prop · H903184 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:184 Regional fysisk planering i Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnar regeringen förslag till ändring i (2010:900) som innebär att regional fysisk planering ska ske i . gäller enligt 7 kap. att regional fysisk planering ska ske i och i län. Den regionala fysiska planeringen ska omfatta frågor av betydelse för den fysiska miljön som angår två eller flera kommuner i ett län. Regionen är ansvarig för den regionala fysiska planeringen inom sitt län. Den ansvariga regionens uppgifter innefattar bl.a. att anta en regionplan. Denna plan ska ge vägledning för beslut om översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser. Av regionplanen ska det bl.a. framgå hur hänsyn har tagits till och hur planen har samordnats med andra nationella, regionala och kommunala planer och program. Förslaget syftar till att ge en förbättrad samhällsplanering i . Lagändringen föreslås träda i kraft . 2021/22:184 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i (2010:900).......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Vad innebär regional fysisk planering?............................................. Regional fysisk planering i .......................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för regionen............................................... Konsekvenser för kommunerna........................................ Konsekvenser för företag ................................................. Konsekvenser för enskilda ............................................... Begäran Region och läns Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2021/22:184 2 Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (2010:900) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § och 11 kap. 10 § (2010:900) ska ha följande lydelse. Regional fysisk planering ska ske Regional fysisk planering ska ske i och i län. i , i län och i för denna planering. 1.utreda regionala frågor av betydelse för länets fysiska miljö, 2.upprätta ett förslag till regionplan enligt 2–4 §§ eller förslag till ändring av en sådan plan, 3.anta, pröva aktualiteten hos och vid behov ändra planen, 4.lämna underlag om regionala frågor av betydelse för länets fysiska miljö till , andra berörda regioner och de kommuner, regionala kollektivtrafikmyndigheter och andra myndigheter som berörs, 5.yttra sig över förslag till översiktsplaner inom länet i fråga om hur dessa planer förhåller sig till regionplanen, 6.verka för insatser som kan bidra till att det långsiktiga behovet av bostäder kan tillgodoses, och 7.verka för insatser som kan bidra till att minska länets klimatpåverkan och dess effekter. Regionen ska lämna regeringen de uppgifter om den regionala fysiska planeringen som regeringen begär. När enligt 5 kap. När enligt 5 kap. 29, 38 eller 39 § har fått ett meddel- 30, 38 eller 39 § har fått ett meddel- ande om att en kommun beslutat att ande om att en kommun beslutat att anta, ändra eller upphäva en detalj- anta, ändra eller upphäva en detalj- plan eller områdesbestämmelser, plan eller områdesbestämmelser, besluta om den ska överpröva besluta om den ska överpröva kommunens beslut eller inte. kommunens beslut eller inte. ska överpröva kommunens beslut, om beslutet kan antas 1. ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. inte tillgodoses, 2. regleringen av sådana frågor om användningen av mark- och vatten- områden som angår flera kommuner inte samordnas på ett lämpligt sätt, 1 Senaste lydelse 2020:76. 2 Senaste lydelse 2020:76. 3.en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, 4.strandskydd enligt 7 kap. upphävs i strid med gällande bestämmelser, eller 5.en bebyggelse blir olämplig eller ett byggnadsverk olämpligt med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Region ska anta en regionplan enligt 7 kap. . 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ärenden om översiktsplaner som har påbörjats före och vid överklagande av beslut om sådana översiktsplaner, till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. 2021/22:184 3 Ärendet och dess beredning beslutade att bifalla regeringens proposition En ny regional planering (prop. 2017/18:266, bet. 2018/19:CU2, rskr. 2018/19:31). Regeringen angav i propositionen att regional fysisk planering, som ett led i att åstadkomma mer enhetlighet i landet, bör införas i fler län när behov av och förutsättningar för sådan planering finns. I samband med sitt beslut tillkännagav att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att regional fysisk planering ska omfatta fler län (bet. 2018/19:CU2 punkt 2). Tillkännagivandet är slutbehandlat, se avsnitt 5. Sedan beslut har Region och kommunerna i lämnat en skriftlig begäran till regeringen där regionen ber att länet ska omfattas av bestämmelserna om regional fysisk planering. Begäran har remissbehandlats, bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2019/01983). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5. Lagrådets synpunkter har följts i allt väsentligt. I förhållande till lagrådsremissen lämnas även förslag av rättelsekaraktär i 11 kap. 10 § (2010:900), förkortad PBL. Den föreslagna lagändringen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över det förslaget. Vad innebär regional fysisk planering? Regler om regionplanering infördes första gången i svensk lagstiftning genom byggnadslag (1947:385). Efter byggnadslagens tillkomst bedrevs regionplanering med stöd av Kungl. Maj:ts beslut på ett 10-tal orter med två eller flera kommuner inblandade, bl.a. i Stockholms- och . Maj:t fastställde senare regionplaner för och för Stockholms- och . infördes lagen (1968:598) angående handläggning av frågor om regionplan för kommunerna i . förtydligades ansvaret så att frågorna skulle handläggas enbart av (beteckningen region har numera ersatt beteckningen landsting). Isamband med införandet av 1987-års plan- och bygglag (1987:10) infördes även lagen (1987:147) om regionplanering för kommunerna i som gjorde regionplaneringen obligatorisk i . fick ansvaret för planeringen. I övriga fanns möjligheter för kommunerna att genom en ansökan till regeringen få bilda ett regionplaneorgan och därigenom få ett bemyndigande att arbeta fram en regionplan enligt . förslag om regional fysisk planering i hela landet Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté för att utreda och vid behov föreslå sådana förändringar i de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå som behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet (dir. 2013:78). Kommittén antog namnet . överlämnade betänkandet En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59). Kommittén lämnade förslag som innebär krav på ökad samordning mellan ett antal utpekade planeringsslag (regional planering för transportinfrastruktur, tillväxt och kollektivtrafik samt kommunernas planering för bostadsförsörjning), införandet av regional fysisk planering i hela landet samt framtagandet av en nationell strategi för fysisk planering och bostadsförsörjning. Utredningens förslag omhändertogs genom regeringens proposition En ny regional planering. Vad innebär ansvaret för regional fysisk planering? Enligt ska regional fysisk planering ske i och i län. Regionen ansvarar för denna planering (7 kap. 1 § första stycket PBL). 2021/22:184 Regionens ansvar innebär att den ska –utreda regionala frågor av betydelse för länets fysiska miljö, –upprätta ett förslag till regionplan eller förslag till ändring av en sådan plan, –anta, pröva aktualiteten hos och vid behov ändra planen, –lämna underlag om regionala frågor av betydelse för länets fysiska miljö till , andra berörda regioner och de kommuner, regionala kollektivtrafikmyndigheter och andra myndigheter som berörs, –yttra sig över förslag till översiktsplaner inom länet i fråga om hur dessa planer förhåller sig till regionplanen, –verka för insatser som kan bidra till att det långsiktiga behovet av bostäder kan tillgodoses, och –verka för insatser som kan bidra till att minska länets klimatpåverkan och dess effekter (7 kap. 1 § andra stycket PBL). En regionplan ska ange de grunddrag för användningen av mark- och vattenområden och de riktlinjer för lokaliseringen av bebyggelse och byggnadsverk som har betydelse för länet. Planen ska ge vägledning för beslut om översiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser. Den är inte bindande (se 7 kap. 2 § PBL). Om en översiktsplan avviker från en regionplan för länet, ska det framgå av översiktsplanen på vilket sätt den gör det och skälen för avvikelsen (3 kap. 5 § PBL). Av regionplanen ska det bl.a. framgå –hur hänsyn har tagits till allmänna intressen enligt 2 kap. , hur riksintressen enligt 3 och 4 kap. har tillgodosetts och på vilket sätt miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. har följts, –hur hänsyn har tagits till och hur planen har samordnats med den regionala utvecklingsstrategin, länsplanen för regional transportinfrastruktur, trafikförsörjningsprogram och kommunala riktlinjer för bostadsförsörjning samt nationella och andra regionala och kommunala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling i länet, och –hur planen är avsedd att genomföras (7 kap. 3 § PBL). Regionplanen ska utformas så att innebörden och konsekvenserna av den tydligt framgår (7 kap. 4 § PBL). När en regionplan eller en ändring av den upprättas gäller samma krav på processen för samråd och granskning som för en översiktsplan. Granskningstiden för en regionplan är dock till skillnad från de som gäller för en översiktsplan (se 7 kap. 5 § PBL). Det är regionfullmäktige som beslutar om att anta eller ändra en regionplan (7 kap. 9 § PBL). Fullmäktige ska även minst en gång mellan två ordinarie val till fullmäktige pröva om planen är aktuell i förhållande till kraven i 7 kap. 2–4 §§ . Vid denna s.k. aktualitetsprövning ska regionen begära och berörda kommuners synpunkter (se 7 kap. 6 och 7 §§ PBL). Regionfullmäktiges beslut om regionplan respektive aktualitetsprövning av regionplan får överklagas i den ordning som gäller för laglighets- prövning enligt 13 kap. kommunallagen (13 kap. 1 § punkterna 9 och 10 Prop. 2021/22:184 PBL). 5 Regional fysisk planering i Regeringens förslag: Regional fysisk planering ska ske i . Förslaget i begäran överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker Region anser att regional fysisk planering är en förutsättning för en hållbar utveckling och att behovet av att hantera frågor i ett mellankommunalt sammanhang har ökat. ser positivt på Region begäran om ett utökat uppdrag för regional fysisk planering. menar att behovet av att samordna och samverka kring de mellankommunala frågorna har ökat. Region har inget emot att Region får ett ansvar för regional fysisk planering enligt 7 kap. . Region poängterar att det mellanregionala samarbetet är viktigt då regionerna har flera beröringspunkter, bl.a. i form av delade arbetsmarknads- och bostadsregioner och gemensamma transportstråk, inte minst Västkuststråket. Region har inget att invända mot begäran. kommun, och anför bl.a. att har haft en stark tillväxt och att mellankommunala frågor är en förutsättning för en hållbar samhällsutveckling och en fortsatt stark tillväxt i länet. Kommunerna tillstyrker därför begäran. i , i län, i och i tillstyrker begäran. i menar att kan gynnas av en regional planering då länet ligger mellan och län som är större än . Mellan dessa län sker en rörelse som har sin grund i både arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. i ger ett antal exempel på frågor som kan vara lämpliga att hantera i en framtida regionplan, såsom transportinfrastruktur- och kollektivtrafikutveckling, åtgärder för att minska kommunernas klimatpåverkan, klimatanpassningsåtgärder och energi- och vindkraftsfrågor. Flera av länsstyrelserna anser att det generellt sett är positivt att fler regioner får uppgifter kopplade till regional fysisk planering, eftersom det innebär möjlighet att se frågor som är viktiga för regionens utveckling i ett större geografiskt sammanhang. , och avstyrker begäran. Kommunerna ser en risk för att det kommunala planmonopolet kan påverkas negativt genom förslaget och att staten ges möjlighet att i högre grad styra kommunerna genom regionen. Kommunerna anför också att domstolarna kan komma att använda regionplanen när de prövar kommunala planer. Skälen för regeringens förslag I propositionen En ny regional planering konstaterade regeringen att rörligheten över lokala och regionala gränser har ökat på flera håll i landet. Den ökade rörligheten visar sig bl.a. genom att lokala arbetsmarknadsregioner växer samman och blir färre. Detta stöds av den kartläggning av de regionala förutsättningarna i landet som genomförde (se SOU 2015:59). Den ökade rörligheten har sin grund i arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Det blir t.ex. allt vanligare att människor bor i en kommun och arbetar i en annan. Även de kommunala bostadsmarknaderna blir allt mer integrerade och rörligheten mellan dessa ökar därmed. Det ställer högre krav på att den inom- och mellanregionala infrastrukturen fungerar väl och har en god kapacitet. När de infrastrukturella förutsättningarna förbättras, bostadsmarknaderna integreras, rörligheten när det gäller skol- och fritidsverksamhet ökar och verksamheterna får utökade marknader att ta hänsyn till, växer behovet av att samordna den planering som bedrivs av kommuner, regioner och staten. Både mellankommunal och regional planering kan bidra till en hållbar utveckling oavsett vilken utvecklingsfas en kommun befinner sig i. I tillväxtområden kan det handla om att samordna sig inom länet för att skapa förutsättningar för att öka byggandet av t.ex. bostäder. I en kommun där befolkningen minskar kan det i stället handla om att anpassa den befintliga bebyggelsen till nya behov. Även i områden där bostadsmarknaden främst är lokal kan det i vissa fall vara svårt för en enskild kommun att ensam hantera planeringen. Urbanisering, tillväxt, avfolkning, bostadsbrist, behov av anpassning till ett förändrat klimat och att många kommuner har ett lågt invånarantal i förhållande till en del av sina uppgifter och funktioner, är exempel som visar på ett växande behov av mellankommunal och regional planering. har, i likhet med och län, haft en hög befolkningstillväxt, men också en god ekonomisk tillväxt, större regionala arbetsmarknader och därmed ett allt större utbyte med omkringliggande län. Region bedömer att utmaningarna när det gäller att skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt är så pass komplexa att de kräver verktyg för en god samplanering mellan Region , berörda kommuner och staten. Denna bedömning delas av och kommun. anser att regional fysisk planering är ett verktyg som syftar till att generera , regional och nationell utveckling. Samtliga länsstyrelser tillstyrker begäran och flertalet länsstyrelser anser att det generellt är positivt att fler regioner får uppgifter kopplade till regional fysisk planering, eftersom det innebär en möjlighet att se frågor som är viktiga för regionens utveckling i ett större geografiskt sammanhang. Regeringen delar majoriteten av remissinstansernas bedömning att behovet av regional fysisk planering har ökat i . När en region växer kraftigt ställs stora krav på bl.a. regional samordning för att klara målsättningar och strategier rörande t.ex. bostadsförsörjning och utbyggnad av kollektivtrafik och annan transportinfrastruktur. är också ett till ytan relativt litet län med flera större sammanbundna tätorter med en stark koppling mellan varandra och till omgivande län. Vidare står samhället inför stora utmaningar i fråga om att skapa förutsättningar för att nå klimatmålen och att genomföra klimatanpassningar. , och kommuner framför att regional fysisk planering kan försvaga den kommunala självstyrelsen. Lagrådet anser att förslagets relation till 14 kap. 3 § regeringsformen borde ha övervägts noggrannare i lagrådsremissen och anför bl.a. att frågor som bör besvaras gäller vad man vill uppnå med regional fysisk planering och om man gör det, trots att hälften av kommunerna avstyrker förslaget. Regeringen anser att förslagets relation till 14 kap. 3 § regeringsformen behandlas i lagrådsremissen men vill med anledning av Lagrådets synpunkter göra vissa förtydliganden. Syftet med att ge Region ansvar för den regionala fysiska planeringen enligt är att åstadkomma en ökad samordning av regionala frågor. Därigenom förbättras förutsättningarna för bostadsförsörjningen och en hållbar utveckling i länet. Bestämmelserna i 7 kap. förändrar inte förhållandet att det är en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Kommunerna påverkas av lagförslaget på så vis att kraven kopplade till t.ex. redovisning i översiktsplaner i marginell mån ökar genom att skälen för eventuella avsteg från en antagen regionplan ska beskrivas. Det innebär att kommunernas behov av att delta i och hålla sig informerade om det regionala arbetet kommer att öka. Därutöver införs nya skyldigheter för kommunerna i att lämna underlag, information och synpunkter vid upprättande och aktualitetsprövning av regionplanen. Eftersom det införs en skyldighet för kommunerna i länet att lämna uppgifterna säkerställs det att regionen får dessa. Regionen har därmed en möjlighet att uppnå syftet med lagförslaget. är lagstiftningen tydlig med att den regionala planeringen även behöver förhålla sig till den kommunala planeringen. Regionen ska även visa hur hänsyn har tagits till och hur regionplanen har samordnats med kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen samt kommunernas mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling i länet. Regeringen anser att konsekvenserna för berörda kommuner (se vidare avsnitt 7.3) av förslaget inte går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de fördelar som en förbättrad samhällsplanering innebär och som därmed regional fysisk planering kan bidra med och att man inte kan uppnå de positiva effekterna på något annat, mindre inskränkande, sätt (jfr 14 kap. 3 § regeringsformen). Behovet av regional fysisk planering kan vara olika stort i olika län. Mot bakgrund av det ökade behovet av regional fysisk planering i som redogjorts för i detta avsnitt bedömer regeringen vid en samlad bedömning att sådan planering bör införas i länet. har tillkännagett för regeringen att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att fler län ska omfattas av regional fysisk planering (bet. 2018/19:CU2 punkt 2, rskr. 2018/19:31). genomfördes tre konferenser med regionerna i alla de län som inte omfattas av bestämmelserna i 7 kap. för att sondera intresset av att införa krav på regional fysisk planering i ytterligare 2021/22:184 län. Därefter inhämtades även skriftliga synpunkter från berörda regioner. Enkäten visar att regionernas intresse är splittrat: Några regioner är positiva till att länet ska omfattas av regional fysisk planering, några är negativa och övriga inte har tagit tydlig ställning. Regeringen har redovisat sina insatser med anledning av tillkännagivandet i de årliga redogörelserna för behandlingen av skrivelser till regeringen, se skr. 2018/19:75 (N 91), skr. 2019/20:75 (Fi 40), skr. 2020/21:75 (Fi 32) och skr. 2021/22:75 (Fi 23). Regeringen anser att det lagförslag som lämnas och de initiativ som tagits för att fler län ska omfattas av regional fysisk planering innebär att tillkännagivandet får anses vara tillgodosett och därmed slutbehandlat. Regeringen konstaterar att detta inte utesluter att regional fysisk planering framöver införs i fler län när det finns behov av och förutsättningar för sådan planering. Regeringens förslag: Ändringarna i ska träda i kraft . En regionplan enligt 7 kap. ska antas . Äldre bestämmelser i ska fortfarande gälla för ärenden om översiktsplaner som har påbörjats före . Detsamma ska gälla vid överklagande av beslut om sådana översiktsplaner, till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Förslaget i begäran: I begäran föreslås inget ikraftträdande. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig om ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft vid samma tillfälle och som regionen bör ges tillräckligt med tid för att genomföra nödvändiga förberedelser. Regeringen föreslår därför att ändringarna ska träda i kraft . En lämplig tidsfrist, som ligger i linje med vad som anfördes när nu gällande bestämmelser om regional fysisk planering infördes i 7 kap. 1 § PBL, bör vara att en regionplan antas från de nya reglernas ikraftträdande (jfr prop. 2017/18:266 s. 82). Om det inte finns en regionplan antagen före det behöver en regionplan antas . Tidsfristen sammanfaller med tidpunkten för de allmänna valen i landet, men eftersom valen hålls bör en regionplan kunna antas innan den nya mandatperioden för regionfullmäktige inleds. Äldre bestämmelser bör fortfarande gälla för ärenden om översiktsplaner som har påbörjats före . Detsamma bör gälla vid överklagande av beslut om sådana översiktsplaner, till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Regeringen anser att det saknas behov av motsvarande övergångsbestämmelser i fråga om detaljplaner och områdes- Regeringen redogjorde i propositionen En ny regional planering för konsekvenserna av att införa regional fysisk planering i och i län. De bedömningar regeringen gjorde då gäller till stora delar i fråga om att införa regional fysisk planering i . Ändringen i 11 kap. 10 § PBL är endast av rättelsekaraktär och medför inga konsekvenser. För berörda statliga myndigheter kommer regional fysisk planering i att innebära en ny arbetsuppgift. I fråga om bevakningen av de statliga intressena har i uppgift att lämna regionen det underlag och den information som behövs för att genomföra den regionala fysiska planeringen. Detta innebär en ökad arbetsbörda för i där regional fysisk planering inte har skett. Visserligen kommer det underlag om statliga intressen som lämnar till kommunerna sannolikt i viss utsträckning kunna lämnas även till regionen. kan diskussioner uppstå om hur de statliga intressena kan bedömas och hanteras på den regionala nivån, vilket enligt regeringens bedömning kan komma att kräva både möten och i vissa fall preciseringar i underlag. Dialogen mellan staten och regionen bör kunna resultera i att bl.a. riksintressen och miljökvalitetsnormer så långt som möjligt behandlas i regionplanen. De frågor som bedöms lämpligast att hantera inom ramen för översiktsplanering bör givetvis hanteras på den nivån. Mot bakgrund av ökade arbetsbörda menar regeringen att i de län där regional fysisk planering blir aktuell handlar det om att arbeta fram en sådan plan som sedan gäller till dess planen behöver aktualiseras. Detta betyder att deltagande i dessa processer kommer att vara mer intensiv i vissa perioder för att sedan avta. Regeringen har gett i län respektive i uppdrag att utveckla ändamålsenliga och enhetliga arbetssätt för sin medverkan i regional fysisk planering (Fi2019/02438). Uppdraget ska redovisas senast . Resultatet av detta uppdrag kommer sannolikt att underlätta arbetet för i . 7.2 Konsekvenser för regionen De uppgifter som följer med regional fysisk planering kommer att innebära direkta planeringskostnader för Region . Det kommer att bli