystnadsplikt och om dess omfattning finns i 2 kap. 14–18 §§ postlagen. Tystnadsplikten gäller endast brev och omfattar både innehållet i breven och de kommunicerande parternas identitet. I förarbetena till postlagen uttalade regeringen att ett utlämnande av uppgifter för vilka det råder tystnadsplikt enligt postlagen, inte borde kunna få ske från postverksamheten på eget initiativ utan endast på begäran (se prop. 1993/94:38 s. 87). Den som bedriver postverksamhet ska därför på begäran lämna uppgifter till vissa uppräknade myndigheter.