prop · H903144 · 2022-03-02 00:00:00 — Sidas personal på huvudkontoret i och vid utlandsmyndigheter hanterar Sidas insatser. Beslut om insatser kan fattas på Sida i eller på utlandsmyndigheter.91 Varje utlandsmyndighet är en egen myndighet, och Sidas utsända personal är formellt en del av utlandsmyndighetens organisation. Att Sida sänder ut personal kräver delegering av medel och uppdrag via ambassadörer, som är en del av Regeringskansliet.92 På Sida i finns personer som har 2019/20:1 UO 7, s. 17. 86Se Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019. 87Se 3 § myndighetsförordningen (2007:515). 88Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2016; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2018; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019. har mindre förändringar skett när det gäller innehållet i de olika stegen, men stegen i sig är ungefär de samma. I insatsregeln nämndes t.ex. inte beslut i det andra steget och det tredje steget innehöll, utöver uppföljning, en skrivning om resultatstyrning. 89Se Sida, Trac helptexts, 2019, s. 10,12, 21, 23, 60–61. 90Beredningen föregås av en beredningsplan där Sida dokumenterar hur beredningen av en insats ska genomföras, se Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019, § 1.2. Vi har inte analyserat beredningsplanerna då vi framför allt betraktar dem som ett planeringsverktyg. 91Se intervju med FS, UNDP, ; FS, UNDP, ; HS, VBG, ; HS, UNFPA, ; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019, s. 2; Sida, Trac helptexts, 2019, s. 95–96; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2016, s. 4. Vem som fattar beslut beror bland annat på insatsens finansiella storlek. 92ESV och Statskontoret, Verksamhetsanpassad styrning – en översyn av regeringens styrning och Sidas interna effektivitet, ledning och uppföljning, 2020, s. 15. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N i uppdrag att samordna, underhålla och utveckla myndighetens relationer med de multilaterala organisationer som och Sida prioriterar. Dessa personer kallas multifokalpunkter, härefter refererade till som ”fokalpunkter”.93 Sida sluter ett avtal för varje insats med en multilateral organisation. Avtalen bygger i regel på avtalsmallar, så kallad multimallar. Sida förhandlar fram mallarna med den multilaterala organisationen, i vissa fall tillsammans med andra givare.94 Multimallarna innehåller standardvillkor och ska användas som insatsavtal när det är tillämpligt.95 2.3.4 UD och Sida ska samråda med varandra Regeringen och Sida ska eftersträva ett samstämmigt agerande gentemot de multilaterala organisationerna. Stöden ska utformas så att de ger organisationerna tydliga och entydiga signaler.96 I regeringens riktlinjer för strategier framgår vidare att det ”stöd som förmedlas av Sida och andra myndigheter genom multilaterala organisationer, det så kallade multi-bi-stödet, ska stå i samklang med svenska prioriteringar och förhållningssätt visavi de multilaterala organisationerna”.97 Regeringen specificerar i multistrategin och riktlinjerna för strategier att och Sida ska samråda med varandra, det vill säga föra en regelbunden formell dialog, för att åstadkomma ett samstämmigt agerande.98 UD ska ta initiativ till två typer av samråd: organisationssamråd, som gäller respektive organisation, och multisamråd, som gäller hela det multilaterala samarbetet. Därutöver ska Sida samråda med inför beslut om vissa stöd, enligt den samrådsrutin som Sida ska följa inför beredning och beslut om multi- bi-insatser.99 och Sida ska också föra en löpande informell dialog.100 93Sida, Reviderat beslut för Sidas arbete med multifokalpunkter, 2017. 94Intervjuer med FS, UNDP, ; FS, VBG, ; FS, UNFPA, . 95Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2018, § 2.8.2; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019, § 2.8.2. Arbetet med att förhandla fram multimallar inleddes . 96Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 5–6, 9–12; bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 20. 97Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 6. 98Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN; bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU. 99Regeringskansliet och Sida, Samrådsrutin inför beredning och beslut om Sida-finansierade biståndsinsatser genom multilaterala organisationer (s k multi-bi stöd) i linje med Strategin för multilateral utvecklingspolitik (beslutad av regeringen ), 2018. 100Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 6, 7 och 10–11; och Sida, Samrådsrutin inför beredning och beslut om Sida-finansierade biståndsinsatser genom multilaterala organisationer (s k multi-bi stöd) i linje med Strategin för multilateral utvecklingspolitik (beslutad av regeringen ), 2018. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R 3Regeringens och UD:s hantering av kärnstöd Detta kapitel syftar till att besvara granskningens första delfråga om huruvida regeringens beslut om kärnstöd, och tillhörande underlag, är väl underbyggda samt om UD följer upp kärnstöden till multilaterala organisationer på ett ändamålsenligt sätt. Sammanfattningsvis visar granskningen att det finns vissa brister i underlagen till regeringens beslut och i UD:s uppföljning av regeringsbeslutade organisationsstrategier och kärnstöd. Några centrala iakttagelser från kapitlet är följande: •Det finns inga uttalade mål i regeringens multistrategi eller i organisationsstrategier. Regeringen beskriver inte heller hur dessa strategier förhåller sig till varandra. •UD:s underlag till organisationsstrategier innehåller många indikatorer, utan inbördes prioritering, och det är oklart hur UD väger in organisationernas svagheter i bedömningarna. •UD:s arbete med underlag till beslut om kärnstöd förefaller omfattande, men det är oklart hur UD landar i föreslagna kärnstödsnivåer. •UD gör inga riskanalyser i termer av analyser av sannolikheten för att en risk inträffar, eller vad konsekvenserna blir om de inträffar, i beslut eller tillhörande underlag som rör kärnstöd. •UD gör ingen samlad uppföljning av enskilda kärnstöd eller organisationsstrategier. Våra bedömningar grundar sig på flera operationaliserade bedömningsgrunder (se avsnitt 1.3). Dessa består i korthet av att en motivering till att ge kärnstöd, samt risker och övriga avgörande omständigheter som berör kärnstödet, bör framgå av beslut eller tillhörande underlag. En annan bedömningsgrund är att UD löpande och kontinuerligt bör följa upp stödet. Uppföljningen bör också dokumenteras. 3.1Regeringen formulerar sig inte i termer av mål i strategier som styr UD:s hantering av kärnstöd Regeringen styr UD:s arbete med svenskt bistånd genom bland annat regeringsbeslutade strategier (se kapitel 2).101 Multistrategin och organisationsstrategier är centrala för regeringens styrning av UD:s arbete med kärnstöd till multilaterala organisationer. 101Eftersom vi har avgränsat den här granskningen till att enbart handla om UD:s hantering av multilaterala organisationer, refererar vi här enbart till UD när vi beskriver hur regeringen styr . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I strategierna ska regeringen ange mål för det svenska utvecklingssamarbetet. Det vill säga vad ska uppnå med samarbetet . Målen ska vara uppföljningsbara och resultaten ska användas för beslutsfattande, lärande, ansvarsutkrävande samt för att säkerställa transparens gentemot allmänheten.102 Tematiska och geografiska strategier ska innehålla ett syfte och ett begränsat antal delmål.103 Organisationsstrategier ska ange organisationens egna mål och en beskrivning av hur de relaterar till det övergripande målet för svenskt bistånd. Därutöver ska organisationsstrategierna innehålla mål för det svenska påverkansarbetet när det gäller organisationens verksamhet och interna arbetssätt.104 Multistrategin är styrande för UD:s samarbete med multilaterala organisationer. Enligt UD är multistrategin ett dokument som framför allt ska ange bevekelsegrunder, former och principer för det multilaterala biståndet. Multistrategin ska, enligt UD, operationaliseras i organisationsstrategier.105 Strategins övergripande syfte ska vara ”att få ett så effektivt genomslag som möjligt för svenska utrikespolitiska mål och stödja andra utrikes- och sakpolitiska målsättningar”.106 Avsikten med strategin uttrycks därmed som ett syfte, och inte i termer av mål för den multilaterala utvecklingspolitiken, eller vad regeringen förväntar sig att uppnå med svenskt stöd till multilaterala organisationer.107 Att strategin ska realiseras genom organisationsstrategier framgår inte av multistrategin eller av riktlinjer för strategier.108 Det framgår inte heller av organisationsstrategierna.109 Av flera organisationsstrategier framgår däremot att de ska utgå från multistrategin110 eller att multistrategin ska ange ramarna för metodiken i organisationsstrategin.111 Enligt UD ska organisationsstrategierna ha samma mål som de multilaterala organisationerna har för sin verksamhet. Detta eftersom svenskt stöd ges i syfte att 102Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 1 och 4. skulle samtliga strategier som styrde svensk utvecklingspolitik ange vilka resultat det svenska biståndet förväntades bidra till , se bilaga till regeringsbeslut UF2013/41712/UD/USTYR, s. 1. 103Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 10. 104Ibid, s. 18. 105UD, faktagranskning av utkastet ”Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer”, 2021. 106Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 2. 108Se ibid; bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU. 109Se bilaga till regeringsbeslut UD2016/01033/MU; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11032/FN; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11034/FN; bilaga till regeringsbeslut UF2014/52305/UD/MU; protokoll vid regeringssammanträde UD2016/01035/MU; protokoll vid regeringssammanträde UD2019/04041/FN. Se även protokoll vid regeringssammanträde UD2016/21866/FN; protokoll vid regeringssammanträde UD2018/04634/FN; protokoll vid regeringssammanträde UD2018/21189/FN. 110Bilaga till regeringsbeslut UD2016/01033/MU, s. 2; bilaga till regeringsbeslut UD2016/01035/MU, s. 1. 111Bilaga till regeringsbeslut UD2019/04041/FN, s. 2; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11034/FN, s. 1; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11032/FN, s. 1. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R bidra till organisationens mål.112 I flera organisationsstrategier beskriver regeringen organisationernas mål och hur dessa relaterar till det övergripande svenska biståndsmålet, tematiska prioriteringar eller motsvarande för svenskt bistånd.113 Det framgår dock inte av organisationsstrategierna att de har samma mål som de multilaterala organisationerna.114 Av organisationsstrategierna framgår vilka framtida önskvärda tillstånd som ska verka för.115 Detta är, enligt UD, detsamma som mål för det svenska påverkansarbetet.116 I strategierna framgår också vilka områden ska prioritera i sitt påverkansarbete gentemot organisationen.117 Dessa skrivningar är dock inte formulerade i termer av mål.118 I underlagspromemoriorna till regeringens beslut om kärnstöd framgår det att kärnstödet ges till organisationer vars arbete bidrar till att nå det övergripande målet med svenskt bistånd.119 I en underlagspromemoria anger UD vilken målsättning de har för kärnstödet till organisationen,120 men i övriga promemorior saknas konkreta mål. 3.2Oklart hur UD väger in organisationens svagheter i regeringens beslut om organisationsstrategi UD:s underlag till regeringens beslut om organisationsstrategier innehåller bedömningar av många olika indikatorer. Detta medför att det är svårt att få en överblick över vilka indikatorer, om några, som är särskilt viktiga för 112UD, faktagranskning av utkastet ”Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer”, 2021. 113Bilaga till regeringsbeslut UF2014/52305/UD/MU, s. 2; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11034/FN, s. 4; bilaga till regeringsbeslut UD2016/01035/MU, s. 2–3. Se även protokoll vid regeringssammanträde UD2016/21866/FN; protokoll vid regeringssammanträde UD2018/04634/FN; protokoll vid regeringssammanträde UD2018/21189/FN. 114Se bilaga till regeringsbeslut UD2016/01033/MU; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11032/FN; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11034/FN; bilaga till regeringsbeslut UF2014/52305/UD/MU; protokoll vid regeringssammanträde UD2016/01035/MU; protokoll vid regeringssammanträde UD2019/04041/FN. Se även protokoll vid regeringssammanträde UD2016/21866/FN; protokoll vid regeringssammanträde UD2018/04634/FN; protokoll vid regeringssammanträde UD2018/21189/FN. 115Ibid; UD, faktagranskning av utkastet ”Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer”, 2021. 116UD, faktagranskning av utkastet ”Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer”, 2021. 117Bilaga till regeringsbeslut UD2016/01033/MU; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11032/FN; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11034/FN; bilaga till regeringsbeslut UF2014/52305/UD/MU; protokoll vid regeringssammanträde UD2016/01035/MU; protokoll vid regeringssammanträde UD2019/04041/FN. Se även protokoll vid regeringssammanträde UD2016/21866/FN; protokoll vid regeringssammanträde UD2018/04634/FN; protokoll vid regeringssammanträde UD2018/21189/FN. 119Samtliga underlagspromemorior (UD, Underlagspromemoria). 120UD, Underlagspromemoria: VBG/2019, s. 6. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömningen av en specifik organisation. Enligt ställer det stora antalet indikatorer extra krav på tydlighet när det gäller hur handläggare på UD ska göra enskilda bedömningar och sedan väga samman dem. Genom att lägga mindre fokus på organisationernas svagheter än styrkor ger de underlag som har granskat en företrädelsevis positiv bild av organisationerna. 3.2.1UD:s organisationsbedömningar är centrala underlag till regeringens beslut om organisationsstrategier Organisationsstrategier ska, som vi nämnt tidigare, styra samarbetet med prioriterade multilaterala organisationer. Det huvudsakliga underlaget för regeringens beslut om en organisationsstrategi är en organisationsbedömning som UD tar fram. En organisationsbedömning är en bedömning av organisationens uppnådda resultat, relevans och effektivitet.121 Multilateral organisations performance assessment network (MOPAN) är ett nätverk av givare som genomför gemensamma bedömningar av multilaterala organisationer.122 Dessa bedömningar utgör centrala underlag till UD:s organisationsbedömningar. UD ska dock komplettera uppgifterna från MOPAN med en bedömning av organisationens relevans i förhållande till svenska utvecklingspolitiska mål.123 Även rapporter från andra givare och organisationen i fråga kan utgöra underlag till organisationsbedömningar.124 Utöver att ta fram en organisationsbedömning ska UD under beredningen av en organisationsstrategi hålla konsultationer med relevanta aktörer, däribland andra departement, Sida och utlandsmyndigheter.125 3.2.2UD:s organisationsbedömningar innehåller många indikatorer utan inbördes prioritering UD:s organisationsbedömningar innehåller ett stort antal indikatorer indelade i olika områden. Till exempel innehåller den senaste organisationsbedömningen vi 121Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 17. Sammanlagt har UD tagit fram åtta organisationsbedömningar –2019 för de organisationer som ingår i vårt urval. För mer information om vilka dokument som granskats, se bilaga 1. 122Se MOPAN, ”Mission Statement”, hämtad ; , ”About us”, hämtad ; United Nations “Funds, Programmes, ”, hämtad . 123Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 17–18. 124UD, Organisationsbedömning av multilaterala organisationer – vägledning för genomförande, u.d., rev. 125Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU; UD, UD:s vägledning för bidrag, 2016, s.18. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R har granskat 95 olika indikatorer.126 UD gör bedömningar av indikatorerna utifrån en fyrgradig skala127 och kommenterar bedömningarna i löptext.128 UD tar inte upp samtliga indikatorer, eller områden, i organisationsbedömningarnas sammanfattande bedömningar. Det framgår inte heller av organisationsbedömningarna om UD anser att vissa indikatorer, eller områden, är särskilt viktiga för att bedöma en specifik organisations relevans och effektivitet.129 Det är därmed inte tydligt på vilka grunder UD landar i den helhetsbild av organisationen som organisationsbedömningen ska utgöra när den används som beslutsunderlag. I några organisationsbedömningar finns kortfattade instruktioner om att samtliga indikatorer är relevanta för bedömning av organisationens effektivitet, samt att varje organisation sannolikt inte är relevant inom alla områden som indikatorerna berör.130 Det framgår dock varken av instruktionerna eller organisationsbedömningarna vilka områden UD bör bedöma som relevanta för att en organisation ska få kärnstöd.131 3.2.3Oklart hur UD väger in organisationernas svagheter i organisationsbedömningar UD fokuserar i högre grad på organisationernas styrkor än på deras svagheter i organisationsbedömningarna. Det medför att organisationsbedömningarna förhåller sig företrädelsevis positivt till organisationen. I de organisationsbedömningar där UD väger in svagheter är beskrivningarna av dem kortfattade, allmänt hållna och speglar inte alla svagheter som UD tar upp i bedömningar av enskilda indikatorer.132 Det framgår inte heller hur allvarliga svagheterna är och det går inte att utläsa någon systematik i hur UD identifierar dem i organisationsbedömningarna (se också avsnitt 3.4 om risker).133 126Den senaste bedömningen i vårt urval är UD, Organisationsbedömning: VBG 2019/2020. Vägledningen innehåller 69 indikatorer, se bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU och UD, UD:s vägledning för bidrag, 2016, s.18, medan den innehåller 76 indikatorer, se UD, Organisationsbedömning av multilaterala organisationer – vägledning för genomförande, 2017. 127Se t.ex. UD Organisationsbedömningar: GFATM 2018; VBG 2019/2020; UD, Organisationsbedömning av multilaterala organisationer – vägledning för genomförande, 2017. 128Samtliga organisationsbedömningar (UD, Organisationsbedömning). Se också UD, Organisationsbedömning av multilaterala organisationer – vägledning för genomförande, 2017. 129Samtliga organisationsbedömningar (UD, Organisationsbedömning). Organisationsbedömningarna avslutas med en sammanfattning av bedömningarna, beskrivningar av trender och tendenser samt utgångspunkter för påverkan och policydialog, se Samtliga organisationsbedömningar (UD, Organisationsbedömning). Se också UD, Organisationsbedömning av multilaterala organisationer – vägledning för genomförande, 2017. 130Se t.ex. UD, Organisationsbedömningar: GFATM 2014; 2014, s. 2–3; UNDP 2014, 2–3. 131Samtliga organisationsbedömningar (UD, Organisationsbedömning). UD, Organisationsbedömningar: GFATM 2014; GFATM 2018; 2014; UNDP 2014; VBG 2015; 2019, s. 28; UNFPA 2015, s. 19; VBG 2019/2020, s. 33. 133Samtliga organisationsbedömningar (UD, Organisationsbedömning). 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.3UD:s arbete med beslutsunderlag är omfattande, men har flera svagheter Regeringen ger kärnstöd som en del av att genomföra organisationsstrategierna. Inför att regeringen ska fatta beslut om kärnstöd ska UD ta fram en underlagspromemoria. Den utgör det huvudsakliga underlaget till regeringens beslut om kärnstöd.134 UD utför ett omfattande arbete med att ta fram underlagspromemorior, men arbetet har också svagheter. I underlagspromemoriorna ska UD ge förslag på kärnstödsnivåer, men det framgår inte tydligt av underlagen hur UD landar i dessa nivåer. Hur UD relaterar en underlagspromemoria till relevant organisationsstrategi varierar. 3.3.1UD:s arbete med att ta fram underlag till regeringens beslut om enskilda kärnstöd är omfattande Många aktörer är involverade i arbetet med att ta fram en underlagspromemoria, bland annat från Sida och genom gemensamberedning.135 Underlagen bygger också ofta på ett flertal internt och externt framtagna dokument, som organisationsbedömningar, anteckningar från styrelsemöten samt rapporter från MOPAN, organisationen i fråga och andra givare.136 3.3.2 Otydligt hur UD landar i föreslagna kärnstödsnivåer I underlagspromemorior ger UD förslag på kärnstödsnivåer.137 Förslagen ska baseras på uppföljningar och bedömningar av förändringar i organisationens relevans och effektivitet.138 I ett par underlagspromemorior finns ett avsnitt med en ”motivering av bidragets storlek”. Där beskriver UD varför de föreslår en viss nivå på kärnstödet.139 I de flesta fall går det dock inte att utläsa av promemoriorna hur UD landar i de föreslagna kärnstödsnivåerna.140 134Samtliga underlagspromemorior (UD, Underlagspromemoria). Underlagspromemorior har tagits fram för GFATM, UNDP och UNFPA, men inte för VBG och . ska underlagspromemorior för samtliga organisationer som sluter fleråriga kärnstödsavtal med endast tas fram inför en ny avtalsperiod, se intervju med CU, . 135Intervju med HU, UNDP, ; HU, UNFPA, ; HU, GFATM, ; CU och HU, , ; CU, . 136Samtliga underlagspromemorior (UD, Underlagspromemoria); intervju med HU, GFATM, ; CU och HU, , ; HU, UNDP, ; CU och HU, VBG, ; CU, . 138Bilaga till regeringsbeslut /21055/FN, s. 4. 139UD, Underlagspromemorior: 11, s. 6–7; VBG/18, s. 9–10. UD, Underlagspromemoria: GFATM 2016; GFATM 2017; GFATM 2018; VBG/2019; 10, 2015; 10, 2016; UNDP 2016; UNDP 2017; UNDP 2018; UNFPA 2018; UNFPA 2019. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Enligt multistrategin ska den föreslagna kärnstödsnivån baseras på en bedömning av relevans och effektivitet enligt följande riktmärken:141 •Relevant och höjd effektivitet = ökat stöd, icke öronmärkt. •Relevant och hög effektivitet = oförändrat eller ökat stöd, icke öronmärkt. •Relevant men låg effektivitet = minskat stöd, eventuell utfasning. •Icke relevant = minskat stöd, utfasning. Ingen underlagspromemoria innehåller dock någon beskrivning av hur organisationernas relevans och effektivitet eventuellt har förändrats utifrån ovanstående riktmärken.142 Intervjupersoner har påpekat att ovanstående riktmärken inte strikt går att tillämpa, men att de utgör ett konceptuellt ramverk,143 det vill säga att de utgör en idé om hur UD ska tänka runt kärnstöd. Förutom bedömningar av relevans och effektivitet, väger regeringen in politiska aspekter och ställningstaganden, samt organisationens finansieringssituation och givarstorlek när de fattar beslut om kärnstöd.144 Att politiska ställningstaganden har vägts in framgår av flera promemorior.145 3.3.3Kopplingen till regeringens organisationsstrategier i UD:s underlagspromemorior varierar I de flesta underlagspromemorior beskriver UD hur organisationernas arbete förhåller sig till de prioriteringar som regeringen har gjort i relevant organisationsstrategi.146 I ett par promemorior beskriver UD hur det svenska kärnstödet ska bidra till de förbättringar som regeringen pekar ut i organisationsstrategin.147 I övriga promemorior saknas hänvisningar till organisationsstrategin148 eller så konstaterar UD enbart att kärnstödet har sin grund i strategin, utan att beskriva hur.149 Underlagspromemoriorna speglar enbart vissa av de svagheter som UD identifierat i den organisationsbedömning som utgör underlag till organisationsstrategin.150 141Bilaga till regeringsbeslut /21055/FN, s. 4. 142Samtliga underlagspromemorior (UD, Underlagspromemoria). 143Intervju med 3CU och HU, . 144Ibid; UD, faktagranskning av utkastet ”Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer”, 2021. 145UD, Underlagspromemorior: 11, s.