prop · H903267 · 2022-06-30 00:00:00 — hade en särskild satsning gällande mäns våld mot kvinnor som handlar om att säkerställa effektiva och robusta utredningar samt korrekt bemötande av brottsoffer. har beslutat om en inriktning för det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering 2022–2025, särskilt vad gäller mäns våld mot kvinnor, ett arbete som följs upp av myndighetens centrala ledningsgrupp. trädde nya regler i kraft som innebär att möjligheterna att använda berättelser som lämnats vid tidiga förhör utökas. De nya reglerna kan stärka arbetet mot våld i nära relationer genom att en målsägandes tidiga uppgifter i större utsträckning kan åberopas som bevis vilket kan bidra till fler fällande domar. togs det förbud som har funnits mot beslag av meddelanden mellan en misstänkt och en närstående bort (prop. 2021/22:119). Sådana meddelanden kan utgöra viktig bevisning i förundersökningar om mäns våld mot kvinnor. Förbudet innebar bl.a. att beslag av sådana meddelanden inte har kunnat göras i t.ex. förundersökningar om grov kvinnofridskränkning. Av regleringsbrevet framgår att ska följa upp tillämpningen av lagstiftningen om kontaktförbud och redovisa åtgärder för att tillämpningen ska vara enhetlig och effektiv. Insatser för förbättrade utredningar av hedersrelaterad brottslighet inrättades ett nationellt kompetensnätverk mot hedersrelaterad brottslighet vid som bidrar med kunskap och stöd i brottsutredningar. har också tagit fram ett uppdaterat metodstöd för myndighetens arbete på området samt genomfört kompetenshöjande insatser för förundersökningsledare och andra beslutsfattare i samtliga polisregioner. Det har också införts en särskild markering i it-stödet för brottsutredningar för brott med misstänkt hedersmotiv. Syftet är att tidigt identifiera möjliga hedersbrott för att säkerställa att rätt åtgärder vidtas initialt, under den fortsatta utredningen och i skyddsarbetet med de utsatta. –2021 har på olika sätt satsat på att öka kompetensen i utredningar av hedersrelaterad brottslighet. Det finns en särskild rättslig vägledning (tidigare handbok) och myndigheten lanserade 2020 nya tillhörande metodstöd inom området. Samtliga allmänna kammare och Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet har numera särskilt utsedda hedersåklagare. En åklagare som är särskild nationell ämnesspecialist tillträdde . pågår ett myndighetsgemensamt uppdrag om information och vägledning i arbetet mot hedersrelaterad brottslighet (A2020/02649). Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid ansvarar för uppdraget som bedrivs i samverkan med Barnafrid vid , , , och . Målet med uppdraget är att främja tillämpningen av de nya bestämmelserna kring barnäktenskap, utreseförbud och straffskärpningsgrund för hedersrelat- Detta arbete förväntas kunna bidra till att förebygga och be- Skr. 2021/22:267 kämpa hedersrelaterad brottslighet samt att barn och unga har kännedom om sina rättigheter och vet vart de kan vända sig om de är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersrelaterad brottslighet. ändrades lagstiftningen när det gäller sexualbrott, så att lagstiftningen nu bygger på avsaknad av frivillighet i stället för förekomst av våld, hot eller en särskilt utsatt situation. Gränsen för straffbar gärning går vid om deltagandet i en sexuell aktivitet är frivilligt eller inte. Det krävs alltså inte längre att gärningsmannen har använt sig av våld eller hot, eller utnyttjat ett offers särskilt utsatta situation, för att kunna dömas för t.ex. våldtäkt. Det infördes också två nya brott, oaktsam våldtäkt och oaktsamt sexuellt övergrepp. Vidare skärptes minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn till fängelse . stärktes det straffrättsliga skyddet vid sexualbrott mot barn vid oaktsamhet hos gärningsmannen i fråga om barnets ålder genom att gränsen för vad som ska anses vara oaktsamt sänktes. sexualbrottsreform innebär bl.a. att en sexköpare som känner till eller är oaktsam i förhållande till att en person inte deltar frivilligt, t.ex. om personen befinner sig i en särskilt utsatt situation till följd av människohandel, kan dömas för våldtäkt respektive oaktsam våldtäkt. Antalet anmälningar av våldtäkter har ökat stadigt , bl.a. i samband med metoo-rörelsen. Denna ökning har fortsatt sedan den nya samtyckeslagstiftningen trädde i kraft. I samband med den nya lagstiftningen har också flera informationskampanjer och utbildningar bedrivits, vilka bör ha bidragit till anmälningsförändringen. Brå har gjort en första uppföljning av tillämpningen av den nya samtyckeslagstiftningen (Brå 2020:6). Det mest tydliga resultatet som framträder i uppföljningen är att antalet åtal och fällande domar för våldtäkt har ökat markant sedan lagändringen. Uppföljningen avser fällande domslut i tingsrätt med huvudbrott våldtäkt, grov våldtäkt och oaktsam våldtäkt mot kvinna. Antalet fällande domar ökade från 190 domar 2017 till 333 domar 2019, en ökning . Nya typer av fall har gått till domstol. Efter införandet av den nya lagen om samtycke har även antalet anmälda våldtäktsbrott ökat men ökningen är inte större än . Det är enligt Brå ändå rimligt att tro att lagändringarna har bidragit till att antalet anmälningar om våldtäkt fortsätter att öka från redan höga nivåer i spåren av metoo-rörelsen. Enligt Brå är en positiv följd av lagändringen att personer som har utsatts för ett sexuellt övergrepp nu har större möjlighet att få rättslig upprättelse genom att anmäla brottet. har lagen potential att bidra till förändrade normer kring sex och samtycke. Därmed kan lagen i förlängningen ge effekt inte bara genom fler rättsliga åtgärder, utan också genom att våldtäktsbrotten blir färre. För detta krävs dock att kunskapen om lagstiftningen sprids i samhället, och att en samtyckeskultur skapas på alla nivåer i samhället. Regeringen har genomfört och aviserat ett flertal initiativ för att stärka det straffrättsliga skyddet mot mäns våld mot kvinnor. trädde lagändringar i kraft som bl.a. innebär att minimistraffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning höjdes och att förtal och grovt förtal numera kan ingå i fridskränkningsbrotten. skärptes även straffet för överträdelse av kontaktförbud. Preskriptionstiden för våldtäktsbrott och könsstympningsbrott som begåtts mot en person som inte fyllt avskaffades 2020. Det gäller också för brott som begåtts före tidpunkten för lagens ikraftträdande men som då inte hade preskriberats. utökades också kriminaliseringen av barnpornografibrottet på så sätt att det vid skildring av barn i pornografisk bild räcker att gärningsmannen borde ha misstänkt att barnet var . Vidare skärptes minimistraffet för grovt barnpornografibrott. infördes en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv som innebär att domstolarna, vid bedömningen av straffvärdet, som en försvårande omständighet, särskilt ska beakta om ett motiv för brottet har varit att bevara eller återupprätta en persons eller familjs, släkts eller annan liknande grupps heder. Det infördes också ett särskilt barnäktenskapsbrott som kan ge fängelse i högst och som inte ställer krav på olaga tvång eller utnyttjande av utsatt belägenhet. infördes ett utreseförbud som innebär att om det finns en påtaglig risk för att någon som är förs utomlands eller lämnar i syfte att ingå äktenskap eller en äktenskapsliknande förbindelse eller könsstympas, ska han eller hon förbjudas att lämna . Om någon för ut ett barn ur i strid med ett utreseförbud kan personen dömas till fängelse i högst . infördes också ett nytt brott i med beteckningen hedersförtryck. Brottet innebär bl.a. att en särskild strängare straffskala införs för den som upprepat begår vissa brottsliga handlingar mot en person med ett hedersmotiv. Straffet är fängelse i lägst ett och högst . trädde barnfridsbrottet i kraft. Barnfridsbrottet innebär att det är straffbart att utsätta ett barn för att bevittna vissa brottsliga gärningar, såsom vålds- och sexualbrott, i nära relation. trädde lagändringar i kraft som syftade till att stärka möjligheterna för Kriminalvården att vidta kontroll- och stödåtgärder avseende dem som friges villkorligt från ett fängelsestraff. Lagändringarna innebär bl.a. att övervakningstiden efter villkorlig frigivning har förlängts, att möjligheten att föreskriva villkor om vad som ska gälla efter den villkorliga frigivningen har utökats och att möjligheten att förverka villkorligt medgiven frihet på grund av misskötsamhet under den villkorliga frigivningen har utvidgats. Enligt de nya reglerna kan Kriminalvården fatta beslut om elektronisk övervakning av den frigivne för att kontrollera att en föreskrift följs. Sedan lagstiftningen mot människohandel infördes i början av 2000- talet har en rad skärpningar och förbättringar skett. Senast trädde lagändringar i kraft genom vilka de s.k. otillbörliga medlen förtydligades, straffansvar för brott mot en person som är ska gälla även vid oaktsamhet i fråga om offrets ålder och minimistraffet för Skr. 2021/22:267 människohandel, mindre grovt brott, skärptes. skärptes straffskalan för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Genom lagändringen togs böter bort ur straffskalan och brottets beteckning ändrades från köp av sexuell handling av barn till utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. beslutade regeringen propositionen Skärpt syn på våldtäkt och andra sexuella kränkningar (prop. 2021/22:231) med förslag för att skärpa synen på sexualbrott. I propositionen föreslås bl.a. att straffskalorna för ett flertal sexualbrott ska skärpas. Bland annat föreslås att minimistraffet för våldtäkt och våldtäkt mot barn ska höjas från fängelse till fängelse, att minimistraffet för köp av sexuell tjänst ska höjas från böter till fängelse och att minimistraffet för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling ska höjas från fängelseminimum till fängelse . beslutade regeringen att en särskild utredare får i uppdrag att bl.a. se över det straffrättsliga skyddet mot sexuella kränkningar av barn i åldern 15–, särskilt i förhållande till utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Utredaren ska också bl.a. överväga en ny straffskärpningsgrund för brott med hatbrottsmotiv mot kvinnor. ska utredaren redovisa sitt uppdrag. gavs även en utredare i uppdrag att biträda med att lämna förslag på hur det straffrättsliga skyddet mot psykiskt våld kan stärkas. Uppdraget ska redovisas . 3.3.2Utvecklingen på området utifrån indikatorerna Av den nationella strategin framgår att brottsbekämpning vid bl.a. vålds- och sexualbrott behöver effektiviseras, bl.a. ska uppklaringen av våldtäkter öka. En indikator redovisas uppdelat per polisregion (gällande kontaktförbud). Personuppklaringsprocenten för ett antal sexualbrott ingår bland indikatorerna som har valt för målsättningen effektivare brottsbekämpning. Statistiken över personuppklarade brott omfattar handlagda brott där minst en misstänkt person har lagförts för brottet genom att åtal har väckts, strafföreläggande har utfärdats eller åtalsunderlåtelse har meddelats. Personuppklaringsprocenten redovisar andelen personuppklarade brott av samtliga handlagda brott under samma redovisningsperiod. Som konstateras i kan det vara svårt att dra slutsatser om rättsväsendets effektivitet utifrån personuppklaringsprocenten. Förutsättningarna att klara upp ett brott varierar mellan olika brottstyper och för vissa typer av brott kan det vara svårt att öka personuppklaringen även om utredningsarbetet förbättras. Brås utvärdering av sexualbrottsgruppen i Nord (Brå 2021:7) visar t.ex. flera fördelar med en särskild utredningsgrupp, såsom ökad kvalitet och kortare utredningstider, som antalet ärenden som redovisas till åklagare bara har ökat marginellt sedan gruppen inrättades. Det beror enligt Brå på 2021/22:267 att det finns bevisproblem i många våldtäktsärenden, vilket är svårt för den utredande enheten att påverka. För brottstyper med ett litet antal handlagda brott kan relativt små förändringar ha relativt stor påverkan på måtten. Det gäller exempelvis utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling och kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte. Därutöver kan enstaka anmälningar med många brott och andra enstaka händelser ge upphov till stora förändringar i personuppklaringsprocenten. Personuppklaringsprocenten påverkas också av hur många brott som anmäls och handläggs med beslut . Polisen kan förbättra sitt utredningsarbete och öka antalet ärenden som redovisas till åklagare, utan att det leder till en högre personuppklaringsprocent om antalet anmälningar som har handlagts har ökat ännu kraftigare. Personuppklaringsprocenten kan dock vara ett användbart mått på hur stor andel av anmälande kvinnor som får uppleva att gärningspersonen blir åtalad eller lagförd genom strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. Det blir en grov uppskattning, eftersom det troligtvis finns målsäganden som har blivit utsatt för flera av brotten som ingår i statistiken . För att bredda bilden av brottsbekämpningen redovisas även utvecklingen av antalet personuppklarade brott nedan. Statistiken över handlagda brott reviderades 2014 vilket innebär att statistik för antalet personuppklarade brott enbart finns . Antalet personuppklarade våldtäkter har ökat kraftigt I det följande redovisas personuppklarade våldtäkter sammantaget, till skillnad från i där statistiken är uppdelad på ålder. Antalet personuppklarade våldtäkter ökade från 811 till 1 738 vilket motsvarar mer än en fördubbling. Ökningen ska dock ses mot bakgrund av att antalet personuppklarade våldtäkter minskade åren . Införandet av samtyckeslagstiftningen har sannolikt bidragit till ökningen vad gäller våldtäkt mot vuxna (samtycket gäller endast vuxna) fram ; enligt Brås uppföljning av tillämpningen av samtyckeslagen bidrog lagändringarna 2018 till ökningen av antalet åtal och fällande domar avseende våldtäkt (Brå 2020:6). Utvecklingen av personuppklaringsprocenten liknar den för antalet personuppklarade brott, se diagram 3.5 nedan. Handlagda våldtäktsbrott som har lett till personuppklaring Anmärkningar: Redovisning av antal handlagda brott som personuppklarats startade . Sättet att mäta personuppklaringsprocent justerades , men då justeringen innebär en marginell påverkan på resultatet är det möjligt att jämföra personuppklaringsprocent över . Våldtäktsbrott i den här statistiken inkluderar våldtäkt (6 kap. 1 §) och våldtäkt mot barn (6 kap. 4 §) (oaktsam våldtäkt är inte inkluderat). Källa: Officiell kriminalstatistik, Brå. Kraftig ökning av personuppklarade sexköpsbrott Antalet personuppklarade brott avseende köp av sexuell tjänst har ökat mycket kraftigt , särskilt . ökade antalet från 251 till 998 brott vilket motsvarar . Även personuppklaringsprocenten har ökat , dock inte lika mycket. Att personuppklaringsprocenten är väsentligt högre än för exempelvis våldtäkt beror på att bevisläget för brott avseende köp av sexuell tjänst ofta är mycket gott då anmälan i regel upprättas av polis i samband med ett ingripande. har genomfört kompetenshöjande insatser för polispersonal i polisregionerna gällande människohandel för sexuella ändamål, koppleri och köp av sexuell tjänst. Det har lett till ökade insatser mot köp av sexuell tjänst vilket i sin tur har bidragit till en ökning av antalet anmälda brott. För att arbeta effektivt mot prostitutionsrelaterade brott följer utvecklingen på olika internetforum. Handlagda köp av sexuell tjänst som har lett till Anmärkningar: Axeln som visar personuppklaringsprocent startar vid 40. Redovisning av antal handlag da brott som personuppklarats startade . Sättet att mäta personuppklaringsprocent justerades , men då justeringen innebär en marginell påverkan på resultatet är det möjligt att jämföra personuppklaringsprocent över . Källa: Officiell kriminalstatistik, Brå. Köp av sexuell handling av barn är en relativt liten brottstyp; uppgår antalet anmälda brott till mellan ca 100 och 230 brott . Av det följer att även antalet personuppklarade brott är relativt litet. Det kan innebära kraftiga årliga variationer vilket också syns i diagram 3.7 nedan (2019 förekom ett enskilt ärende med många brott). I likhet med sexköpsbrott är personuppklaringsprocenten relativt hög. Det är svårt att utläsa en trend över antalet personuppklarade brott . Brå har på uppdrag av regeringen studerat hur rättsväsendet tillämpar förbudet mot utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling (Brå 2022:4). Brå konstaterar att de barn som utnyttjas anmäler det sällan själva, varför det krävs att polisen och arbetar uppsökande för att identifiera utnyttjade barn och få gärningsmän dömda. Ett uppsökande arbete där kontakter mellan förövare och barn kan motverkas och brott upptäckas är enligt Brå särskilt viktigt på digitala forum, exempelvis så kallade sugardejtingsidor. bedrivs det enligt Brå väldigt lite sådant arbete av polisen och . Handlagda köp av sexuell handling av barn som har lett till Anmärkningar: Axeln som visar personuppklaringsprocent startar vid 10. Redovisning av antal handlagda brott som personuppklarats startade . Sättet att mäta personuppklaringsprocent justerades , men då justeringen innebär en marginell påverkan på resultatet är det möjligt att jämföra personuppklaringsprocent över . Källa: Officiell kriminalstatistik, Brå. Personuppklaring av övriga brott i uppföljningen Antalet personuppklarade brott avseende grov kvinnofridskränkning har minskat både åren innan och . Även antalet anmälda brott har minskat . Personuppklaringsprocenten för brottet grov kvinnofridskränkning har legat på en relativt jämn nivå, mellan . Brotten lagförs emellertid ofta under annan rubricering, som misshandel eller olaga hot. I ett längre perspektiv har dock personuppklaringsprocenten minskat, vilket Brå lyfter i rapporten kvinnofridskränkning – Brottets hantering och utveckling i rättskedjan 1998–2017 (Brå 2019:8). Rapporten visar att det är flera, samverkande faktorer rörande tillämpningen inom rättsväsendet som ligger bakom minskningen 1998–2017 och att det har skett en överflyttning till andra brott, framför allt misshandel. Den fortsatta uppföljningen av strategin mot mäns våld mot kvinnor bör därmed omfatta även anmäld misshandel mot kvinnor och andra relevanta mått, t.ex. anmälda brott om olaga hot. Vad gäller brottet kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte (grooming) är antalet handlagda brott mycket litet, ca 120–220 brott . Det gör det svårt att göra en meningsfull analys av utvecklingen av personuppklaringen. Stor skillnad över landet i andel beviljade kontaktförbud Kontaktförbud innebär att en person som hotar eller trakasserar en annan person förbjuds att besöka och kontakta denne. Ofta kan det handla om kvinnor som förföljs av män de har haft en nära relation med. redovisar indikatorn uppdelat per polisregion. Indikatorn visar att det finns betydande skillnader mellan olika åklagarkammare vad gäller beviljande av kontaktförbud. är det inte möjligt att avgöra hur stor andel av sökta och beviljade kontaktförbud som rör ärenden om våld eller andra brott i nära relation. bedömning är dock att en majoritet av alla ärenden gällande kontaktförbud rör brott i nära relation. Även om det på ett generellt plan verkar sannolikt att majoriteten av kontaktförbuden rör brott i nära relation kan det dock vara så att vissa åklagarkammare, såsom de nationella åklagarkamrarna, främst hanterar andra typer av ärenden, vilket gör jämförelsen mellan olika åklagarkammare svår enligt . Åklagarkammare i vissa polisregioner har ökat andelen beviljade kontaktförbud 2014–2021, medan andra kammare har beviljat i lägre grad än tidigare (se tabell 3.2). –2021 syns ingen utveckling av medeltalet av beviljade kontaktförbud för hela landet som ligger på mellan . Tabell 3.2 Andelen beviljade kontaktförbud av de ansökta Källa: Cåbra, . Det finns en stor skillnad i vilken utsträckning kontaktförbud beviljas mellan olika åklagarkammare. har skillnaden mellan åklagarkammare i olika polisregioner ökat. Några regioner har minskat, några ligger stabilt och några har ökat i andel beviljade kontaktförbud. ser skillnaderna ut att börja minska, då de regioner som har legat högst minskar andelen beviljade kontaktförbud. Skillnaden mellan de regioner som har högst respektive lägst värden rör sig mellan . Rikstäckande åklagarkammare, som organisatoriskt inte tillhör någon av ovanstående regioner, ligger lägst vad gäller beviljade kontaktförbud. Till dessa hör bland andra Särskilda åklagarkammaren och de nationella åklagarkamrarna, Riksenheten för miljö- och arbetsmål och Riksenheten Skr. 2021/22:267 mot internationell och organiserad brottslighet. För dessa kammare ligger andelen 2014 på , för att successivt minska till 2018 och 2019. Därefter ökar andelen till 2021. Som ovan nämnts handlägger de rikstäckande åklagarkamrarna främst andra typer av ärenden än brott i nära relation och kontaktförbud. till enskilda åklagarkammare är skillnaderna större än när jämförelse görs mellan polisregionerna. hade de åklagarkammare med lägst värden beviljade kontaktförbud, medan de med högst värden hade beviljade kontaktförbud. , året innan strategiperiodens början, var skillnaderna mellan det lägsta och det högsta värdet . Skillnaden i procentenheter mellan den åklagarkammare med lägst andel beviljade kontaktförbud och den med högst steg . har skillnaderna dock minskat. Det verkar också som att färre ärenden hanterades –2021 än mellan 2015–2018. Tiden från registrering av ansökan gällande kontaktförbud till beslut skiljer också mellan olika regioner. Generellt ligger genomströmningstiden relativt jämnt och varierar mellan 3–. verkar genomströmningstiden öka för de flesta regioner. Det kan kopplas till att kom med en ny rekommendation om antal dagar inom vilket beslut ska ha fattats (ÅFS 2011:6). Särskilda åklagarkammaren har –2021 haft kortast genomströmningstid och 2021 var medianvärdet från registrering till beslut. har Särskilda åklagarkammaren lägst andel beviljade kontaktförbud av samtliga åklagarkammare. Det har dock skett en ökning och det bör också noteras att antalet lagförda för olika brott i parrelation vid Särskilda åklagarkammaren har varit väldigt lågt (fem ärenden ). beslutades det om tio kontaktförbud. har tagit fram ett nytt uppföljningsverktyg för kontaktförbud som möjliggör för varje åklagarkammare att följa resultaten såvitt gäller handläggning av kontaktförbud. 3.4Förbättrad kunskap och metodutveckling. Strategins fjärde målsättning handlar om behov av förbättrad kunskap och metodutveckling. Med det avses kunskap om mäns våld mot kvinnor hos allmänheten samt berörda yrkesgrupper och beslutsfattare på alla samhällsnivåer, liksom utveckling av metoder och arbetssätt för att motverka våldet genom forskning, utvärdering och uppföljning. Som framgår ovan har regeringen beslutat ett stort antal insatser som resulterar i bättre kunskap och metoder. Indikatorer som följs upp av : •Andel kommuner som har genomfört fortbildning om våld i nära relationer till handläggare som utreder barn som 2021/22:267 har utsatts för eller bevittnat våld av närstående eller handläggare som utreder vuxna som har utsatts för våld av närstående (Öppna jämförelser, ) •Andel kommuner som har genomfört utbildning om våld i nära relationer till handläggare som utreder barn som har utsatts för eller bevittnat våld av närstående eller handläggare som utreder vuxna som har utsatts för våld av närstående (Öppna jämförelser, ) 3.4.1Centrala åtgärder för förbättrad kunskap och metodutveckling Insatser för stärkt kompetens Att yrkesverksamma som möter personer som kan ha utsatts för våld har kompetens att upptäcka våldsutsatthet och kunskap om hur de ska agera kan vara livsavgörande. För att öka kunskapen och kompetensen bland yrkesverksamma som i sitt yrke kommer i kontakt med personer som utsätts eller riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck har regeringen givit en rad uppdrag.