prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — I årsredovisningen saknas uppgift om ersättningar till ledande befattningshavare samt uppdrag i enlighet med 7 kap 2 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605). i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. I årsredovisningen saknas uppgift om ersättningar till ledande befattningshavare samt uppdrag i enlighet med 7 kap 2 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605). har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har inte följt ett av villkoren vid användning av anslag utgiftsområde 1, anslag 7:1, anslagspost 13 Statsbidrag till kommuner och regioner i förvaltningsområden, m.m. Enligt villkoret ska användas för utbetalning av bidrag. Anslagsmedlen har därmed inte använts i enlighet med 10 § anslagsförordningen (2011:223). 2.6.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning, inklusive finansförvaltning och finansiell tillsyn m.m., utgifter för de statliga tjänstepensionerna, statistik och fastighetsförvaltning. Tabell 2.42 UO 2 Anslag -50,9 -2,8 -5,4 -0,9 -1,4 -97,6 -7,5 -3,1 -3,3 Utfallet uppgick till , vilket är (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utgifterna (0,) lägre. Statliga tjänstepensioner blev lägre än budget Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. blev , vilket är (2,) lägre än den ursprungliga budgeten. Att utfallet blev lägre beror framför allt på att utgifter för ålderspensioner kopplade till tjänstepensionsavtalen PA 03/PA 16 blev lägre. Små infrianden av garantier förklarar skillnaden mot budget Utfallet för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter blev . Det är (97,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare då svenska statens infrianden av garantiåtagande beräknades att öka. Garantiåtaganden avser Europeiska investeringsbankens (EIB) garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19. Förutom åtaganden i har även garantiåtagande avseende SURE (Support to mitigate Unemployment Risks in an Emergency), som är EU:s tillfälliga stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av utbrottet av covid-19. Dessa två garantiprogram utgör några av de stödåtgärder som regeringen vidtagit med anledning av den fortsatta spridningen av sjukdomen covid-19 . Garantiåtaganden motsvarande enbart har infriats från , vilket förklarar skillnaden mot statens budget. För delen för SURE har inga infrianden gjorts. Statens servicecenters utfall blev lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:15 Statens servicecenter blev , vilket är (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Att utfallet blev lägre beror framför allt på att utgifterna för etablering av de nya servicekontoren blev lägre än planerat. Högre utgifter för bidragsfastigheter jämfört med Utfallet för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter blev , vilket är (28,) högre än föregående år. Det beror på att utgifterna för framför allt underhållsåtgärder, men även drift som el och fjärrvärme samt löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som förvaltar, blev högre än 2020. Bland de största underhållsprojekten som bedrivits finns renoveringen av slotts fasader som kommer att pågå . Lägre utgifter då kapitaltillskottet till AIIB slutreglerades Utfallet för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter blev , vilket är (98,) lägre än föregående år. Att utfallet blev lägre beror på att utgifterna för kapitaltillskottet till Asiatiska banken för infrastrukturinvestering (AIIB) slutreglerades . betalade kapitaltillskott till AIIB –2020. Utgifterna för Statens servicecenter blev högre än 2020 Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget 1:15 Statens servicecenter (9,) högre. har två nya servicekontor inrättats – ett i och ett vid , – vilket har medfört högre utgifter jämfört med . har etableringen av nya servicekontor i , och , påbörjats och de planeras att öppnas . Förutom dessa har arbetet med att etablera ytterligare 14 nya servicekontor påbörjats och dessa kontor planeras att öppnas löpande . Myndigheten för digital förvaltning har bytt utgiftsområde Utfallet för anslaget 1:18 (2020) Myndigheten för digital förvaltning blev , vilket är (97,) lägre än föregående år. Från och med redovisas utgifterna för Myndigheten för digital förvaltning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer och på anslagen 2:6 Myndigheten för digital förvaltning samt 2:7 Digital förvaltning i stället för inom detta utgiftsområde. Det förklarar skillnaden mot föregående år. Tabell 2.43 UO 2 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om två beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.44 UO 2 Utlåning Anm.: Tabellen omfattar utlåning finansierad med upplåning i . 1Lån till ges med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). I nettoutlåning redovisas lånen till kassamässigt, och uppgår till . I ovanstående tabell redovisas lånen valuta- omvärderade till bokslutskurs. Tabell 2.45 UO 2 Garantier Garanti till insättare i utländska instituts investeringsbanken (EIB)4 investeringsbanken (NIB) utvecklingsbank (CEB)6 Pensionsgaranti (inkl. efterborgen) Garantikapital Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB)8 Garanti till Europeiska unionen för Garanti till för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti (15 §). Åtagandet för insättningsgarantin avser . 2Lag (2008:812) om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i . 3Lagen (1999:158) om investerarskydd (31 §). 2018/19:46, bet 2018/19:FiU33, rskr. 2018/19:148. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104. 7I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:311. 2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:351. Tabell 2.46 UO 2 Låneramar för samhällsinvesteringar Låneramar för samhällsinvesteringarLåneram Lån Statens fastighetsverks investeringar i fastigheter investeringar i mark, anläggningar och lokaler Statens järnvägars långfristiga lån exkl. finansiell leasing1 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135. har beslutat om låneramar på inom utgiftsområdet. Utestående lån vid utgången av 2021 var . Tabell 2.47 UO 2 Övriga kontokrediter Kammarkollegiets behov av likviditet för inrättande av nya behov av likviditet i Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga har beviljat krediter inom utgiftsområdet, bl.a. för insättningsgarantin och investerarskyddet. RiR 2021:3 Administrationen i statliga myndigheter – en verksamhet i förändring har granskat om regeringens åtgärder för att säkerställa en bra balans mellan administration och kärnverksamhet har varit effektiva. Regeringen har i skrivelsen om administrationen i statliga myndigheter (skr. 2020/21:218) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:FiU12, rskr. 2021/22:27). har tillkännagett det som utskottet anför om att regeringen bör vidta åtgärder för att fler myndigheter ska ansluta sig till Statens servicecenters verksamhet för att på så sätt främja en kostnadseffektiv administration i den statliga förvaltningen. De myndigheter som väljer egna lösningar ska lämna en redogörelse för orsakerna till detta och de faktiska kostnaderna för de egna lösningarna i jämförelse med vad de hade fått betala för de gemensamma lösningar som finns via Statens servicecenter. Därutöver bör regeringen utreda förutsättningarna för att kommuner och regioner ska kunna ansluta sig till Statens servicecenter (bet. 2021/22:FiU12, punkt 2, 2021/22:27). RiR 2021:8 Var god dröj, myndigheterna digitaliserar – service till enskilda som inte kan eller vill vara digitala har granskat myndigheternas arbete med att säkerställa service av god tillgänglighet och kvalitet till enskilda som inte kan eller vill använda digitala kanaler i sina kontakter med dem. Regeringen har i skrivelsen om myndigheters service till enskilda som inte kan eller vill vara digitala (skr. 2021/22:12) redovisat sin bedömning av de iakttagelser som har gjort och den rekommendation som riktats till regeringen i rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:KU7, rskr. 2021/22:134). RiR 2021:18 AP-fondernas hållbarhetsarbete – investeringar och ägarstyrning har granskat om AP-fondernas hållbarhetsarbete är ändamålsenligt. Regeringen har i skrivelsen om AP-fondernas hållbarhets- arbete (skr. 2021/22:54) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2021:31 Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2021 har granskat regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket och rapporten innehåller rekommendationer till regeringen om hur myndigheten bedömer att tillämpningen kan bli mer tydlig och transparent. Regeringen har i skrivelsen om tillämpningen av det finans- politiska ramverket 2021 (skr. 2021/22:141) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Förutom dessa verksamheter ingår även verksamhet för bl.a. folkbokföring och brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter för respektive område. Tabell 2.48 UO 3 Anslag -0,2 -1,2 Utfallet uppgick till , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med utfallet blev utgifterna (4,) högre. utgifter blev högre än budgeterat och jämfört med Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till . (1,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare för att hantera och kontrollera omställningsstöden och tillfälliga anstånd med inbetalning av skatt som regering och riksdag infört och förlängt med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Dessutom har myndigheten lånat ut personal till för hanteringen av korttidsstöd. Utlåningen av personal till uppgick till 72 årsarbetskrafter, vilket är en ökning med 38 årsarbetskrafter jämfört med föregående år. Ersättningen från till för inlånad personal uppgick till ca . På grund av tillkommande uppgifter och utlån av personal omprioriterade den ordinarie verksamheten vilket bl.a. ledde till färre antal företagskontroller och revisioner i beskattningsverksamheten. Jämfört med 2020 blev utfallet (3,) högre. Utfallet för i nivå med budget Utfallet för anslaget 1:2 uppgick till , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att stärka operativa verksamhet med teknisk utrustning. Jämfört med föregående år blev utfallet (6,) högre. RiR 2021:16 arbete med att beskatta delningsekonomin har granskat arbete med att beskatta delningsekonomin. Regeringen har i skrivelsen om arbete med att beskatta delningsekonomin (skr. 2021/22:47) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:SkU10, rskr. 2021/22:143). Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utgifter för kriminalpolitiskt inriktad verksamhet och rättsväsendet i övrigt. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår bl.a. , och . Tabell 2.49 UO 4 Anslag -0,5 -0,3 Ersättning för skador på grund -13,7 insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och -54,3 -1,7 Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utgifterna (7,) högre. Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och (7,) högre än föregående år. Det beror framför allt på ett ökat antal anställda som medfört högre personalkostnader. Antalet årsarbetskrafter vid ökade med 1 748 (5,) jämfört med föregående år. Av dessa var 958 poliser och 790 civilanställda. Vid slutet av uppgick antalet årsarbetskrafter till 32 028. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare , bl.a. för upprätthållandet av det inreseförbud från vissa länder som har gällt under covid-19- pandemin. Antalet sökande till polisutbildningen uppgick enligt årsredovisning till 23 538 personer, vilket är 2 969 personer (11,) färre än 2020. Totalt påbörjade 1 602 personer grundutbildningen till polisman, vilket är en ökning med 223 personer (16,) jämfört med . Det innebär att av de 2 040 utbildningsplatserna fylldes , vilket är fler än föregående år. har tillsammans med Totalförsvarets plikt- och prövningsverk sett över de krav som de sökande måste svara mot för att bli antagna till polisutbildningen och tagit fram en ny kravprofil. har dessutom omfördelat utbildningsplatser enligt de sökandes efterfrågan. För att svara mot den högre efterfrågan av utbildningsplatser i så kommer bl.a. att upplåta myndighetens övningsområde åt för att bedriva delar av sin utbildning –2024. Högre utgifter för jämfört med budget och 2020 Utfallet för anslaget 1:3 blev , vilket är (6,) högre än vad som anvisades i statens budget och (8,) högre än 2020. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att hantera ett större ärendeinflöde. Det högre utfallet beror främst på löneökningar och att antalet årsarbetskrafter ökade vid med 84 årsarbetskrafter (6,) jämfört med föregående år. Vid slutet av uppgick antalet årsarbetskrafter till 1 449. har inflödet av inkomna brottsmisstankar minskat jämfört med föregående år och uppgick till 428 671 stycken. Utveckling av inflödet varierar inom de olika brottstyperna. Inkomna brottsmisstankar har minskat för alla brottstyper förutom sexualbrott samt brott mot frihet och frid som ökat med Bland de särskilt resurskrävande ärendena finns bl.a. sexualbrotten våldtäkt mot vuxna som ökat jämfört med . Högre utgifter för jämfört med budget och 2020 Utfallet för anslaget 1:4 blev , vilket är (4,) högre än vad som anvisades i statens budget och (4,) högre än 2020. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare för att hantera ett ökat inflöde av särskilt krävande ärenden. Att utfallet blev högre beror på att rekryterat mer personal. Antalet inkomna ärenden uppgick till 7 473, en minskning jämfört med . Det är i huvudsak antalet mängdärenden, dvs. ärenden vars genomsnittliga utredningstid understiger , som minskat, särskilt antalet inkomna ärenden vid försenade eller uteblivna årsredovisningar. Antalet inkomna ärenden vid försenade eller uteblivna årsredovisningar minskade jämfört med . Antalet avslutade ärenden uppgick till 7 699, en minskning jämfört med föregående år. har däremot antalet avslutade särskilt krävande ärenden ökat jämfört med . Särskilt krävande ärenden är sådana ärenden som avser komplicerad brottslighet som normalt kräver en utredningsgrupp under förundersökningsledning av en åklagare. har antalet årsarbetskrafter ökat vid med 21 personer (5,) jämfört med föregående år. Vid slutet av uppgick antalet årsarbetskrafter till 379. Ökad beläggning på anstalter gav högre utgifter än budget och 2020 Utfallet för anslaget 1:6 Kriminalvården blev , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga Jämfört med föregående år blev utfallet (10,) högre. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare framför allt för att hantera beläggningssituationen på landets häkten och anstalter. Kriminalvården har utökat platskapaciteten både i häkten och på anstalter. Det bidrog till en lägre beläggningsgrad jämfört med . Beläggningen uppgick till i både häkte och anstalt, vilket är än 2020. fanns i genomsnitt 2 482 platser på häkten, vilket är en ökning med i genomsnitt 282 platser jämfört med . Motsvarande siffra på landets anstalter var 5 113, vilket är 354 fler än föregående år. Medelbeläggningen i häkte uppgick till 2 323 intagna. Det är 135 fler intagna än 2020. Medelbeläggningen i anstalt uppgick till 4 818 intagna. Det är en ökning med 305 intagna jämfört med . har antalet årsarbetskrafter vid ökat med 830 personer (8,) jämfört med föregående år. Vid slutet av uppgick antalet årsarbetskrafter till 11 125. Utgifterna för skaderegleringar blev högre än beräknat Utfallet för anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. blev , vilket är (82,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare främst med anledning av ett större ärende om anspråk på ersättning och att antalet skadeståndsärenden har ökat. Lägre utgifter än budgeterat för EU-finansierade insatser Utfallet för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering blev , vilket är (54,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare , vilka avsåg det nationella programmet inom ramen för Fonden för inre säkerhet programperioden –2020. Utfallet för programperioden –2020 blev dock lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Det beror på att ett antal projekt inte fortskridit i planerad takt, bl.a. till följd av pandemin. Det lägre utfallet för anslaget beror framför allt på att utfallet inom den nya programperioden –2027 blev , vilket är lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Det förklaras av att den första utlysningen av projektmedel inom den nya programperioden –flyttades fram med anledning av försenade beslut om legala förutsättningar. Utgifterna för rättsliga biträden blev högre än 2020 Utfallet för anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. uppgick till , vilket är (7,) högre än föregående år. Det beror framför allt på att antalet förordnande för offentliga försvarare har ökat. Även den årliga uppräkningen av timkostnadsnormen har bidraget till de högre utgifterna. Utgifterna för skaderegleringar blev lägre än 2020 Jämfört med 2020 blev utfallet för 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. (31,) lägre. Det beror i sin helhet på att utgifterna för skadeståndsärenden m.m. minskade. Utgifterna för ersättningar vid frihetsinskränkning uppgick till , vilket är på samma nivå som 2020. Höge utgifter för Fonden för inre säkerhet än 2020 Jämfört med 2020 blev utfallet för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering (8,) högre. Anslaget finansierar bl.a. projekt inom ramen för Fonden för inre säkerhet med programperioden –2020. Att utfallet blev högre än föregående år beror främst på att projekten inom programperioden –2020 är i slutskedet, vilket har lett till högre utgifter. Tabell 2.50 UO 4 Beställningsbemyndiganden Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . Utestående åtaganden uppgick till . RiR 2021:20 Effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta har granskat effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta, i synnerhet om den interna styrningen och stödet för hur brottsutsatta ska informeras är effektiva och om de bygger på ändamålsenliga analyser. Regeringen har i skrivelsen om effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta (skr. 2021/22:57) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:JuU12, rskr. 2021/22:144). har tillkännagett det utskottet anför om att förbättra arbete med information till brottsutsatta (bet. 2021/22:JuU12, punkt 1, 2021/22:144). RiR 2021:25 Internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn – stora utmaningar för polis och åklagare har granskat om polisens och åklagarnas arbete mot internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn bedrivs effektivt. Regeringen har i skrivelsen om polisens och åklagarnas arbete mot internetrelaterade sexuella övergrepp mot barn (skr. 2021/22:105) redovisat vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2021:27 Ersättning till rättsliga biträden i brottmål – allvarliga brister i uppföljning och kontroll har granskat om tingsrätterna och utövar en betryggande kontroll över hanteringen av ersättning till offentliga försvarare och målsägandebiträden i brottmål. Regeringen gör i skrivelsen om ersättning till rättsliga biträden i brottmål (skr. 2021/22:109) delvis en annan bedömning än och vidtar inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2021:30 – arbetet mot den organiserade ekonomiska brottsligheten har granskat effektiviteten i arbete mot organiserad ekonomisk brottslighet. Regeringen har i skrivelsen om arbete mot den organiserade ekonomiska brottsligheten (skr. 2021/22:205) delvis en annan bedömning än . Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överens- kommelser med andra stater och internationella organisationer. Tabell 2.51 UO 5 Anslag -13,3 -13,8 -1,5 -7,1 -1,4 -10,9 Utfallet uppgick till , vilket är (10,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utfallet (13,) lägre. Lägre avgift till FN:s fredsbevarande operationer Anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer får användas för avgifter avseende medlemskap i internationella organisationer, främst FN, , , och . Skillnader i utfall på anslaget jämfört med anvisade medel beror främst på valutakursförändringar, eftersom bl.a. FN:s budget sätts i amerikanska dollar (USD). Därutöver påverkas avgifterna för FN:s fredsbevarande operationer av situationen i omvärlden, som kan innebära nya eller utvidgade respektive neddragna freds- bevarande insatser. Skillnader mellan åren för dessa avgifter beror dels på valutakurs- fluktuationer, dels på att budgeten för FN:s fredsbevarande operationer är konstruerad som en treårig skalcykel, där medlemsländerna betalar relativt sett mest år ett, mindre år två och minst år tre. Utfallet för anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer uppgick till , vilket är (13,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken till det lägre utfallet beror främst på att avgiften till FN för fredsbevarande operationer blev lägre jämfört med den ursprungliga beräkningen till statens budget. Jämfört med 2020 minskade utgifterna med (19,). Avgiften till FN för fredsbevarande operationer minskade med . Tabell 2.52 UO 5 Beställningsbemyndiganden Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Inom utgiftsområdet beslutade om två beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . 2.6.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och elsäkerhet Tabell 2.53 UO 6 Anslag -0,2 -17,3 Anskaffning av materiel och -0,6 -4,7 -1,2 Ersättning för räddningstjänst m.m. -33,2 -1,7 AB för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och -2,4 -0,8 Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2020 blev utgifterna (11,) högre. Försvarets internationella insatser fortsatte påverkas av covid-19