prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — att avlämna en proposition om En ökad differentiering av strandskyddet Betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83) redovisades till Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 31), 2017/18:75 (M 12), 2018/19:75 (M 11), 2019/20:75 (M 6) och 2020/21:75 (M 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (bet. 2016/17:MJU1 s. 14). På klimatområdet anser regeringen att en regelbunden uppföljning kan bidra till tydlighet, kontinuitet och långsiktighet i klimatpolitiken. pågår ett ständigt kvalitetssäkringsarbete där utvärde- ringar av tidigare reformer är ett viktigt underlag. (dir. 2014:165) åt Miljömålsberedningen (M 2010:04) att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk som reglerar mål och uppföljning. Miljömålsberedningen lämnade ett delbetänkande om ett klimatpolitiskt ramverk (SOU 2016:21). I delbetänkandet föreslår bered- ningen bland annat ett planerings- och uppföljningssystem för klimatpoli- tiken, med klimatårsredovisningar och klimathandlingsplaner. kommer att utgöra ett oundgängligt underlag för regeringens redovisning av såväl uppnådda resultat som den långsiktiga utvecklingen gentemot Regeringen har remitterat Miljömålsberedningens delbetänkan- beslutade regeringen om att överlämna propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) till . Propositionen inkluderade förslagen på en klimatlag. geringens förslag (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Klimatlagen trädde i kraft . Enligt 4 § klimatlagen (2017:720) ska regeringen presentera en årlig klimatredovisning. band med budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. Bilaga Klimatredovisning) presenterade regeringen en första klimatredo- visning i enlighet med bestämmelserna i klimatlagen. har i betänkande 2018/19:KU21 angett att det som efterfrågar är en redovisning av resultatet av de statliga insatserna på kli- matområdet och indikatorer som inriktas på resultat innan tillkännagivan- det kan anses vara slutbehandlat. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, 20, bilaga 1) presenterat en andra klimatredovisning till riks- I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. bilaga 1) redovisar regeringen mer i detalj än tidigare klimatredovisningar bedömningar av resultaten av statliga insatser på klimatområdet. har regeringen beslutat om ändring i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag som innebär bland annat att myndigheterna ska redovisa sina resultat i förhållande till de mål som regeringen har angett. Det ändrade kravet gäller från och med den och ska tillämpas första gången på årsredovisningar för Regeringen bedömer att det kommer att ge bättre underlag för fram- tida redovisningar av effekterna av regeringens politik. beslutade regeringen regleringsbrev för Natur- I regleringsbrevet finns ett återrapporte- ringskrav om att ska redovisa hur verksamheten utveck- lats i syfte att bidra med bra beslutsunderlag, särskilt avseende åtgärder, analysmetoder och beräkning av historiska och prognosticerade effekter samt kostnadseffektivitet, för regeringens arbete med genomförande av det klimatpolitiska ramverket och för att klimatmålen ska nås. beslutade regeringen om ett uppdrag till Natur- vårdsverket att i tillägg till uppdraget M2019/02015 lämna förslag på hur klimatrapporteringsförordningen (2014:1434) bör utformas för att berörda myndigheter ska redovisa effektbedömningar av de viktigaste besluten med betydelse för utsläpp av växthusgaser och klimatomställningen samt hur dessa beslut förväntas bidra till att de nationella och globala klimat- beslutade regeringen om ett uppdrag till Natur- vårdsverket att ta fram underlag till klimatredovisning. draget ingår bl.a. att beräkna klimateffekter av styrmedel och åtgärder i I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20 s. 74) konstaterade regeringen att det behövs förbättrade effektbedömningar i Av detta skäl föreslog regeringen att anslaget till Natur- vårdsverkets ökas med 2021. med 2022 respektive 2023. verket, och fick också ökade anslag i syfte att förbättra sitt arbete med klimateffektbedömningar. I regleringsbreven gav regeringen dessa myndigheter i uppdrag att utveckla arbetet med klimateffektbedömningar och att tillsammans ta fram en myndighetsgemensam nationell vägledning för att beräkna klimat- effekter av styrmedel och åtgärder. Regeringen bedömer att detta sammantaget innebär bättre förutsätt- ningar för framtida redovisningar av effekterna av regeringens politik. Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20 s. 18) att tillkännagivandet (bet. 2016/17:MJU1 punkt 1, rskr. 2016/17:116 och bet. 2018/19:KU21, yttr. 2018/19:MJU5y) om att resultatredovisningen på ett tydligare sätt ska redovisa resultaten av de statliga insatserna och att det behövs tydligare indikatorer som inriktas på resultatet är tillgodosett och därmed kan anses slutbehandlat. anser dock inte att detta tillkännagivande är slutbehandlat och vill att regeringen på ett tydligare sätt ska redovisa resultatet av de statliga insatserna på klimatområdet och att det behövs tydligare indikatorer som inriktas på klimat (bet. 2021/22:MJU1 s. 13, rskr. 2021/22:110). Rege- ringen bereder ärendet vidare. I frågan om ingen övergödning fortsätter regeringen arbetet med att min- ska övergödningen, både genom insatser internationellt och genom att fort- satt stärka lokalt åtgärdsarbete. Arbetet med att stärka insatser på lokal nivå ges fortsatt hög prioritet. Stödet till lokala vattenvårdsprojekt (Lova) är viktigt för åtgärdsarbete lokalt och regionalt. Regeringen har också reviderat förordningen om lokala vattenvårdsprojekt (Lova) (SFS 2017:1299) för att fler projekt ska kunna genomföras för att stärka det lokala åtgärdsarbetet. Havs- och vattenmyndigheten fick i regleringsbrevet i uppdrag att identifiera kostnadseffektiva åtgärder för att nå god ekologisk status med avseende på näringsämnen i ett antal pilotområden i utvalda län. Upp- draget redovisades . Regeringen tillsatte 2018 en utredning som skulle föreslå hur över- gödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete (dir. 2018:11). Utredaren skulle föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av kostnadseffektiva åtgärder. Utredningen (M 2018:02) redovisade sitt betänkande Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) och betänkandet skickades ut på remiss t.o.m. . Ärendet bereds vidare. har i betänkande 2018/19:KU21 angett att förvän- tar sig kraftfulla åtgärder på området och en redovisning av effekterna innan tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat. Punkten redovisades därför i skr. 2019/20:75 (M 4) åter som öppen. För att förbättra möjligheten till uppföljning av bl.a. övergödningens utveckling och för att eventuellt kunna utveckla mer träffsäkra indikatorer fick Havs- och vattenmyndigheten i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla en metod för uppföljning av miljötillståndet i vatten- förekomster. I regleringsbrevet fick Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att i samarbete med och andra berörda myndigheter utreda förutsättningarna för ett ökat samarbete mellan för att minska övergödningen i , inklusive möjligheten till ett inter- nationellt handelssystem med utsläppsrätter. I lagrådsremissen En ökad differentiering av strandskyddet som rege- ringen beslutade om föreslås vidare att regeringen ska få meddela föreskrifter om att strandskydd inte ska gälla vid insjöar eller vattendrag som har anlagts eller restaurerats i huvudsakligt syfte att bl.a. minska näringsbelastningen på den lokala vattenmiljön. 2021/22:75 Miljö- departementet har aviserat i förteckningen med propositioner till att den avser att avlämna en proposition om En ökad differentiering av strandskyddet Betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83) redovisades till rege- Det remitterades t.o.m. den Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:169 och motioner från allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 14), 2018/19:75 (M 12), 2019/20:75 (M 7) och 2020/21:75 (M 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om hantering av grupper av kemiska ämnen*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om hantering av grupper av kemiska ämnen (bet. s. 32). Inom ramen för regeringens uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag presenterade Kemikalieinspektionen en strategi för att minska användningen av gruppen högfluorerade ämnen, s.k. PFAS, som omfattar ca 3 000 ämnen. Strategin har bl.a. lett till att tillsammans med tagit fram ett förslag till begränsning av PFAS under Reach. Förslaget till begränsning gäller all användning och omfattar ca 200–400 ämnen inom och överlämnades till EU:s kemikalie- Ett annat exempel på begränsning av en stor grupp av PFAS-ämnen där varit delaktig är EU:s beslut 2016 att begränsa PFOA och ämnen som bryts ned till PFOA. inspektionen har vidare 2016 presenterat förslag på nationell begränsning för brandskum som innehåller PFAS och förslaget bereds inom Regerings- Det är önskvärt att EU-lagstiftningens processer för hantering av grupper av ämnen förenklas och att metoder för bedömning tas fram. finns inga formella hinder för att hantera ämnen gruppvis, men det har i praktiken visat sig vara svårt. arbetar inom EU för att få till en bättre tillämpning, t.ex. genom det arbete med PFAS respektive PFOA som beskrivs ovan. Användningen av kemiska växtskyddsmedel i områden som allmän- heten har tillgång till och vistas på är utbredd och kan innebära risker både för människors hälsa och miljön. om en ändring i förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel (SFS 229). Ändringen innebär ett förbud mot användning av växtskydds- medel i vissa områden som allmänheten har tillträde till. Den Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, har inlett ett arbete med att ta fram en vägledning för riskbedömning av kombinations- effekter från exponering för olika kemiska ämnen. Kemikalieinspektionen har uppdaterat en promemoria ”Gruppering av kemiska ämnen inom Reach och CLP”. fördes i huvudsak som ett led i Kemikalieinspektionens egna åtaganden inom ramen för . Kemikalieinspektionen överlämnade till (Miljö- och ) en redovisning av ett rege- ringsuppdrag om bisfenoler – en kartläggning och analys, som en del- rapport inom Handlingsplanen för en giftfri vardag (M2017/02094). Inom ramen för arbetet med uppdraget om bisfenoler har myndigheten utvecklat en ny metod för att ur ett mycket stort antal ämnen kunna få fram de mest relevanta. Metoden bygger på QSAR, som i sin tur bygger på att vissa delar av en molekyl (vissa strukturelement) kan kopplas ihop med vissa inneboende egenskaper. Metoden är en viktig del i arbetet med att lättare kunna hantera stora grupper av liknande ämnen och hitta dem som har liknande farliga egenskaper. Kemikalieinspektionen har därutöver lämnat in förslag till användningsbegränsning för ”C9-C14 PFCA:s (inkl. deras relaterade ämnen)” till Europeiska kemikaliemyndigheten, Echa. Förslaget omfattar flera hundra ämnen som på detta sätt hanteras i grupp. Förslaget kommer att granskas av Echas två vetenskapliga kommittéer, dels den för riskbedömning och dels den för socioekonomisk analys. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 49) gett viss information om utvecklingen på om- rådet. Regeringen anser att det behövs ett system som tar hänsyn till att kemiska ämnen kan förvärra varandras farliga effekter, så kallade kombinationseffekter eller cocktaileffekter. Regeringen tillsatte därför en utredning om detta (regeringsbeslut , dir. 2018:25) som fick i uppdrag att ta ett helhetsgrepp om risker med grupper och kombinationer av kemiska ämnen. lämnade utredningen sitt betänkande Framtidens kemikaliekontroll – Hantering av kombi- nationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen (SOU 2019:45). Utredningen har remitterats och ärendet bereds vidare i . Kemikalieinspektionen har tillsammans med myndigheter från nio med- lemsstater samt utarbetat ett förslag till EU-strategi för PFAS – ”Elements for an EU-strategy for PFASs”. Strategin omfattar konkreta för- slag till åtgärder. Strategin har överlämnats till kommissionen . Vidare har några medlemsstater, inklusive , vid miljörådet aviserat att man har för avsikt att ta fram begränsnings- förslag för hela PFAS-gruppen. har också genom EU verkat för ett globalt förbud mot använd- ning av en stor grupp PFOA-besläktade ämnen. beslutade parterna till , efter ett förslag från EU, om en begränsning av användning av PFOA och PFOA-relaterade ämnen på global nivå. Begränsningen omfattar flera hundra ämnen som är besläktade med PFOA. har genom Kemikalieinspektionen tillsammans med fyra andra europeiska myndigheter lämnat in ett förslag till EU:s kemika- liemyndighet om att förbjuda PFAS-kemikalier inom EU. Den gäller för all användning som inte är nödvändig för samhället. har i sin tur beslutat om att förbjuda 200 PFAS. Översynen av den EU-gemensamma kemikalielagstiftningen Reach-för- ordningen har påbörjats. Regeringen har svarat på kommissionens inledan- de konsekvensanalys om översynen av förordningen. Som underlag till översynen har Kemikalieinspektionen tagit fram en rapport om bedöm- ningsfaktorer och behovet av en ytterligare blandningsbedömningsfaktor 2021/22:75 Miljö- departementet för att ta hänsyn till kombinations- och blandningseffekter under utvär- deringen av risker för människors hälsa och miljön. I regleringsbrevet angav regeringen att Kemikalieinspektionen ska redovisa vilka insatser som bidragit till genomförandet av EU:s kemi- kaliestrategi inklusive hur myndigheten har bidragit till införande av bedömningsfaktor/-er för att hantera kombinationseffekter under Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reachförord- ningen), samt till effektivare utfasning av särskilt farliga ämnen i konsu- mentprodukter genom bl.a. gruppvisa bedömningar och begränsningar. Myndigheten ska vidare redovisa arbetet för att minska spridning och risker med PFAS och särskilt hur arbetet med en gruppbegränsning av PFAS har fortsatt. Sammanfattningsvis har en rad åtgärder vidtagits för att kemiska ämnen ska hanteras gruppvis i större utsträckning, med fokus på att utveckla EU- Regeringen avser återkomma med en redovisning av insatserna i budgetpropositionen varefter tillkännagivandet bedöms kunna Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 18), 2018/19:75 (M 13), 2019/20:75 (M 8) och 2020/21:75 (M 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om reformering av strandskyddet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om reformering av strandskyddet (bet. 2016/17:MJU9 s. 23 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att se över strandskyddet (dir. 2019:41). Uppdraget innebär att ut- redaren ska föreslå författningsändringar och andra åtgärder som medför att strandskyddet görs om i grunden genom en ökad differentiering som tar hänsyn till att tillgången till sjöar och stränder varierar i landet, liksom befolkningstäthet och exploateringstryck. I kommittédirektiven anges bl.a. att det ska bli betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. Vidare anges att de förslag som lämnas ska syfta till att dels förbättra för- utsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck, dels bibehålla eller om behov finns förstärka strandskyddet för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i starkt exploaterade områden. Därutöver framhålls att det lokala inflytandet gängliga stränder – ett mer differentierat strandskydd (SOU 2020:78) var ute på remiss t.o.m. . regeringen lagrådsremissen En ökad differentiering av strandskyddet. Regeringen har aviserat i förteckningen med propositioner till att den avser att avlämna en proposition om En ökad differentiering av Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:MJU22 redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 24), 2018/19:75 (M 14), 2019/20:75 (M 9) och 2020/21:75 (M 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om tillståndsprocesser*: har tillkännagett för regering- en att ställer sig bakom det som utskottet anför om förenklade och förkortade tillståndsprocesser (bet. 2016/17:MJU22 s. 16). Se även punkt M 13 och M 18. fick en utredare i uppdrag att utreda de aktuella frågorna. Uppdraget redovisades i promemorian Anpassad miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38). Regeringen har gett i uppdrag till länsstyrelserna och att kunna bidra till en sammanhållen statistikredovisning. Natur- vårdsverket har fått i uppdrag att förbereda så att myndigheten kan ansvara för att ta emot, sammanställa, analysera och presentera den statistik som övriga myndigheter bidragit med. Regeringen beslutade om direktiv om En modern och effektiv miljöprövning (dir. 2020:86). Utredningen syftar till att genom horisontella förändringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare miljöprövningsprocesser med bibehållet miljöskydd. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till Miljöprövnings- utredningen (dir. 2021:57) som innebär att utredaren ska utreda om det behövs ändringar i avseende regleringen av domstolarnas handläggning. Vidare ska utredas om det bör införas ett begränsat förturs- förfarande för mål och ärenden om tillstånd som innebär en omställning för en miljöfarlig verksamhet som på ett väsentligt sätt bidrar till att nå målen i det klimatpolitiska ramverket för minskade utsläpp av växthus- gaser. Utredaren ska även utreda hur tidsbegränsning av tillstånd och omprövning av tillstånd och villkor skulle kunna bli effektiva och verk- ningsfulla medel för att säkerställa att verksamheter och åtgärder bedrivs med moderna miljövillkor i syfte att nå miljö- och klimatmålen. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 20, s. 49, 64 och 80) föreslog regeringen att det skulle avsättas mer medel till tillstånds- myndigheter för att möta de ökande kraven med anledning av den gröna omställningen. De myndigheter som föreslogs få utökade medel var Natur- vårdsverket, länsstyrelserna och domstolarna. antog rege- ringens förslag (bet. 2021/22:MJU1, rskr. 2021/22:110). Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att utveckla metoder och samverkansformer för att främja en effektiv samrådsprocess enligt miljö- balken och därigenom påskynda näringslivets klimatomställning. ska stödja länsstyrelserna i arbetet med regel- och policyutveckling. 2021/22:75 Miljö- departementet 2021/22:75 Miljö- departementet Regeringen har beslutat om uppdrag till länsstyrelserna och till Dom- stolsverket att utvärdera om det finns förutsättningar att utveckla en eller flera digitala tjänster för någon eller några typer av tillståndsansökningar enligt . Myndigheterna har redovisat sina uppdrag och redovis- ningarna analyseras nu av . Regeringen har efter beslut om proposi- tionen Mer ändamålsenliga sammansättningsregler för mark- och miljö- domstolarna (prop. 2020/21:104 , bet. 2020/21:JuU33, rskr. 2020/21:312) utfärdat ett antal lagar. Ändringarna syftar till att göra sammansättnings- reglerna för mark- och miljödomstolarna flexiblare och att rättens sammansättning i större utsträckning bestäms utifrån det enskilda målets eller ärendets karaktär. Ändringarna ska möjliggöra för effektivare resursutnyttjande i Mark- och . redovisade sitt uppdrag om insamlande, sammanställning och analys av statistik för miljöprövningsprocesser. Regeringen arbetar vidare med redovisning. Regeringen arbetar även vidare med identifiering och genomförande av ytterligare åtgärder som kan bidra till effektivare miljöprövningsprocesser. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:200, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 33), 2018/19:75 (M 16), 2019/20:75 (M 10) och 2020/21:75 (M 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpå- verkan ska miljöbedömas m.m.*: har tillkännagett för regering- en vad utskottet anför om att det svenska regelverket för vilka verksam- heter och åtgärder som kan eller inte kan antas ha betydande miljöpåver- kan ska anpassas till MKB-direktivets bestämmelser i direktivets lydelse enligt ändringsdirektivet (bet. 2017/18:MJU5 s. 29 f.). har haft i uppdrag av regeringen att se över förteckningen över verksamheter och åtgärder som enligt vad regeringen har föreskrivit ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Naturvårds- verket redovisade uppdraget (M2017/03195). Natur- vårdsverket har i sitt arbete haft som utgångspunkt att det inte ska ställas mer långtgående krav på verksamhetsutövare än vad som följer av MKB- direktivet, om det inte är motiverat för att uppnå ett tillräckligt miljöskydd och vidare att ett önskvärt resultat är att regelverket ska vara enkelt att tillämpa. redovisning har remitterats. Remisstiden löpte ut . Remissvar har sammanställts. Europeiska kommissionen lämnade en formell underrättelse till angående det svenska genomförandet av direktivet innehållande bland annat kritik avseende kategoriseringen av verksamheter och åtgärder. besvarade den formella underrättelsen . remitterades departementspromemorian Ett förbättrat genomförande av MKB-direktivet. Promemorian innehåller författningsförslag som syftar till ett förbättrat genomförande av direktivet till följd av överträdelse- ärendet. Remissen besvarades av ett stort antal remissinstanser och arbetet med att omhänderta remissvaren pågår. De förordningsändringar som föreslog i sin redovisning kommer att hanteras samlat med detta arbete. Enligt den nuvarande planeringen kommer en ytterligare departementspromemoria med förslag till författningsändringar att remitteras . Tillkännagivandet kommer att behandlas inom ramen för dessa ärenden. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 5 om utvärdering av den nya lagstiftningen*: har till- kännagett för regeringen det som utskottet anför om utvärdering av den nya lagstiftningen (bet. 2017/18:MJU5 s. 34 f.). Regeringen gav i regleringsbrev för Natur- vårdsverket i uppdrag att utvärdera de ändringar i avseende miljöbedömningar som infördes . lämnade sin redovisning . Natur- vårdsverket har undersökt hur myndigheter och verksamhetsutövare uppfattar och tillämpar det nya regelverket, särskilt regler avseende liten miljökonsekvensbeskrivning. har också redovisat hur myndigheterna har väglett kring det nya miljöbedömningsregelverket och hur länsstyrelserna har verkat för att miljökonsekvensbeskrivningen får den omfattning och detaljeringsgrad som behövs för tillståndsprövningen. har bl.a. redovisat att det fortfarande råder oklarheter kring omfattningen och utformningen av en liten miljökonsekvens- beskrivning. redogör också för att omfattande vägled- ningsinsatser från myndigheterna har gjorts men att osäkerheter fortfarande finns framförallt vad gäller krav på underlag för prövningar, även om kvaliteten på underlaget upplevs ha höjts. Med anledning av slutsatser har regeringen i regleringsbrev avseende och länsstyrelserna uppdragit åt Naturvårds- verket och länsstyrelserna att i samråd med genomföra en förstudie som syftar till att se över förutsättningar för att utveckla en myndighetsgemensam vägledning för miljötillståndsprövningen och miljöbedömningsprocessen. Uppdraget ska redovisas och syftar till att möjliggöra en mer enhetlig prövningsprocess nationellt och öka effektiviteten i prövningen.