prop · H903244 · 2022-05-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:244 Stärkt rätt till personlig assistans vid behov av Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det ska införas en lag om egenvård. Med egenvård avses enligt den nya lagen en hälso- och sjukvårdsåtgärd som behandlande hälso- och sjukvårdspersonal har bedömt att en patient kan utföra själv eller med hjälp av någon annan. I lagen införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen inför, vid och efter en sådan bedömning. Det föreslås vidare att det ska införas ett nytt grundläggande behov i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Be- hovet avser stöd som den enskilde behöver löpande under större delen av dygnet på grund av ett medicinskt tillstånd som innebär att det finns fara för den enskildes liv eller att det annars finns en överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes fysiska hälsa. Hjälpbehov som avser sådant stöd ska vara assistansgrundande i sin helhet. Något avdrag för föräldraansvar ska inte göras från ett sådant hjälpbehov när barnets behov av personlig assistans bedöms. Vidare föreslås att det införs en bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) om hälso- och sjukvårdens skyldigheter när vård enligt lagen ges till personer som har stora och varaktiga funktionsnedsättningar. Enligt bestämmelsen ska det då särskilt övervägas om vården kan ges på ett sätt som bidrar till att den enskilde får möjlighet att delta i samhällslivet och kan leva som andra. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om egenvård ............................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken....................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade .................... Förslag till lag om ändring i patientlagen (2014:821) ...... 2.6Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ................................................. Ärendet och dess beredning ............................................................ FN:s konvention om barnets rättigheter .......... Reglering av personlig assistans...................... Reglering av hälso- och sjukvård .................... föreskrifter om egenvård....... om behov av stöd som föranleds av medicinsk problematik................................ En ny lag om egenvård ................................................................... Grundläggande behov som avser egenvård..................................... 6.1Det bör införas ett nytt grundläggande behov som avser egenvård på grund av vissa medicinska 6.2Det nya grundläggande behovet bör undantas från Ändring i patientlagen..................................................................... Hälso- och sjukvården bör ta särskild hänsyn när vård ska ges till personer med stora och varaktiga funktionsnedsättningar ......... Personlig assistans lämnas inte för sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen ..................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Grundläggande behov som avser egenvård på grund av vissa medicinska tillstånd ............................................ När kommer reformen att få full effekt?.......... Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för statens finanser ................... Konsekvenser för domstolar ........................... Konsekvenser för regionerna........................................... Konsekvenser för regionernas ekonomi ......... Konsekvenser för kommuner........................................... Konsekvenser för kommunernas ekonomi ..... Konsekvenser för den kommunala Sammantagen effekt på de offentliga finanserna............. 11.6Konsekvenser för den assistansberättigade, familjer Konsekvenser för barn..................................................... Konsekvenser för jämställdheten..................................... 11.9Konsekvenser för möjligheterna att uppnå det 11.10Konsekvenser för möjligheterna att uppnå de Konsekvenser för personliga assistenter.......................... Konsekvenser för assistansanordnare .............................. 11.13Konsekvenser för brottsligheten och det Förslaget till lag om egenvård ......................................... 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken .................................... 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till 12.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ................... Förslaget till lag om ändring i patientlagen (2014:821) ....................................................................... 12.6Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ................................................ Sammanfattning av betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans – Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser (SOU 2021:37) i nu relevanta delar.................... Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2021/22:244 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om egenvård. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientlagen (2014:821). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om egenvård Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om hälso- och sjukvårdsåtgärder som utförs i form av egenvård. 2 § Med egenvård avses i denna lag en hälso- och sjukvårdsåtgärd som behandlande hälso- och sjukvårdspersonal har bedömt att en patient kan utföra själv eller med hjälp av någon annan. 3 § Med hälso- och sjukvårdsåtgärd avses i denna lag en åtgärd för att medicinskt förebygga, utreda eller behandla sjukdomar eller skador. 4 § Med hälso- och sjukvårdspersonal avses i denna lag den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården eller som enligt särskilt förordnande har fått motsvarande behörighet. Förhållandet till hälso- och sjukvårdslagen 5 § När egenvård utförs gäller inte hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonalen inför, vid och efter en bedömning enligt 2 §. Denna lag träder i kraft . 2021/22:244 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 51 kap. 6 § socialförsäkringsbalken i stället för lydelsen enligt lagen (2022:000) om ändring i den balken ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2021/22:214 Föreslagen lydelse När behovet av personlig assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga Detta ska göras genom schablon- Detta ska göras genom schablon- barnets behov av hjälp med barnets behov av hjälp med personliga behov enligt 9 a § lagen personliga behov enligt 9 a § lagen (1993:387) om stöd och service till (1993:387) om stöd och service till avdrag ska fastställas med hänsyn avdrag ska fastställas med hänsyn till barnets ålder och göras dels från till barnets ålder och göras dels från ska dock inte göras till den del ska dock inte göras till den del 1. andning, 1. sådant stöd som avses i 9 a § första stycket 1 eller 7 lagen om stöd och service till vissa 2. åtgärder som är direkt 2. åtgärder som är direkt nöd- vändiga för att hjälp med andning vändiga för att hjälp enligt 9 a § ska kunna ges, första stycket 1 eller 7 lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ska kunna ges, 3.måltider i form av sondmatning, 4.åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider, 5.grundläggande behov från och med den månad då barnet fyller , 6.andra personliga behov före den månad då barnet fyller , eller 7.andra personliga behov från och med den månad då barnet fyller . Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om föräldraavdragens storlek. Om omvårdnadsbidrag lämnas får det inte påverka bedömningen enligt Förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 9 a och 9 f §§ lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade i stället för lydelsen enligt lagen (2022:000) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Med personlig assistans enligt 9 § 2 avses personligt utformat stöd som ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med ett eller flera grundläggande behov. Med grundläggande behov avses 4.av- och påklädning, 5. kommunikation med andra, 6. stöd som den enskilde behöver 6. stöd som den enskilde behöver på grund av en psykisk funktions- på grund av en psykisk funktions- nedsättning för att förebygga att nedsättning för att förebygga att han eller hon fysiskt skadar sig han eller hon fysiskt skadar sig själv, någon annan eller egendom. själv, någon annan eller egendom, 7. stöd som den enskilde behöver löpande under större delen av dygnet på grund av ett medicinskt tillstånd som innebär att det finns fara för den enskildes liv eller att det annars finns en överhängande och allvarlig risk för hans eller hennes fysiska hälsa. Om den enskilde på grund av en psykisk funktionsnedsättning behöver kvalificerade aktiverings- och motiveringsinsatser för att han eller hon själv ska klara att tillgodose ett grundläggande behov som avses i första stycket 2–5, ska sådana insatser beaktas som en del av hjälpen med det Hjälp med behov enligt första Hjälp med behov enligt första stycket 1 och 6 ska anses som hjälp stycket 1, 6 och 7 ska anses som med grundläggande behov, oavsett hjälp med grundläggande behov, oavsett hjälpens karaktär. hjälp med måltider i form av gäller även hjälp med måltider i sondmatning och hjälp i form av form av sondmatning och hjälp i form av kvalificerade aktiverings- Den som har behov av personlig Den som har behov av personlig assistans för sina 2021/22:244 behov har även rätt till insats enligt 9 § 2 för andra personliga behov om rätt till insats enligt 9 § 2 för andra behoven inte tillgodoses på annat Om behovet avser hjälp med inte tillgodoses på annat sätt. andning, omfattar rätten till insats behovet avser hjälp med ett alla åtgärder som är direkt grundläggande behov som avses i nödvändiga för att hjälpen ska första stycket 1 eller 7, omfattar Om behovet avser hjälp rätten till insats alla åtgärder som är direkt nödvändiga för att sondmatning, omfattar rätten hjälpen ska kunna ges. insats alla åtgärder som är direkt behovet avser hjälp med måltider i form av sondmatning, omfattar efterarbete i samband med sådana rätten till insats alla åtgärder som andra personliga behov avser även personliga behov avser även 1.tid under den enskildes dygnsvila när en assistent behöver vara tillgänglig i väntan på att den enskilde behöver hjälp utan att det är fråga om tillsyn (väntetid), 2.tid under den enskildes dygnsvila när en assistent i stället behöver finnas till förfogande på annan plats i väntan på att den enskilde behöver hjälp (beredskap), och 3.tid när en assistent behöver vara närvarande i samband med en aktivitet utanför den enskildes hem på grund av att ett hjälpbehov kan förväntas uppstå. Den som har behov av mer än en personlig assistent , har rätt till två eller flera assistenter endast om möjligheterna att få bidrag enligt lagen (2018:222) om bostadsanpassningsbidrag eller hjälpmedel enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), har utretts. När behovet av personlig assistans bedöms för ett barn ska det bortses från det hjälpbehov som en vårdnadshavare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga Detta ska göras genom schablonavdrag (föräldraavdrag) från barnets behov av hjälp med grundläggande behov och andra personliga behov enligt 9 a §. Föräldraavdrag ska fastställas med hänsyn till barnets ålder och göras dels från grundläggande behov, dels från andra personliga Avdrag ska dock inte göras till den del hjälpbehovet avser 1. andning, 1. sådant stöd som avses i 9 a § första stycket 1 eller 7, 2. åtgärder som är direkt nöd- 2. åtgärder som är direkt vändiga för att hjälp med andning nödvändiga för att hjälp enligt 9 a § ska kunna ges, första stycket 1 eller 7 ska kunna 3. måltider i form av sondmatning, 4. åtgärder som är direkt nödvändiga för förberedelse och efterarbete i samband med sådana måltider, 5.grundläggande behov från och med den månad då barnet fyller , 6.andra personliga behov före den månad då barnet fyller , eller 7.andra personliga behov från och med den månad då barnet fyller . Regeringen får meddela föreskrifter om föräldraavdragens storlek. Om omvårdnadsbidrag lämnas får det inte påverka bedömningen av behovet av personlig assistans. 2021/22:244 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att det i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ska införas en ny paragraf, §, av följande lydelse. Personlig assistans enligt 9 § 2 lämnas inte för sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjuk- vårdslagen (2017:30). Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i patientlagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 2 § patientlagen (2014:821) ska ha En patients medverkan i hälso- En patients medverkan i hälso- och sjukvården genom att han eller och sjukvården genom egenvård hon själv utför vissa vård- eller enligt lagen (2022:000) om egen- behandlingsåtgärder ska utgå från vård ska utgå från patientens önskemål och individuella förut- Denna lag träder i kraft . 2021/22:244 2.6 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Härigenom föreskrivs att det i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ska införas en ny paragraf, 5 kap. 9 §, och närmast före 5 kap. 9 § en ny rubrik av följande lydelse. Särskilda skyldigheter i fråga om personer som har stora och varaktiga funktionsnedsättningar När hälso- och sjukvård enligt denna lag ges till personer som har stora och varaktiga funktionsnedsättningar ska det särskilt övervägas om vården kan ges på ett sätt som bidrar till att den enskilde får möjlighet att delta i samhällslivet och kan leva som andra. Denna lag träder i kraft . 3Ärendet och dess beredning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över vissa frågeställningar inom personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (dir. 2020:3). Utredningen tillsattes mot bakgrund av en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna (januariavtalet). Utredaren skulle se över möjligheten att stärka rätten till personlig assistans för stöd vid egenvårdsinsatser. Vidare skulle utredaren analysera och ge förslag på hur rätten till personlig assistans för behov av hjälp med tillsyn kunde stärkas. Utredaren skulle även göra en översyn av hur föräldraansvaret vid bedömningen av barns rätt till personlig assistans kunde smalnas av. överlämnades betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans –Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser (SOU 2021:37). I betänkandet lämnas förslag som avser egenvård, personlig assistans vid behov av sjukvårdande insatser, nya grundläggande behov samt stärkt personlig assistans för barn. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2021/04587). I propositionen behandlas förslagen i betänkandet om personlig assistans på grund av medicinsk problematik samt de förslag som rör egenvård och hälso- och sjukvård som ges till personer med stora och varaktiga funktionsnedsättningar. Betänkandets övriga förslag har behandlats i propositionen Stärkt rätt till personlig assistans – grundläggande behov för personer som har en psykisk funktionsnedsättning och ökad rättssäkerhet för barn (prop. 2021/22:214). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen följer delvis Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 5, 6.1, 8 och 11.3.1 och i författningskommentaren (avsnitt 12.6). Assistansreformen har inneburit att personer med omfattande funktions- nedsättningar har getts goda möjligheter till självbestämmande och in- flytande över sin egen livssituation. Avgörandet HFD 2015 ref. 46 har dock inneburit att personer med fysiska funktionsnedsättningar har gått miste om personlig assistans. Regeringen har genom förslag i propo- sitionen Personlig assistans för hjälp med andning (prop. 2018/19:145) stärkt rätten till personlig assistans genom att införa andning som ett nytt 2021/22:244 grundläggande behov i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Sondmatning betraktas enligt praxis som intag av en måltid och utgör därmed ett grundläggande behov (se HFD 2018 ref. 21). För många personer återställdes rätten till personlig assistans genom att andning infördes som ett grundläggande behov. För många som tillhör personkretsen i LSS och som har stora stödbehov till följd av medicinsk problematik kvarstår dock det faktum att deras behov inte medför rätt till personlig assistans. För att personlig assistans ska kunna lämnas för hälso- och sjukvårdsåtgärder förutsätts att det är fråga om s.k. egenvård (se nedan). Med egenvård avses enligt hittillsvarande tillämpning en hälso- och sjukvårdsåtgärd som legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal efter en individuell prövning har bedömt att en patient kan utföra själv eller med hjälp av någon annan (jfr HFD 2018 ref. 21, prop. 2018/19:145 s. 15 och prop. 2019/20:92 s. 25). I propositionen Personlig assistans för hjälp med andning (prop. 2018/19:145 s. 15) fann regeringen i likhet med Lagrådet att det finns gränsdragningsproblem och oklarheter kring begreppen egenvård och hälso- och sjukvård. Det finns därför ett behov av att klarlägga innebörden av begreppet egenvård så att bestämmelserna om personlig assistans kan tillämpas på ett rättssäkert och förutsebart sätt. Nationella mål och internationella åtaganden Regeringens funktionshinderspolitik utgår från internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Det nationella målet för funktions- hinderspolitiken är att med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnads- villkor och full delaktighet i samhället för personer med funktions- nedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. konvention innehåller ett antal rättighetsbärande artiklar inom flera livs- områden, varav några har särskild bäring på förslagen i denna proposition. Artikel 19 handlar om rätten att leva självständigt och att kunna delta i samhället med samma valmöjligheter som andra personer och med möjlighet att välja var och med vem de vill leva och bo med på lika villkor Artikel 25 handlar om hälsa och fastställer rätten till att åtnjuta bästa möjliga hälsa och utan diskriminering på grund av funktionsned- sättning och att konventionsstaterna ska erbjuda sådan hälsoservice som personer med funktionsnedsättning behöver särskilt på grund av sin Mål och principer för den nationella funktionshinderspolitiken antogs det nationella målet för funktionshinderspolitiken 2016/17:188). När det nya målet för funktionshinderspolitiken beslutades fastslogs också inriktningen för arbetet med att nå målet. Fyra områden prioriterades: principen om universell utformning, befint- liga brister i tillgängligheten, individuella stöd och lösningar för indi- videns självständighet och att förebygga och motverka diskriminering. propositionen framhöll regeringen bl.a. att individuella stöd och lösningar kan vara avgörande för individens möjlighet till delaktighet. Men att Prop. 2021/22:244 sådant stöd bör ses som komplement i förhållande till den generella till- gängligheten i samhället och att det kan ses som kompensation av brister i samhällets utformning eller kompensation av funktionsförmåga. Exempel på lösningar som gavs var hjälpmedel, ledsagning, färdtjänst, särskilt stöd i skolan och personlig assistans. Lösningar som ska sträva efter att säkerställa oberoende, självbestämmande och självständighet hos individen och möjliggöra delaktighet i samhället. Vidare framhölls att det är nödvändigt att individuella stöd och lösningar håller hög kvalitet och hög rättssäkerhet, vilket bl.a. innebär att det finns likvärdighet över landet. Dessutom ska dessa stöd och lösningar präglas av en hög grad av självbestämmande för individen samt att individen har möjlighet att vara delaktig i utformning och beslut. 4.1.2FN:s konvention om barnets rättigheter trädde lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter i kraft. Lagen innebär ett förtydligande av att domstolar och rättstillämpare ska beakta de rättigheter som följer av FN:s konvention om barnets rättigheter (). Barnets rättigheter ska beaktas vid avvägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. En inkorporering av bidrar till att synliggöra barnets rättigheter. Det är ett sätt att skapa grund för ett mer barnrättsbaserat synsätt i all offentlig verksamhet. Reglering av personlig assistans Den bärande tanken med assistansreformen är rätten att själv få möjlighet att forma sitt eget liv och att personer som behöver omfattande hjälp av mycket privat karaktär ska ges ett avgörande inflytande på vem som ska ge hjälpen (prop. 1992/93:159). Stödet ska därför vara personligt utformat och ges av ett begränsat antal personer åt den som på grund av stora och varaktiga funktionshinder behöver hjälp med grundläggande behov. Med grundläggande behov avses andning, personlig hygien, måltider, att klä på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den som har en funktionsnedsättning (9 a § första stycket LSS). Den som har rätt till personlig assistans för sina grund- läggande behov har även rätt till personlig assistans för andra personliga behov, om dessa inte tillgodoses på något annat sätt (9 a § andra stycket Om en person behöver personlig assistans för grundläggande behov som i genomsnitt omfattar , kan han eller hon ha rätt till statlig assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken. Av 51 kap. 5 § socialförsäkringsbalken framgår att assistansersättning inte kan beviljas för sjukvårdande insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL. En sjukvårdande insats som utförs som egen- vård sker inte med stöd av HSL.