prop · H90390 · 2022-04-07 00:00:00 — Evakueringen från utgjorde ett konkret exempel på det nordiska samarbetet. De nordiska länderna arbetade tillsammans på flygfältet i och hade löpande kontakt mellan huvudstäderna. nordiska samarbetet var av stor vikt för genomförandet av den svenska Skr. 2021/22:90 evakueringen. 7Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets krisberedskap Det nordiska försvarssamarbetet, Nordic Defence Cooperation (Nordefco), fortsatte att vidareutvecklas i enlighet med det strategiska styrdokumentet Vision 2025. innehade det roterande ordförandeskapet. Fokus låg i stor utsträckning på att stärka och utveckla samarbetet i fred, kris och konflikt inom överenskomna områden. Bland annat genomfördes en scenariobaserad övning med deltagare från respektive lands försvarsdepartement och försvarsmakter. De nordiska försvarsministrarna nyttjade vid ett antal tillfällen den mekanism för kriskonsultationer och informationsutbyte mellan försvarsdepartementen som etablerades 2019, bl.a. för att utbyta information om händelseutvecklingen i och regional säkerhet. Totalförsvar utgjorde ett prioriterat område för det finländska ordförandeskapet och ett första gemensamt möte med representanter från Nordefco och Hagasamarbetet ägde rum. Vid mötet enades länderna om att arbeta vidare med nordiskt civil-militärt samarbete inom CBRNE (Chemical, Biological, Radiological, Nuclear och Explosive) och övningar. diskuterades även pandemins inverkan på militär försörjningstrygghet, liksom hur Europeiska försvarsfonden kan stödja nordisk förmågeutveckling. undertecknade , och en avsiktsförklaring om fördjupat operativt försvarssamarbete. Avsiktsförklaringen beskriver ambitionen att kunna genomföra koordinerade militära operationer i kris och konflikt. Stegvisa åtgärder innefattar diskussioner om gemensamma säkerhetsutmaningar, etablering av planeringsgrupper på departementsnivå och militär nivå samt scenariobaserade övningar. Initialt ligger fokus på de södra delarna av (, Skagerak, , och ). Åtgärderna bidrar till att koordinera ländernas nuvarande och framtida nationella operationsplaner. Länderna kommer även att se över möjligheten till gemensam trilateral operationsplanering. 7.2 Nordiskt samarbete om samhällets krisberedskap Det gångna året visade att det finns behov av att ytterligare förstärka de nordiska ländernas förmåga att förebygga, hantera och följa upp olika allvarliga kriser och olyckor. Covid-19-pandemin belyste några av utmaningarna och det ökade behovet av att hitta robusta lösningar. 2021/22:90 de nya utvecklingsmålen –2024 inom det nordiska krisberedskapssamarbetet är därför ”Åtgärder efter lärdomar av covid-19 pandemin”. Det handlar om att analysera erfarenheter, lära av varandra och vidta relevanta åtgärder för att kunna vara bättre förberedda inför nästa kris. Hagasamarbetet är ett politiskt initierat samarbete med syfte att främja nordiskt samarbete kring beredskapsfrågor. Under det finländska ordförandeskapet 2021 arbetade berörda myndigheter i länderna vidare i enlighet med utvecklingsmål om nödkommunikation, beredskap för skogsbrand och händelser med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Det handlar exempelvis om informationsutbyte, operativa aktiviteter och övningar. intensifierades samarbetet med berörda myndigheter och förberedelser gjordes för kommande utvecklingsmål. Under ministermötet beslutades om följande nya utvecklingsmål –2024: 1) åtgärder efter lärdomar av covid-19- pandemin, 2) hantering av händelser på grund av klimatförändringar och 3) värdlandsstöd. Klimatförändringar är en av vår tids största utmaningar. kommer förhållandena i att leda till mer extrema och oförutsägbara väderförhållanden med allvarliga och utmanande väderrelaterade händelser som resultat. Det kommer att påverka arbetet för att skydda våra samhällen. Värdlandsstöd handlar om att de nordiska länderna ska kunna ge och ta emot stöd av varandra när de nationella resurserna inte räcker till. Praktiska förutsättningar för värdlandsstöd har tidigare analyserats inom ramen för Hagasamarbetet och gjordes en översyn som lägger grunden för fortsatt arbete . Det finländska ordförandeskapet fokuserade även på ökad civil-militär samverkan. Det resulterade bl.a. i att möten genomfördes på olika nivåer mellan och Nordefco och att en civil-militär arbetsgrupp bildades för att arbeta vidare med händelser orsakade av kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära eller explosiva ämnen samt övningar. 8 Bilateralt nordiskt samarbete Samarbetet mellan och är omfattande och relationen är Det nära och utmärkta bilaterala samarbetet omfattar utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor. särskilt goda inom handels- och industrifrågor, andra EU-frågor och FN- Den bilaterala dialogen har även inkluderat samarbete inom innovation, grön omställning och näringsliv. och är många och utbyte sker på alla nivåer. utvecklingen i pandemin har det traditionellt omfattande besöksutbytet minskat något och ersatts av digitala möten. kunnat genomföras av svenska och finländska statsråd . Statsminister genomförde sitt första utlandsbesök Skr. 2021/22:90 till för överläggningar med president och Utrikesminister besökte den 14–för att delta vid ett nordisk-baltiskt möte (NB8). Utrikeshandelsminister med ansvar för nordiskt samarbete besökte den 14–för möte med handelsminister . undertecknade inrikesminister och hans finländska kollega ett bilateralt polissamarbetsavtal i . Därutöver besökte flera svenska statsråd för att delta vid möten i nordisk krets. President besökte för att delta vid internationella forum för hågkomst av Förintelsen . President besökte även och hade ett bilateralt möte med statsminister . Därutöver har flera finländska statsråd besökt för överläggningar med sina svenska motparter. och har haft en tät dialog med anledning av covid-19- pandemin och de utmaningar som inreserestriktioner har inburit för gränsregionerna och gränspendlare. Ett särskilt fokus har legat på gränsregionerna och /. Företrädare för de svenska och finska regeringarna har haft nära kontakt för att dela information om smittspridning och restriktioner. Samarbetet med är det mest långtgående av försvarssamarbeten och intar i det avseendet en särställning. utvecklades samarbetet med i enlighet med regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) och de överenskomna målsättningar som följer av det samförståndsavtal om bilateralt försvarssamarbete som ingicks 2018. låg fokus vid åtgärder för att stärka förmågan till gemensamt eller koordinerat militärt operativt agerande i fred, kris och krig. Ett antal möten på försvarsminister- och statssekreterarnivå genomfördes . och har en mycket god och nära relation och etablerade samarbeten inom de flesta områden. fortsatte det intensiva besöksutbytet på regeringsnivå, men på grund av utvecklingen i pandemin fick flera planerade besök ställas in eller ställas om till digitala plattformar. Pandemihanteringen och frågan om inreserestriktionernas effekter i gränsregionerna var särskilt prioriterad i dialogen mellan och . Restriktionerna introducerades och kvarstod och ändrades . Under årets första hälft fortsatte både och restriktioner att skapa många problem för boende i de norsk-svenska gränsregionerna, särskilt för gränspendlare. efterfrågade införande av kompensation från norska myndigheter till de svenskboende gränspendlare som på grund av de norska inreserestriktionerna inte kunde ta sig till arbetet och därmed förlorade sin inkomst. Bilaterala kontakter om denna fråga togs bl.a. mellan arbetsmarknadsministrarna, samarbetsministrarna och även på 2021/22:90 statsministernivå. införde en sådan kompensationsordning för svenskboende gränspendlare . efterfrågade också tydligare hänsyn i de norska reglerna till personer som återkommande behöver korsa gränsen. Den successiva tillämpningen av EU-gemensamma digitala covid-intyg ledde till att undantog fullvaccinerade personer från inreserestriktionerna, vilket minskade omfattningen av problemen i de svensk-norska regionerna. I de inreserestriktioner som införde fanns tydliga undantag för gränspendlare. Andra frågor som särskilt prioriterades i dialogen med var att lära av den gemensamma hanteringen i pandemin samt att stärka samarbetet inom innovation, grön omställning, frågor relaterade till infrastruktur och näringslivssamarbete. besökte statsminister för att delta i en minnesceremoni för offren för terrordåden i och på Utöya. var största exportmarknad och en av viktigaste handelspartner. På grund av pandemin drabbades fortsatt gränshandeln mot hårt och gränshandeln har inte återhämtat sig till de nivåerna den hade innan pandemin. Mot bakgrund av bland annat de geografiska och militärstrategiska förhållandena i närområdet understryker regeringen behovet av ett fördjupat försvarssamarbete med . Fokus för försvarssamarbetet med har legat vid de trilaterala nordiska avsiktsförklaringarna rörande operativt försvarssamarbete som ingicks 2020 och 2021. genomfördes ett antal möten mellan försvarsministrarna. och har en mycket god relation och ett omfattande handelsutbyte. Samarbetet är nära och inom många områden. På grund av pandemin har de flesta bilaterala möten mellan och skett digitalt, men och tidiga höst tillät smittläget i båda länderna fysiska möten. besökte utrikesminister för möte med utrikesminister och för att invigningstala på konferens om mänskliga rättigheter i anslutning till World . deltog jämställdhetsminister i World i . besökte utrikeshandelsminister med ansvar för nordiskt samarbete för möte med sin danska motpart . Sr och minister genomförde även ett gemensamt besök till . Besöket och överläggningarna fokuserade på integrationen av . Arbetet med att stärka Öresundssamarbetet är ett prioriterat område för regeringen i den bilaterala relationen med . Pandemihanteringen och frågan om inreserestriktionernas effekter i var särskilt prioriterad i den bilaterala dialogen . Regionen har många gränspendlare, inklusive personer som dagspendlar över för att ta sig till arbetet och hemmet. 2021/22:90 har infört undantag för boende i gränsregionerna och gränspendlare. I enlighet med proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) har regeringen verkat för ett fördjupat försvarssamarbete med med särskilt fokus på södra , Östersjöinloppen och i . Denna inriktning har främst manifesterats genom den trilaterala avsiktsförklaring som rör fördjupat operativt försvarssamarbete som undertecknades av , och försvarsministrar . genomfördes ett antal möten mellan försvarsministrarna. Samarbetet och relationerna med är mycket goda. På grund av pandemin var dock besöksutbytet på politisk nivå begränsat. Utrikeshandelsminister medverkade digitalt på Business , då ett nytt samarbetsavtal mellan Business och Business lanserades. Utrikesminister hade en nära kontakt med utrikesminister för att diskutera bland annat pandemins konsekvenser och arktiska frågor. Den 19–deltog utrikesminister i Arktiska rådets årsmöte i . undertecknade och en gemensam deklaration om stärkt bilateralt försvarssamarbete inom bland annat cybersäkerhet, motståndskraft mot hybridhot, strategisk kommunikation och gemensamma projekt för genomförande av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. är en viktig komponent i de nordiska ländernas samarbete och politiska utbyte. Arktissamarbetet präglades fortsatt av covid-19- pandemin, företrädesvis under årets första halva. Vid de nordiska samarbetsministrarnas möte den 13–beslutades om ett nytt arktiskt samarbetsprogram för –2024. Liksom i det tidigare samarbetsprogrammet är utgångspunkten ett hållbarhetsperspektiv baserat på Agenda 2030 med fyra huvudteman (People, Planet, Prosperity och Partnership). fördelades totalt till projekt inom ramen för programmet. Vid de nordiska samarbetsministrarnas möte beslutades även att förvaltningen av det arktiska samarbetsprogrammet skulle överföras till i () och för gemensam förvaltning . Arktisfrågor berördes vid de nordiska utrikesministrarnas 2021/22:90 gemensamma möte med presidium i . genomförde under isländskt ordförandeskap (2019–2021) ett framgångsrikt ministermöte i . Vid mötet antogs en ministerdeklaration och en första strategisk plan som övertog det tvååriga ordförandeskapet för . förnyade och sina respektive nationella Arktisstrategier. Det nya gemensamma meddelandet om för presenterades . Uppdateringen av EU:s Arktispolitik har bland annat drivits på genom gemensamma ansträngningar från de nordiska EU-medlemmarnas sida. kännetecknas av långvariga och starka mellanfolkliga kontakter mellan de deltagande länderna. Verksamheten leds av medlemsländerna och berörda regioner. Den bedrivs konkret och medborgarnära. Ungdomar har en central plats i samarbetet. tog över ordförandeskapet i från och leder arbetet i rådet fram . lämnade över ordförandeskapet i Barents regionråd till regionen i , som leder regionrådet . Arbetet fortsatte att präglas av covid-19-pandemin. Arrangemangen fortsatte att huvudsakligen genomföras digitalt. avslutades arbetet med en uppdatering av Barents klimathandlingsplan, ett arbete som engagerade samtliga arbetsgrupper. Planen godkändes av miljöministrarna och antogs av utrikesministrarna. deltog aktivt i ett projekt om biologisk mångfald i skog i som initierat som en del av sitt ordförandeskap i både och miljösamarbete. Inom transportområdet hölls flera digitala arrangemang för att stärka samverkan om gröna transporter. fattades beslut om att inrätta en projektfond för att stärka de projektorienterade inslagen i samarbetet. Under läns ordförandeskap i regionrådet genomfördes flera digitala arrangemang med fokus på bl.a. rovdjursfrågor, jämställdhet, ungdomar och hälsa. var tillsammans med ryska ordförande i arbetsgruppen för hälsa och sociala frågor fram . Prioriterade områden var förbättrad hälsa, bättre förutsättningar för barn och ungdomars utveckling samt ökad tillgång till hälsovård i glesbygden. inleddes ett internt ambitionshöjande och resurskoncentrerande arbete i med fokus på områden där har ett särskilt mervärde. Dessa områden är klimat och miljö, civil krisberedskap och stärkt mellanfolkligt samarbete, med särskild tonvikt på ungdomar. Ambitionshöjningen ledde bl.a. till att klimat och miljö samt ungdomsfrågor nu genomsyrar arbetet i samtliga arbetsgrupper. Ungdomar fick också en mer framträdande roll i det civila krisberedskapsarbetet. Den inrättade projektfonden förväntas bidra till flera konkreta resultat inom dessa viktiga områden. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , , , , Karkiainen Regeringen beslutar skrivelse Nordiskt samarbete 2021