prop · H903146 · 2022-03-23 00:00:00 — Det kan vara svårt att bedöma en investerings påverkan på möjligheterna till en hållbar utveckling. I en analys av den verksamhet som bedrivs av ett företag bör t.ex. beaktas att olika aspekter kan verka i olika riktning när det gäller hållbarhet och att det relevanta därmed är vilken s.k. nettopåverkan som en verksamhet leder till. Öppenheten har ökat när det gäller olika typer av påverkan, både positiv och negativ, som ett företags verksamhet kan ha på en hållbar utveckling, bl.a. genom företagens hållbarhetsredovisningar, och kan förväntas fortsätta öka i och med utvecklingen av internationella initiativ för redovisning av olika hållbarhetsparametrar såsom (CDP). I sammanhanget behöver man också ta hänsyn till vilka rimliga möjligheter som finns att påverka ett företag, en fond eller en bransch i riktning mot en hållbar utveckling. Vidare kan det vara svårt att bedöma vilka effekter ett investeringsbeslut har på hållbar utveckling. För att öka möjligheterna för kapitalförvaltningsbranschen att bedöma investeringars påverkan på hållbar utveckling bör stödja internationella initiativ som syftar till att främja ökad öppenhet och redovisning av påverkan. Fonden bör även kunna redovisa vilka processer som finns på plats för att utvärdera ESG-frågor vid investeringsbeslut. Genom att bedöma hur integreringen av ESG-frågor vid förvaltningen av fondmedlen i kan främja en hållbar utveckling i ut- 2021/22:146 tryckets alla dimensioner och ta hänsyn till dessa aspekter, kan förvaltningen generera nytta för pensionsspararna, som den främjar en hållbar utveckling och bidrar till att ett högt förtroende för förvaltningen kan upprätthållas. bör särskilt uppmärksamma relevanta forskningsresultat som handlar om samband mellan kapitalförvaltning och en hållbar utveckling. Närmare mål för placeringsverksamheten ska fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhet (3 kap. 1 § tredje stycket lagen om ). Fonden ska i det sammanhanget närmare ange hur dess mål för placeringsverksamheten ska uppnås (jfr prop. 1992/93:206 s. 55). Den skyldigheten bör gälla även i fråga om det nya målet att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt. Det bör därmed ankomma på att, i likhet med Första–Fjärde AP-fonderna, närmare precisera innebörden av det nya målet och hur det förhåller sig till det övergripande målet för placeringsverksamheten (jfr prop. 2017/18:271 s. 27). De närmare målen bör vara relevanta, tydliga och uppföljningsbara samt enkla att kommunicera. 5.3Krav på värdegrund och riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i Regeringens förslag: ska ha en egen värdegrund för förvaltningen av fondmedlen och riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. Regeringens bedömning: bör inte omfattas av det krav på en gemensam värdegrund och gemensamma riktlinjer som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget och bedömningen eller har inget att invända mot dem. avstyrker förslaget om en separat värdegrund för . Enligt bör i stället åläggas att samarbeta med övriga AP-fonder. Det finns inte någon entydig definition på begreppet hållbar utveckling och än mindre hur hållbar utveckling kan främjas inom den finansiella sektorn. anser därför att det finns ett egenvärde i en samsyn kring AP-fondernas värdegrund. Att endast placerar i riskkapitalbolag är inte skäl nog att inte samordna framtagandet med övriga AP-fonder eftersom värdegrunden är oberoende av tillgångsslag och finansiella instrument. Skälen för regeringens förslag och bedömning bör inte omfattas av kravet på en gemensam värdegrund och gemensamma riktlinjer I avsnitt 5.1 föreslås att det – vid sidan av det övergripande målet för placeringsverksamheten – ska införas ett nytt mål som innebär att ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt. När motsvarande mål för placeringsverksamheten infördes för Första–Fjärde AP- fonderna ställdes även krav på att de fonderna ska samverka när det gäller det nya målet (4 kap. 2 a § lagen om allmänna pensionsfonder). Samverkan ska ske genom att Första–Fjärde AP-fonderna åtminstone ska ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen och gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. Kravet på samverkan motiverades bl.a. med att Första–Fjärde AP-fonderna har identiska uppdrag (prop. 2017/18:271 s. 27). Fonderna har i enlighet med det lagstadgade kravet tagit fram en gemensam värdegrund och riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. Sjätte uppdrag skiljer sig från Första–Fjärde AP-fondernas uppdrag genom att dess fondmedel ska placeras på riskkapitalmarknaden. gör därmed enbart investeringar i onoterade företag. Med hänsyn till de särskilda förutsättningar som gäller för Sjätte fondens placeringsverksamhet anser regeringen, till skillnad från , att det inte bör införas ett krav på att fonden ska samverka med de andra buffertfonderna genom att ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen. En värdegrund bör kunna ge uttryck för hur AP-fonderna ser på integrering av ESG-frågor vid förvaltningen av fondmedlen och det kan variera mellan fonderna beroende på skillnader i de övergripande uppdragen. Det bör inte heller införas ett krav på att Första–Fjärde och Sjätte ska ta fram gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. Det finns inget som hindrar att ändå samarbetar med Första–Fjärde AP-fonderna i ESG-frågor. I avsnitt 5.4 föreslås också ett krav på samverkan när det gäller redovisning av hur målet om föredömlig förvaltning har uppnåtts. ska dock ha en egen värdegrund för förvaltningen av fondmedlen Även om det inte bör införas ett krav på att ska samverka med Första–Fjärde AP-fonderna i fråga om en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen bör fonden ha en egen värdegrund. Som anges ovan bör värdegrunden kunna ge uttryck för hur ser på sitt uppdrag när det gäller integrering av ESG-frågor. Den bör vara lätt att kommunicera och kunna få bred acceptans. En värdegrunds legitimitet stärks genom att den grundar sig på brett förankrade demokratiska värderingar, såsom de som kommer till uttryck i framför allt regeringsformen (1 kap. 2 §), t.ex. att det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. De internationella konventioner som har undertecknat, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ger också uttryck för sådana värderingar. I arbetet med att tolka internationella konventioner bör föra en dialog med relevanta 2021/22:146 experter, inklusive de departement inom som har ansvar för konventionen i fråga. Sjätte tolkning av en internationell konvention bör spegla hur har valt att tillämpa den specifika konventionen. En värdegrunds legitimitet förstärks också genom att den återspeglar vetenskapliga forskningsresultat. Den vetenskapliga forskningen inom områden som visar hur företagens agerande påverkar samhällsutveckling och ekosystem är t.ex. viktig för bedömningen av hur de investeringar som gör kan förändra sina verksamheter i riktning mot ett mer hållbart företagande. Även forskning som undersöker samband mellan kapitalförvaltning och en hållbar utveckling är relevant för Sjätte fondens verksamhet. Värdegrunden bör därför ge uttryck för att Sjätte fonden har ett vetenskapligt förhållningssätt till frågor om hållbar utveckling. ska även ha riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i Som framgår av avsnitt 5.1 har fastställt formella exkluderingskriterier. Av kriterierna framgår vilka branscher och produkter som fonden bör avstå från att investera i. Det bör uttryckligen framgå av lag att , i likhet med Första–Fjärde AP-fonderna, ska ha riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. På liknande sätt som Sjätte nuvarande exkluderingskriterier bör riktlinjerna kunna ge uttryck för på vilka grunder placering i tillgångar inte bör ske, t.ex. efterlevnaden av de internationella konventioner som har undertecknat och uppfyllelsen av de svenska miljömålen eller i övrigt främjande av en hållbar utveckling. Det gäller såväl inför en placering i som vid försäljning av tillgångar. Det bör i detta sammanhang beaktas att inte har samma förutsättningar som de andra buffertfonderna att förändra sin portfölj genom att sälja av tillgångar eftersom fonden ska fokusera på onoterade företag, dvs. kan stanna kvar som investerare i ett företag eller en fond, trots att innehavet inte lever upp till ställda krav, med målsättningen att försöka påverka innehavet i den riktning som fonden bedömer är önskvärd. Värdegrund och riktlinjer bör komma till uttryck i relevanta styrdokument. Som anges i avsnitt 5.5 bör löpande följa upp och utvärdera hur den uppfyller det nya målet om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt. I det ligger också att värdegrund och riktlinjer kan behöva ses över. Det ankommer på fonden att avgöra hur uppföljning och utvärdering ska göras. Riktlinjer för redovisning av hur målet har Regeringens förslag: Första–Fjärde och Sjätte ska samverka när det gäller redovisning av hur målen om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt har uppnåtts. Samverkan ska ske genom att fonderna åtminstone ska ta fram gemensamma riktlinjer för redovisningen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Första AP-fonden, och Tredje AP-fonden framhåller att AP-fondernas olika uppdrag kan begränsa jämförbarheten mellan fonderna. anser att , liksom övriga AP- fonder, bör omfattas av de informationskrav som gäller för finansmarknaden i övrigt. Skälen för regeringens förslag: I lagen om allmänna pensionsfonder finns ett krav på att Första–Fjärde AP-fonderna ska samverka när det gäller målet att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt (4 kap. 2 a §). Samverkan ska åtminstone omfatta att de tar fram gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet har uppnåtts. Fonderna har i enlighet med detta fastställt gemensamma riktlinjer för redovisningen. I denna proposition föreslås att ska ha ett motsvarande mål om föredömlig förvaltning som Första–Fjärde AP-fonderna. Samverkan i fråga om redovisning av hur målet har uppnåtts bör därför utvidgas till att även omfatta . Gemensamma riktlinjer för redovisningen bidrar till ökad öppenhet och jämförbarhet mellan fonderna. Att Första–Fjärde och Sjätte har olika uppdrag i pensionssystemet kan visserligen, som några remissinstanser påpekar, påverka jämförbarheten. Regeringen bedömer dock att gemensamma riktlinjer ger bättre förutsättningar för jämförelser mellan AP-fonderna, jämfört med om endast skulle ta fram egna riktlinjer. En ökad öppenhet och jämförbarhet leder i sin tur till bättre möjligheter för regeringen att utvärdera buffertfondernas arbete med ESG-frågor. Det förbättrar också allmänhetens möjligheter till insyn i AP-fondernas arbete. Det bör precis som vara upp till AP-fonderna att ta fram det närmare innehållet i de gemensamma riktlinjerna. Vid utformningen av riktlinjerna bör hänsyn kunna tas till att fonderna har olika uppdrag i pensionssystemet och att tillgångsslagen skiljer sig åt mellan fondernas portföljer. Redovisningen kan därför i viss mån skilja sig åt mellan fonderna trots att det är fråga om gemensamma riktlinjer. Det bör exempelvis inte vara aktuellt för att redovisa hur den har röstat i sina innehav eftersom fonden inte gör investeringar i noterade företag. Detta hindrar dock inte riktlinjer för Första–Fjärde AP-fonderna om redovisning av röstningsdata. anser att AP-fonderna bör omfattas av de informationskrav som gäller för finansmarknaden i övrigt, dvs. de krav som följer av och rådets förordning (EU) 2019/2088 av om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska 2021/22:146 lämnas inom den finansiella tjänstesektorn, i det följande benämnd EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar, och och rådets förordning (EU) 2020/852 av om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088, i det följande benämnd EU:s gröna taxonomiförordning. I EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar finns bl.a. bestämmelser om vilken hållbarhetsinformation som finansmarknadsaktörer och finansiella rådgivare inom den finansiella sektorn ska lämna till slutinvesterare. Dessa bestämmelser kompletteras av upplysningskrav i EU:s gröna taxonomiförordning som även innehåller utökade krav på hållbarhetsrapportering för vissa aktörer. Första–Fjärde och Sjätte omfattas inte av EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar eftersom myndigheterna inte är finansmarknadsaktörer eller finansiella rådgivare enligt förordningen (artikel 2). AP-fonderna omfattas inte heller av de ovan nämnda kraven i EU:s gröna taxonomiförordning (artikel 1.2). Med hänsyn till dessa AP- fonders uppdrag anser regeringen, till skillnad från , att det inte finns skäl att tillämpa EU-förordningarna på myndigheterna. Det är lämpligare om AP-fonderna tar fram gemensamma riktlinjer för redovisningen av deras arbete med ESG-frågor som är anpassade till fondernas uppdrag och mål. Som anges i avsnitt 3 omfattar denna proposition inte några förslag avseende Sjunde AP-fonden. Regeringen avser att återkomma till frågan om hur Sjunde AP-fonden bör lämna hållbarhetsinformation (se prop. 2020/21:66 s. 51). Regeringens bedömning: Det följer av gällande rätt att •det nya målet, att ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt, löpande ska följas upp och utvärderas, •de löpande utvärderingarna ska redovisas i Sjätte resultatuppföljning och regeringens årliga utvärderingsskrivelser om AP-fondernas verksamhet, •det nya målet dessutom med viss regelbundenhet ska följas upp och utvärderas på ett mer fördjupat sätt, och •de fördjupade utvärderingarna i förekommande fall ska redovisas i regeringens utvärderingsskrivelser. Det behövs därför inte några lagändringar i denna del. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer i sak med regeringens bedömning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget och bedömningen eller har inget att invända mot dem. Skälen för regeringens bedömning: ska med att årsredovisning och revisionsberättelse överlämnas till regeringen också överlämna en egen utvärdering av styrelsens förvaltning av fond- medlen (resultatuppföljning) (4 kap. 3 § lagen om ). Resultatuppföljningen ska göras med utgångspunkt i de närmare mål för Prop. 2021/22:146 placeringsverksamheten som fastställts av fonden (se avsnitt 5.2 om de närmare målen). Regeringen ska göra en utvärdering av samtliga AP-fonders förvaltning av fondmedlen och överlämna den till (7 kap. 1 § lagen om allmänna pensionsfonder och 5 kap. 1 § lagen om Sjätte fonden). Det nya målet för att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt bör löpande följas upp och utvärderas. Utvärderingarna bör omfattas av såväl Sjätte egen resultatuppföljning som regeringens årliga utvärderingsskrivelse till om AP-fondernas verksamhet. Med viss regelbundenhet bör regeringen dessutom göra en fördjupad utvärdering av det nya målet, som i regel bör redovisas vid den årliga utvärderingen. Detta framgår redan av de ovan nämnda bestämmelserna. Några lagändringar är därför inte nödvändiga. Resultatet av utvärderingarna bör offentliggöras på ett för allmänheten lättillgängligt sätt, t.ex. på Sjätte webbplats. Därigenom kan allmänheten bedöma hur uppfyller målen för placeringsverksamheten. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft , vilket bedöms vara . Regeringens bedömning: Förslaget om ett nytt lagstadgat mål för Sjätte placeringsverksamhet bedöms leda till en förstärkning av fondens hållbarhetsarbete och en ökad legitimitet för dessa frågor. Det föreslagna kravet på samverkan mellan Första–Fjärde och Sjätte när det gäller redovisning av hur målen om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt har uppnåtts bör leda till ökad jämförbarhet och därmed bättre möjligheter att utvärdera fondernas hållbarhetsarbete. Förslagen kan medföra ökade förvaltningskostnader för de berörda AP-fonderna, framför allt för , på grund av att fonderna måste anpassa sig till det nya regelverket. kan dock antas vara relativt begränsade. Förslagen bedöms inte ha några offentligfinansiella konsekvenser. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. anser att konsekvensanalysen bör innehålla en redogörelse för effekterna av förslaget om föredömlig förvaltning på det övergripande målet för Sjätte placeringsverksamhet. Skälen för regeringens bedömning Förslagens syfte och berörda aktörer Ipropositionen föreslås ett nytt mål för Sjätte placeringsverksamhet som innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. Det föreslås också bl.a. att Första–Fjärde och Sjätte ska samverka när det gäller redovisning av hur målen om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt har uppnåtts. Syftet med förslagen är att förstärka och förtydliga regelverket kring Sjätte arbete med att integrera ESG-frågor vid förvaltningen av fondmedlen. Förslagen syftar också till ökad öppenhet och jämförbarhet när det gäller de berörda AP-fondernas arbete med dessa frågor. Förslagen berör dagens och framtida pensionärer (pensionssystemet), Första–Fjärde och Sjätte och finansmarknaden. Konsekvenser för berörda aktörer arbetar aktivt med att integrera ESG-frågor vid förvaltningen av fondmedlen. Förslaget om ett nytt lagstadgat mål för placeringsverksamheten bedöms leda till en förstärkning av fondens hållbarhetsarbete och en ökad legitimitet för dessa frågor. Målet kan även antas leda till att allmänhetens förtroende för fondens verksamhet stärks. Förslagen kan medföra vissa ökade förvaltningskostnader för Sjätte fonden på grund av att fonden måste anpassa sig till det nya regelverket. Det gäller framför allt de föreslagna kraven på värdegrund och riktlinjer. Första–Fjärde AP-fonderna samverkar när det gäller målet om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt. Förslaget i denna proposition att samverkan när det gäller redovisning av hur målet har uppnåtts ska utvidgas till att även omfatta kan leda till ökade kostnader för de berörda AP-fonderna. De ökade kostnaderna kan emellertid antas vara relativt begränsade. Kostnaderna för AP-fondernas verksamhet tas från de medel som fonderna förvaltar. efterfrågar en bedömning av vilka effekter förslaget om ett nytt mål för Sjätte placeringsverksamhet har på fondens övergripande mål. Det nya målet innebär att ska integrera ESG-frågor i sin förvaltning. får den inte göra avkall på det övergripande målet om långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning. Som anges i avsnitt 5.2 bör det ankomma på Sjätte AP-fonden att närmare precisera innebörden av det nya målet och hur det Prop. 2021/22:146 förhåller sig till det övergripande målet för placeringsverksamheten. är inte möjligt att inom ramen för detta lagstiftningsärende göra en närmare bedömning av hur det övergripande målet påverkas av förslaget. Det är inte heller möjligt att bedöma i vilken utsträckning förslaget om ett nytt mål för placeringsverksamheten kan leda till att främjar en hållbar utveckling. Förslaget innebär dock att Första–Fjärde och Sjätte får en likartad reglering i fråga om integrering av ESG-frågor i förvaltningen. Det bör tillsammans med kravet på samverkan mellan dessa AP-fonder när det gäller redovisning av hur målen om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt har uppnåtts leda till ökad jämförbarhet och därmed bättre möjligheter att utvärdera fondernas hållbarhetsarbete. Det nya målet kan även inspirera andra finansiella aktörer att förvalta sitt kapital på motsvarande sätt. Förslagen bedöms inte ha några offentligfinansiella effekter. Det finns inte något behov av särskilda informationsinsatser med anledning av förslagen. Förslagen bedöms i övrigt inte medföra några sådana konsekvenser som behöver redovisas enligt förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förslagen bedöms vara förenliga med . 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:193) om 1§ ska, inom ramen för vad som är till nytta för försäkringen för inkomstgrundad ålderspension, förvalta anförtrodda medel genom placeringar på riskkapitalmarknaden. Fondmedlen ska placeras så att kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning tillgodoses. I paragrafen finns bestämmelser om det övergripande målet för Sjätte fondens placeringsverksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Ändringen innebär att det hittillsvarande tredje stycket flyttas till nya 1 b §. I paragrafen görs även språkliga ändringar. 1 a § ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på målet i 1 §. 2021/22:146 Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om ett nytt mål för Sjätte placeringsverksamhet som gäller vid sidan av det övergripande målet i 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Målet att ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande innebär att fonden ska integrera miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter (ESG-frågor) i sin förvaltning. får den inte göra avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten i 1 §. 1 b § ska fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhet. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om närmare mål för placeringsverksamheten. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I paragrafen anges att ska fastställa närmare mål för sin placeringsverksamhet. Detta överensstämmer med det som gällt enligt 1 § tredje stycket. Skyldigheten att ta fram närmare mål gäller i fråga om såväl det övergripande målet för placeringsverksamheten i 1 § som det nya målet i 1 a §. 1 c § ska ha en värdegrund för förvaltningen av fondmedlen och riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om krav på värdegrund för förvaltningen av fondmedlen och riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Värdegrunden ska ta sin utgångspunkt i t.ex. det som anges i 1 kap. 2 § regeringsformen, bl.a. att det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. Riktlinjerna bör – med utgångspunkt i värdegrunden – ta sikte på dels förvärv av tillgångar, dels avyttring av tillgångar. bör dokumentera såväl värdegrund som riktlinjer i relevanta styrdokument. 1 d § ska samverka med Första–Fjärde AP-fonderna när det gäller redovisning av hur målet i 1 a § har uppnåtts. Samverkan ska åtminstone omfatta att fonderna tar fram gemensamma riktlinjer för redovisningen. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om att ska samverka med Första–Fjärde AP-fonderna när det gäller redovisning av hur målet för placeringsverksamheten i 1 a § har uppnåtts. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Samverkan ska åtminstone omfatta att dessa AP-fonder tar fram gemensamma riktlinjer för redovisningen.