prop · H903165 · 2022-03-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:165 Regeringen överlämnar denna proposition till . Vissa fall av skattenedsättningar inom energibeskattningen utgör statligt stöd enligt . Dessa stöd har antingen godkänts genom beslut av Europeiska kommissionen eller omfattas av någon av gruppundantagsförordningarna på statsstödsområdet. En förutsättning för att stöd av det här slaget ska få förekomma är att vissa uppgifter lämnas till kommissionen för offentliggörande. Kommissionen har ändrat vissa krav för vilka uppgifter som ska lämnas. I propositionen föreslås därför ändringar för att följa de nya kraven. Ändringarna innebär att de uppgifter som ska lämnas om stödmottagare utvidgas till att omfatta även uppgifter om s.k. primär jordbruksproduktion om stödmottagaren är ett företag som bedriver yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. Även reglerna för återbetalning av bränsleskatt och skatt på el ändras så att ett villkor för att få skatteåterbetalning är att ”uppgifter om stödmottagare” lämnas för de stöd som överstiger per stödmottagare och kalenderår för stöd till yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. Förslaget medför ändringar i lagen om skatt på energi som föreslås träda i kraft . 2021/22:165 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på Ärendet och dess beredning .............................................................. EU:s energiskattedirektiv och lagen om skatt på Offentliggörande och information ..................... Skattebefrielser för bränsle och el för förbrukning i jordbruks- utlämnande av uppgift för offentliggörande ............. Syfte och alternativa lösningar ......................................... Effekter för företagen ....................................................... Effekter för myndigheter och allmänna Effekt för miljön och övriga effekter................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................. Sammanfattning av promemorian Ändrade transparensregler inom energibeskattningen .................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2021/22:165 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 1 kap. 13 §, 6 a kap. 3 a §, 9 kap. 2 § och 11 kap. 17 § lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Med uppgifter om stödmottagare avses uppgift om 1.vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) stödmottagaren hör till enligt bilaga I till den förordning som avses i 12 §, 2.den region där stödmottagande företag är beläget på NUTS 2-nivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 av om ändring av bilagorna till och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts), och 3.stödmottagande företags verksamhetsområde på Nace-gruppnivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90, i den ursprungliga lydelsen. För den som bedriver yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet och får stöd genom en stödordning som avses i 11 a § 3 och 13 avses med uppgifter om stödmottagare även uppgift om 1. huruvida stödmottagaren bedriver primär jordbruksproduktion i den mening som avses i artikel 2.5 i kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och 2. hur stor andel av bränsle- och elförbrukningen inom ramen för 1 Senaste lydelse 2016:505. i fall som avses i6 a kap. 2 a § första stycket 1 eller 2, eller respektive stödordning som hänför Prop. 2021/22:165 sig till primär jordbruksproduk- För bränslen som förbrukas för För bränslen som förbrukas för framställning av ånga eller het- framställning av ånga eller het- vatten som tappas av från ång- eller vatten som tappas av från ång- eller eller annan utrustning för utvinning eller annan utrustning för utvinning av mekanisk energi ur ånga eller av mekanisk energi ur ånga eller medges inte någon skattebefrielse medges inte någon skattebefrielse enligt 1 § 11. enligt 1 § 11 a. Om någon som inte är skattskyldig eller skattebefriad förbrukare har förbrukat bränsle på ett sådant sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap., medger beskattningsmyndigheten efter ansökan från förbrukaren återbetalning av skatten på bränslet. Återbetalning med stöd av 6 a kap. 1 § 8 eller 11 eller med stöd av 6 a kap. 2 a eller 2 c § medges endast om sökanden inte är ett företag utan rätt till statligt stöd. I dessa fall krävs även att sökanden lämnar uppgifter om stödmottagare för sin verksamhet, om återbetalning söks med belopp som medför att sökandens sammanlagda återbetalning inom stödordningen per kalenderår uppgår till minst i fall som avses i 6 a kap. 2 a § första stycket 2, eller i övriga fall. Återbetalning med stöd av 6 a kap. 2 c § medges endast i den utsträckning avdragsrätt inte följer av 7 kap. 3 §. Avdrag eller återbetalning enligt 9 § första stycket 6, 7 eller 8 eller enligt 10, 12, 12 a, 12 b, 14 eller 15 § medges endast om 1.stödmottagaren inte är ett företag utan rätt till statligt stöd, och 2.den skattskyldige respektive sökanden lämnar uppgifter om stödmottagare och stödets fördelning mellan stödmottagare. Kraven i första stycket 2 gäller Kraven i första stycket 2 gäller endast uppgifter om stödmottagare endast uppgifter om stödmottagare Senaste lydelse 2021:410. Senaste lydelse 2021:410. Senaste lydelse 2017:1208. 2021/22:165 draget eller återbetalningen över- draget eller återbetalningen över- För avdrag enligt 10 § och För avdrag enligt 10 § och återbetalning enligt 12 a § gäller återbetalning enligt 12 eller 12 a § kraven i första stycket 2 för upp- gäller kraven i första stycket 2 för gifter om stödmottagare vars sam- manlagda nedsättning inom stöd- ordningen genom avdraget eller återbetalningen överstiger 15 000 euro under kalenderåret. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ansökan om återbetalning och yrkande om avdrag som gjorts före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning Europeiska kommissionen har beslutat om ändringar för offentliggörande och information beträffande stöd till primär jordbruksproduktion. I en promemoria från , Ändrade transparensregler inom energibeskattningen, lämnades förslag på ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi för att kunna uppfylla de nya kraven. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/03555). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5 och i författningskommentaren. Därutöver föreslås en ändring i 6 a kap. 3 a § som innebär att hänvisningen till 1 § 11 ändras så att den rätteligen görs till 1 § 11 a. Ändringen är en följd av förslagen i propositionen Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer (prop. 2020/21:97). Avsikten med ändringen i den propositionen var att göra en följdändring med anledning av omnumreringen av punkterna i 1 §, utan någon ändring i sak. Den specifika hänvisningen till punkt a föll dock bort. Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över det förslaget. Inom energibeskattningen finns det en rad olika skattenedsättningar för bränsle och el. Vissa av dessa skattenedsättningar utgör statligt stöd enligt . Huvudregeln inom är att statligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Från denna huvudregel finns det undantag som gör att statligt stöd kan vara tillåtet. En förutsättning för att stöd av det här slaget ska få förekomma är att vissa uppgifter om stödet och stödmottagaren lämnas till kommissionen för offentliggörande. beslutade kommissionen om ändringar i förordning (EU) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, förkortad GBER, för offentliggörande och information beträffande primär jordbruksproduktion. Med primär jordbruksproduktion avses produktionen av produkter från jorden och från uppfödning utan att några andra vidare processer utförs som förändrar dessa produkters natur. 2021/22:165 Ändringarna innebär att tröskelvärdena för rapporteringsskyldigheten och beloppsintervallen som redovisning ska ske i justeras. 4.1EU:s energiskattedirektiv och lagen om skatt på energi Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, förkortat ETD, är ett unionsgemensamt ramverk för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. När det gäller bränslen omfattas alla drivmedel, såväl fossila som sådana som har framställts av biomassa. I fråga om uppvärmningsbränslen omfattar ETD främst fossila bränslen men även vissa biobränslen, som t.ex. vegetabiliska och animaliska oljor och fetter samt biogas. Utgångspunkten är att medlemsstaternas nationella beskattning av bränsle och el ska uppfylla vissa i direktivet föreskrivna minimiskattenivåer. innehåller direktivet krav på obligatorisk skattebefrielse i vissa situationer samt möjligheter för medlemsstaterna att ge skattenedsättning och fullständig eller partiell skattebefrielse i andra situationer. har i varierande utsträckning utnyttjat dessa möjligheter. Som exempel kan nämnas lägre skattenivåer för bränsleförbrukning och elförbrukning i vissa sektorer av näringslivet samt skattebefrielse för vissa biodrivmedel och för biogas och biogasol som uppvärmningsbränsle. Lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, reglerar skatter på bränslen och el. Skattereglerna är anpassade till ETD. I lagen finns också särskilda bestämmelser om offentliggörande och information av de skattenedsättningar som är att anse som statliga stöd för att anpassa de svenska reglerna till . 4.2.1Allmänt om och dess tillämpning Nedsättning av eller befrielse från energiskatt och koldioxidskatt kan vara utformad så att den utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF- fördraget. Begreppet statligt stöd definieras direkt i EUF-fördraget. Huvudregeln är att kommissionen, utifrån om statsstöd, måste pröva och godkänna åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden innan de kan träda i kraft. Kommissionen har dock försökt förenkla förfarandet kring statsstödsprövningen genom att anta s.k. gruppundantagsförordningar varigenom vissa kategorier av stöd har ansetts förenliga med EUF-fördraget under förutsättning att vissa villkor uppfylls. I dessa fall kan medlemsstaterna, på de villkor som anges i förordningen, införa åtgärder inom ramen för förordningen utan att behöva iaktta det normala förfarandet med föranmälan och kommissionens godkännande av åtgärderna. Medlemsstaterna måste dock uppfylla olika regler om informa- tionsskyldighet för de stöd som genomförs inom ramen för en gruppundan- Prop. 2021/22:165 tagsförordning. Flertalet stöd i form av nedsättning av eller befrielse från energiskatt och koldioxidskatt ryms inom tillämpningsområdet för kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, förkortad GBER. I denna gruppundantagsförordning anges vilka grupper av stödåtgärder som är undantagna från skyldigheten att anmäla åtgärden till kommissionen innan den genomförs. GBER omfattar bl.a. stöd i form av nedsättningar av eller befrielse från miljöskatter. Det finns även andra gruppundantagsförordningar, t.ex. kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortad ABER. I artikel 2.5 i ABER finns det en definition av primär jordbruksproduktion. Enligt artikel 9.1 och 9.2 i GBER är medlemsstaterna skyldiga att se till att viss information offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå. De uppgifter som ska offentliggöras är dels viss sammanfattande information om själva stödåtgärden samt den fullständiga texten till stödåtgärden, dels viss tillkommande information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger vissa tröskelvärden beroende på sektor och typ av stöd. Uppgifterna ska redovisas per respektive stödordning. Den tillkommande information som avses för statligt stöd som ges i form av skattenedsättningar är i huvudsak följande: 1.Stödmottagarens namn och referens (organisationsnummer). 2.Typ av företag (små eller medelstora respektive stora). 3.Region där stödmottagaren är belägen, på NUTS 2-nivå. 4.Verksamhetsområde på Nace-gruppnivå. 5.Stödbeloppets storlek per stödmottagare, redovisat i beloppsintervall. Reglerna om offentliggörande och information för skattestöd innebär dels att offentliggörandet ska ske från tidpunkten då stödet beviljades, dels att skattestöden ska räknas samman över ett kalenderår för varje stödmottagare. Det innebär att rapportering ska ske av det samlade stödet som varje stödmottagare erhållit under ett kalenderår, med undantag för stödmottagare som inte passerar tröskelvärdet. Tröskelvärdet för vattenbruksverksamhet är , för primär jordbruksproduktion och för övrig verksamhet . Alla stöd över tröskelvärdena ska rapporteras. 2021/22:165 5 Skattebefrielser för bränsle och el för förbrukning i jordbruks- eller Regeringens förslag: Beloppsgränsen sänks för när uppgifter om stödmottagaren ska lämnas vid skattebefrielse för bränsle och el för yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. höver lämnas om återbetalning söks med belopp som för respektive stödordning per kalenderår uppgår till . För sådana stödmottagare ska det dessutom anges om stödmottagaren bedriver primär jordbruksproduktion och hur stor andel av bränsle- förbrukningen respektive elförbrukningen som hänför sig till primär Lagändringen föreslås träda i kraft . melser gäller fortfarande för ansökan om återbetalning och yrkande om avdrag som gjorts före ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, däribland Drivkraft , , , (LRF), , , Statskontoret, Svenskt Näringsliv, Kommuner och Regioner (SKR), , till- styrker eller har inga synpunkter på förslaget. liv anför att gränsvärdet om vid vilken rapporteringsskyl- dighet för stödmottagaren infaller behöver motiveras mer ingående. utöver anser också att förslaget innebär en alltför långt- gående anpassning till förordningen eftersom förordningen endast före- skriver ett gränsvärde om . och anför att dataskydds- reglerna och reglerna om personuppgiftsbehandling behöver beskrivas framför i sitt remissvar att konsekvensutredningen inte upp- fyller kraven om konsekvensutredning vid regelgivning. bl.a. att brister föreligger i redovisningen av storleken på företagen som omfattas av förslaget och i bedömningen av de tillkommande administra- tiva kostnaderna för företagen. Skälen för regeringens förslag: Huvudregeln är att Europeiska kom- missionen, utifrån om statsstöd, måste pröva och godkänna åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden innan de kan träda i kraft. När det gäller det förenklade förfarandet genom s.k. gruppundan- tagsförordningar måste medlemsstaterna uppfylla olika regler om bland annat informationsskyldighet för de stöd som genomförs inom ramen för en sådan förordning. De gränsvärden för informationslämnande och offentliggörande som gällde för GBER-stöd innan ändringen 2021 var för vattenbruksverksamhet per stödmottagare och år och för övrig verksamhet per stödmottagare och år. nivåerna uppgår för primär jordbruksproduktion till per stöd- mottagare och år. Gränsvärdena för övrig verksamhet och vattenbruksverksamhet är oförändrade. Några remissinstanser, t.ex. har ifrågasatt varför det föreslås att det införs en lägre gräns än den som EU-reglerna föreskriver och menar att det innebär en alltför långtgående anpassning av lagstiftningen. Det finns dock en beloppsgräns för uppgiftslämnande som villkor för återbetalning avseende vattenbruksverksamhet. Den nivån ligger på , trots att EU-reglerna föreskriver . I samband med införandet av den beloppsgränsen gjorde regeringen bedömningen att det fanns ett behov av en lägre gräns än den som EU-reglerna föreskrev. Anledningen till det var de krav som kommissionen ställer på medlemsstaterna att kunna prestera uppgifter om stödordningarna vid återkommande granskningar (prop. 2015/16:159 s. 31 och 56). I syfte att skapa en rimlig nivå av administrativ börda för såväl uppgiftslämnarna som föreslogs därför att uppgiftslämnandet gäller som villkor för återbetalning som söks med belopp som för respektive stödordning per kalenderår uppgår till , i fall som rör skattebefrielse eller skattenedsättning till vattenbruksverksamhet. Regeringen gör bedömningen att samma förutsättningar fortfarande gäller och föreslår därför att uppgiftslämnande gäller som villkor för återbetalning som söks med belopp som för respektive stödordning per kalenderår ska uppgå till , i fall som rör skattebefrielse eller skattenedsättning till jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. Beloppsgränsen för när uppgifter ska lämnas om stödmottagaren i samband med återbetalning vid skattebefrielse för bränsle och el utvidgas därför för yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. Uppgifterna ska således lämnas om återbetalning söks med belopp som för respektive stödordning per kalenderår uppgår till . För att kunna uppfylla krav på offentliggörande och information krävs att får tillgång till de uppgifter som ska offentliggöras och de uppgifter som behövs för att kunna bedöma i vilka fall offentliggörande ska ske. Redovisning ska dock inte ske av all yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. Enligt den nya regleringen i GBER är det primär jordbruksproduktion som får ett nytt gränsvärde för offentliggörande och information, vilket innebär att all yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet inte omfattas av ändringarna. behöver därför veta vilka stödmottagare inom jordbruks- eller skogsbrukssektorn som bedriver s.k. primär jordbruksproduktion i den mening som avses i artikel 2.5 i kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortad ABER. Det är uppgifter om dessa stödmottagare som behöver rapporteras enligt reglerna i GBER. Hänvisningen till ABER bör vara dynamisk, dvs. avse ABER i den gällande lydelsen för att säkerställa att unionsrättens statsstödskrav uppfylls då ett skattestöd beviljas. In- hämtningen av uppgifterna om stödmottagarna sker genom att sökandena lämnar uppgifter om sig själva och sin verksamhet. För att säkerställa uppgiftslämnandet görs det till ett materiellt villkor för att statligt stöd i form av skattebefrielse ska kunna ges genom t.ex. återbetalning av skatt. 2021/22:165 från den enskilda stödmottagarens perspektiv skulle detta kunna uppfattas som en onödig administrativ pålaga, men det handlar om möjlighet att lämna statligt stöd och alltså att sökanden över huvud taget ska kunna få skattebefrielse. Regeringen föreslår därför att återbetalning av skatt i de aktuella fallen villkoras av att sökanden lämnar uppgifterna ovan. Sökanden ska i samband med ansökan om återbetalning göra bedömningen av om sökandens sammanlagda återbetalning inom stödordningen sett över kalenderåret kommer att överskrida , och då lämna de aktuella uppgifterna. Eftersom uppgiftslämnande blir av direkt betydelse för beskattningen bedöms inga lagändringar krävas för att uppgifterna ska kunna inkrävas och hanteras av . Det ryms redan inom den befintliga regleringen av uppgifter. och har efterfrågat en utförligare redogörelse av lagligheten av den personuppgiftsbehandling som kan bli aktuell i dessa ärenden. Synpunkten behandlas och bemöts i avsnitt 7. anför i sitt remissvar att brister bl.a. föreligger i redovisningen av storleken på företagen som omfattas av förslaget. Synpunkterna behandlas och bemöts i avsnitt 8. Förslaget föreslås träda i kraft . I lagrådsremissen föreslogs att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Lagrådet anser att den föreslagna lagtexten väcker frågor om hur bestämmelsen, som träder i kraft vid ett halvårsskifte, ska tillämpas med hänsyn till att reglerna utgår från kalenderår. Regeringen instämmer i detta och föreslår att övergångsbestämmelsen i stället ska utformas så att det bättre tydliggörs att äldre bestämmelser fortfarande gäller för ansökan om återbetalning och yrkande om avdrag som gjorts före ikraftträdandet. Det betyder att om exempelvis en ansökan om återbetalning görs före ikraftträdandet behöver uppgifter om stödmottagare inte omfatta de nya uppgifterna om primär jordbruksproduktion. Om en ansökan om återbetalning i stället görs efter lagens ikraftträdande behöver de nya uppgifterna om primär jordbruksproduktion lämnas oavsett när förbrukningen av bränslet eller elen har skett, om beloppsgränsen på överskrids sett över hela kalenderåret. Förslaget medför ändringar i 1 kap. 13 §, 9 kap. 2 § och 11 kap. 17 § lagen om skatt på energi. 6Skatteverkets utlämnande av uppgift för offentliggörande Regeringens bedömning: Gällande rätt ger tillräckliga förutsättningar för att möjliggöra sådant utlämnande av uppgift som förslaget ger upphov till. Promemorians förslag: I promemorian fanns inte någon bedömning av utlämnande av uppgift för offentliggörande. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte lämnat synpunkter om Prop. 2021/22:165 utlämnande av uppgifter. Skälen för regeringens bedömning: Skyldigheten att offentliggöra uppgifter om statliga stöd finns som tidigare nämnts i artikel 9 i GBER. Enligt 27 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Enligt 27 kap. 2 § första stycket 2 OSL gäller sekretess också för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden bl.a. i ärende om återbetalning av skatt. Flertalet av de uppgifter som ska offentliggöras, omfattas av sekretess enligt 27 kap. 1 eller 2 § OSL. Det gäller bl.a. vissa uppgifter om stödmottagare och om beviljade skatteförmåner inom olika stödordningar.