prop · H90382 · 2022-01-20 00:00:00 — Konsekvenserna är dels som tidigare nämnts påverkan på kärnverksamheten, dels försämrad arbetsmiljö och att tvister som annars till viss del hade kunnat undvikas har uppstått. Granskningen visar också att under den senare delen av omställningen har strävat efter att dra lärdomar av dessa erfarenheter och utveckla en mer strategisk myndighetsgemensam kompetensförsörjning. Transparent och konsekvent information är central för en ändamålsenligt genomförd omställning En transparent och konsekvent intern kommunikation utgör viktiga förutsättningar för en effektiv omställningsprocess. Det är inte minst väsentligt för att minimera oron hos medarbetarna och minska risken för oplanerad personalminskning. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Granskningen visar att internkommunikation under den inledande fasen av omställningsarbetet ibland upplevdes som oenhetlig och även motstridig. bedömer att det har förvärrat problematiken med hög personalomsättning. Bristerna kan till viss del förklaras av den initiala avsaknaden av samlad strategisk syn på kompetensbehov och bristande samordning i kombination med långt förd delegering av besluten. noterar att det har förekommit vissa spänningar mellan regionerna och huvudkontoret avseende kommunikation till medarbetarna under omställningen. Det faktum att relationen mellan arbetsgivaren och arbetstagarparterna var ansträngda redan långt innan omställningen bedöms ha försvårat hanteringen. Det är naturligt att arbetsgivaren inte alltid kan vara helt transparent gentemot medarbetarna om interna diskussioner och planer som ännu inte beslutats. Det är också svårt att helt undvika oro, tvister och störningar under neddragningar som påverkar stora delar av personalen. bedömer dock att till delar hade kunnat lindra dessa genom en bättre samordning och mer konsekvent kommunikation till medarbetarna. Tydlig förhandlingsordning och korrekta personaldata viktiga vid minskning av personalstyrkan Det fanns även brister i förberedelser inför omställningen på personalområdet. Bland annat saknades en tydlig, enhetlig förhandlingsordning med arbetstagarorganisationerna vid omställningens början. På regional nivå förekom det att arbetsgivaren inledde förhandlingar enligt ett samverkansavtal som hade sagts upp tidigare. Det uppstod också oklarheter om medarbetares arbetsuppgifter och statliga anställningstid. Bristerna kan i viss mån förstås mot bakgrund av den stora och snabba ökning av verksamhet och personalstyrka som föregick omställningen. Bristerna har bland annat medverkat till att omställningsprocesser dragit ut , och inverkat negativt på myndighetens samlade kompetensförsörjning. noterar att har efter hand utvecklat it-stödet på området. Stark reglering och utvecklade stödfunktioner finns vid neddragning av personalstyrkan De statliga myndigheterna har ett omfattande regelverk och centrala avtal att förhålla sig till när personalstyrkan ska minskas. Även om regelverken är komplexa och delvis svårtolkade, skapar de ett ramverk och bestämda processer för hur avvecklingen ska gå till. Arbetstagarorganisationerna utgör en motpart som följer regeltillämpningen och bevakar partsintressen. kan också erbjuda ett omfattande stöd i olika arbetsgivarfrågor, vilket också har skett under omställning. A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD har avtalsregleringen också inneburit utmaningar för . Särskild problematik har uppstått när resursbehoven för tillståndshandläggningen har ökat som antalet anställda inom asylhandläggningen har minskat. Trots att resursbehovet egentligen ökat, har även tillståndshandläggningen berörts av uppsägningar och anställningsstopp. Detta har ytterligare försämrat förutsättningar att hålla rimliga handläggningstider i tillståndsärenden. Det har också varit en utmaning i decentraliserade organisation att uppnå enhetlighet i tolkningen av lagarna och avtalen. Ansvaret för kompetensförsörjningen har varit decentraliserat till regional nivå. Det har inneburit ett otydligt ansvar för myndighetens samlade kompetensbehov Samordnad strategisk planering kan bidra till en effektivare omställningsprocess noterar brister i det strategiska planeringsarbetet inför omställningen, men granskningen visar också att efter hand har utvecklat en mer samlad strategisk syn på kompetensförsörjningen. Granskningen visar att strävat efter att ta tillvara erfarenheterna. En central samordningsfunktion i form av omställningsrådet har bildats och har efter hand kunnat bidra till att samordna arbetet samt sammanställa, utnyttja och sprida kunskap och erfarenheter i organisationen. Den strategiska synen på myndighetens samlade kompetensbehov har utvecklats. Den sistnämnda tar också upp behov av flexibilitet och förmåga att hantera framtida verksamhetsförändringar. bedömer därför att ansats att omsätta erfarenheterna i sitt HR-arbete kan bidra till en mer effektiv omställningsprocess. lämnar därför följande rekommendation till : •Fortsätt utveckla den strategiska planeringen av kompetensförsörjning och säkerställ genomförandet av strategin i verksamhetsplaneringen. lämnar därför följande rekommendation till och : •Säkerställ att erfarenheter från omställningsarbete tas till vara och görs tillgängliga för andra myndigheter i omställning. 6.3 Risk för onödiga lokalkostnader har kunnat begränsas Migrationsverkets absolut största kostnad har varit kostnader för lokaler – till största delen asylboenden. När en omställning medför att verksamheter helt eller delvis avvecklas på orter finns risk för en överdimensionerad lokalförsörjning och att lokaler som inte använts genererar kostnader på grund av att kontrakt löper ut långt efter att lokalerna har lämnats. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN att har haft en lokalförsörjning som i huvudsak motsvarat verksamhetens behov och att har kunnat minska lokalkostnaderna på ett ändamålsenligt sätt. Lokalförsörjningen har i huvudsak fungerat bedömer att i huvudsak har upprätthållit en lokalförsörjning med hänsyn till god hushållning och verksamhetens behov under omställningen. Bedömningen bygger bland annat på att de årliga lokal- och driftskostnaderna har minskat med , att dyrare asylboenden har avvecklats först och att beläggningsgraden i boendena hållits på en rimlig nivå. Det har förekommit att myndigheten har fortsatt betala tomhyror på orter där man har avvecklat eller flyttat verksamheten. Det kan delvis förklaras av att under de tidiga faserna av omställningen saknade en strategisk och myndighetsgemensam styrning av lokaliseringsbeslut. bedömer att det har medverkat till att myndigheten i enstaka fall har anskaffat lokaler med för långa hyresavtal på orter där man inte haft förutsättningar för närvaro på . Granskningen tyder dock inte på att detta varit något omfattande problem. har utvecklat en mer strategisk planering av lokalförsörjningen. Den tar också upp behoven av både långsiktighet och flexibilitet. bedömer att detta har förutsättningar att åtgärda ovan nämnda problem, men att det ännu är för tidigt att bedöma vilket praktiskt genomslag strategin får. lämnar därför följande rekommendation till : •Fortsätt utveckla den strategiska planeringen av lokalisering och säkerställ genomförandet av strategin i verksamhetsplaneringen. 6.4Bristande intern styrning och kontroll vid avveckling av statlig egendom När en myndighet helt eller delvis avvecklar verksamhet på en ort innebär det även att statlig egendom behöver avvecklas. Det medför bland annat en risk för slöseri och oegentligheter. Vid avveckling av it-utrustning uppstår också risker för att känsliga uppgifter inte skyddas effektivt. För att undvika dessa risker behövs en god intern styrning och kontroll. bedömer att interna styrning och kontroll vid avvecklingen av statlig egendom och dokumentation av avvecklingar har brustit. I likhet med neddragning av personal kännetecknas avveckling av egendom av otillräckliga förberedelser inför omställningen. Konsekvensen av bristerna är att det inte går att A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD utesluta att oegentligheter har förekommit. bedömer även att vaga regler och avsaknad av centrala statliga stödfunktioner har bidragit till försämrad hushållning av statlig egendom. Kontroll över tillgångar behövs redan innan omställningar har inför omställningen haft bristande kontroll över vilka tillgångar myndigheten förfogar över. Det avser särskilt it-utrustning och telefoner. Rutinerna för avveckling av tillgångar har varit oklara och tillämpningen har brustit. Bristande dokumentation av själva avvecklingen har lett till att utrangerade tillgångar, bland annat ett stort antal datorer med sannolikt kvarstående marknadsvärde, inte har gått att spåra. Utan god dokumentation går det inte att bedöma vad som hänt med tillgångarna. Det innebär att det förelegat en påtaglig risk för oegentligheter. Eftersom utrustningen kan innehålla sekretessbelagd eller integritetskänslig information anser att den bristande hanteringen är särskilt allvarlig. anser att kontrollen av sådan utrustning bör omfatta dokumentation om att utrustningen har tagits från verksamheten på ett sätt som är betryggande för informationssäkerheten. noterar att har förbättrat kontrollen över sin it-utrusning, bland annat genom att skapa ett centralt register över den. Granskningen visar att under omställningsarbetet har utvecklat nya rutiner för avveckling av tillgångar under omställningsarbetet. Dessa förtydligar bland annat i vilken prioritetsordning olika sätt att avveckla ska prövas. bedömer att rutinerna utgör en rimlig tolkning av författningsreglerade krav som syftar till god hushållning. Även det centrala stödet för avveckling har utvecklats. noterar dock att rutinerna inte tillämpas när tillgångar avvecklas i samband med flyttprojekt. Vaga regelverk och avsaknad av motpart ställer krav på starka stödfunktioner konstaterar vidare att de ekonomiadministrativa regelverken i huvudsak är utformade för att fungera för all statlig verksamhet, och innehåller få bestämmelser som tar särskilt sikte på avveckling. Reglerna kan därför upplevas som vaga och svårtolkade när en myndighet ska avveckla statlig egendom. noterar att det saknas en naturlig motpart som bevakar hur regelverket tillämpas. Det medför att det endast finns lite vägledande praxis som skulle kunna bidra till tydlighet om tolkningen. erbjuder vägledning kring hur reglerna ska tolkas vid avveckling, men den har inte alltid nått fram till rätt personer . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Oklarheterna som har behövt hantera under omställningen avser bland annat •hur myndigheter ska undersöka eventuellt behov av tillgångarna i annan statlig verksamhet •vad bestämmelser om affärsmässig försäljning av egendom innebär i praktiken •vilket underlag och vilken dokumentation som behövs för utrangeringar •hur myndigheter ska bedöma vad som är stöldbegärliga tillgångar •hur korttidsinventarier och tillgångar under aktiveringsgränsen ska skyddas mot oegentligheter. vill särskilt fästa uppmärksamhet vid den sista punkten, eftersom den rör en grupp av inventarier som kan vara mer utsatta för oegentligheter på grund av lägre formella krav på spårbarhet. lämnar därför följande rekommendationer till : •Säkerställ att myndighetsgemensamma rutiner för avveckling av tillgångar följs oavsett i vilket sammanhang som avvecklingen sker. •Säkerställ rutiner för att identifiera och hantera stöldbegärliga tillgångar på ett betryggande sätt. lämnar följande rekommendationer till : •Utveckla riktlinjer eller vägledningar för tolkning av ekonomiadministrativa regelverk, särskilt avseende −bedömning av vad som är stöldbegärliga tillgångar −krav på underlag vid utrangeringar, så som värderingar av tillgångar och kasseringsintyg −krav på hur korttidsinventarier och tillgångar under aktiveringsgränsen ska skyddas mot oegentligheter. lämnar följande rekommendation till och : •Säkerställ att erfarenheter från omställningsarbete tas till vara och görs tillgängliga för andra myndigheter i omställning. lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Överväg att införa nya stödfunktioner för avveckling av statliga tillgångar. •Säkerställ tydlig reglering och rutiner för myndigheternas avveckling av utrustning som kan innehålla sekretessbelagd eller integritetskänslig information. A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD , inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna, Saco-S och Facket för Service och Kommunikation (), Avtal om omställning . , , /SR, SF och TCO-S, Avtal om turordning för arbetstagare hos staten (TurA-S), . , ”Anställda i staten – personalomsättning”, staten/personalomsattning/, hämtad . (), Omställningsvärk – Utmaningar för , 2017. , K., “Strategies for successful Organizational Downsizing”, , Summer 1994, Vol. 33, Number 2. Cascio, W., “Employment Downsizing and its Alternatives. Strategies for Long Term Success”, ’s Effective Practice , 2009. Cascio, W., “If You Must Downsize, Do It ”, 2015, 1/index.php/EPRN/article/viewFile/1896/1893, hämtad . , “Myndigheternas effektiviseringsinsatser”, 2019. , EA-Boken, , hämtad . Gandolfi, F. och , M., “Causes and Consequences of Downsizing: Towards an Integrative Framework”, , Volume 17, Issue 4, 2011. ISSAI 3100 Performance Audit . , W och , A, “Alternatives to Downsizing: An Organizational Innovation Approach”, Research (IJBSR), Volume -3, No.-7, 2013. , budgetunderlag för åren 2017–2019, 2018–2020, 2019–2021 och 2020–2023 , Deluppföljning av riskanalys: Förlust av behövd kompetens i samband med omställning av verksamheten, Tertial 3 2017 och 2018. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN , Deluppföljning av riskanalys: 5.17. Förlust av behövd kompetens i samband med omställning av verksamheten, 2018. , Erfarenheter från pilot 360, 2019. , Ettårsplan 2019 -genomförande av lokalplanen del 1: tillfälliga bostäder, 2019. , Generaldirektörens instruktion om Migrationsverkets lokaliseringsplan 2019-2023, Del 2: administrativa lokaler, 2019. , Kompetensplan 2019–2023, 2019. , Kompetensplan 2021–2025, 2020. , Lokaliseringsplan 2019-2023, 2019. , Lokaliseringsplan 2021-2025 del 2 Administrativa lokaler, 2021. , Processbeskrivning – Att omställa, . , Verksamhetsplaner för åren 2017, 2018, 2019 och 2020. , Verksamhets- och utgiftsprognos . , Årsredovisningar för åren 2010–2020. Regeringen, Regleringsbrev för budgetåren 2017, 2018, 2019 och 2020 avseende . , Asylboenden – arbete med att ordna boenden åt asylsökande (RiR 2016:10), 2016. , Lärdomar av flyktingsituationen – beredskap och hantering (RiR 2017:4), 2017. , Var god dröj – myndigheterna digitaliserar (RiR 2021:8), 2021. , När myndigheter ställer om och många medarbetare sägs upp. Samlade erfarenheter från , 2019. SOU 2006:119, Underlagsrapporter till förvaltningskommitté. SOU 2007:75, Att styra staten - regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2011:81, Myndighetschefers villkor. A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD 2009/10:FiU2. 2009/10FiU38. 2019/20:FiU25. 2015/16:54 Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända, bet. 2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128. 2015/16:146 Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar, bet. 2015/16:FiU42, rskr 2015/16:211. 2015/16:174 Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , bet. 2015/16:SfU16, rskr. 2015/16:303. 2016/17:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 8, bet. 2016/17:SfU4, rskr. 2016/17:91. 2016/17:99 Vårändringsbudget , utg.omr. 8, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2017/18:01 Budgetpropositionen , utg.omr. 8, bet. 2017/18:SfU4, rskr. 2017/18:103. 2017/18:2 Höständringsbudget , utg.omr. 8, bet. 2017/18:FiU11, rskr. 2017/18:99 Vårändringsbugdet , utg.omr. 8, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435. 2017/18:252 Extra ändringsbudget , utg.omr. 8, bet. 2017/18 FiU49. 2018/19:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 8, bet. 2018/19:SfU4, rskr. 2018/19:80. 2018/19:2 Höständringsbudget , utg.omr. 8, bet. 2018/19 FiU11, rskr. 2018/19:64. 2018/19:99 Vårändringsbudget , utg.omr. 8, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288. 2019:20:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 8, bet. 2019/20:SfU4, rskr. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Arbetsmiljölagen (1977:1160). Lagen (1982:80) om anställningsskydd. Förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning. Förordningen (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa egendom. Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Myndighetsförordningen (2007:515). Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2007:829) med instruktion för . Förordningen (2016:1023) med instruktion för . Förvaltningslagen (2017:900).Förordningen (2019:202) om statliga myndigheters lokalisering. Förordningen (2019:502) med instruktion för . föreskrifter Systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1). cirkulär 1984 A11 Avtal om turordning för arbetstagare hos staten (TurA-S). A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD återrapportering till regeringen –2020 Flera av de utfall som vi använder för att besvara delfråga 1 berör återrapporteringskrav i regeringens regleringsbrev till och instruktion. I regleringsbreven finns bland annat mål för effektiva handläggningsprocesser, mål för boendebeståndet och mål för digitalisering.159 redovisar resultat i förhållande till målen i årsredovisningen. I den här bilagan redovisas därför vad själv har dragit för slutsats för ett urval av dessa återrapporteringskrav. Formuleringar av målen har delvis varierat . Mål för effektivare handläggningsprocesser Mål om handläggningstider för asylärenden regleringsbrev till angav regeringen ett mål om att skulle arbeta för att väsentligt förkorta sina handläggningstider för asylansökningar, så att vistelsetiderna i mottagningssystemet skulle bli så korta som möjligt. Samma mål meddelades regleringsbrev. regleringsbrev angav regeringen ett mål om att tiden från ansökan till beslut skulle vara så förutsägbar och så kort som möjligt i samtliga handläggningsprocesser, samt att ledtiderna i handläggningen av ansökningar om asyl skulle vara så korta som möjligt och att handläggningen skulle påbörjas efter att ansökan hade lämnats. regleringsbrev angav regeringen ett mål om att prövningsverksamhet fortsatt ska effektiviseras, samt att handläggning av ansökningar om asyl bör påbörjas inom från ansökan. Inga uttalade mål angående handläggningstider framkom regleringsbrev.160 bedömde årsredovisning att målet om väsentligt förkortade handläggningstider inte hade nåtts, bland annat mot bakgrund av att målet ansetts ha varit i stort sett ouppnåeligt redan vid årets början. Denna bedömning gjordes mot bakgrund av det föregående årets handläggnings- och kötider. bedömde att målet hade nåtts. noterade att den genomsnittliga handläggningstiden var längre än under föregående år, men att handläggningstiden hade minskat . Myndigheten hänvisade även till att kötiden minskade till en nivå under den 159Migrationsverket har utöver dessa områden även haft återrapporteringskrav om mål för återvändandet, medicinska åldersbedömningar, jämställdhetsintegrering med mera. 160Regleringsbrev för budgetår 2017 avseende ; Regleringsbrev för budgetår 2018 avseende ; Regleringsbrev för budgetår 2019 avseende ; Regleringsbrev för budgetår 2020 avseende . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN bedömde att målet som angetts hade delvis nåtts. Handläggningstiderna hade visserligen minskat, men att kötiderna inte kunnat förkortas i samma utsträckning. Mål om handläggningstider för tillståndsärenden När det gäller tillståndsärenden angav regeringen i 2017 och regleringsbrev till ett mål om att myndigheten skulle arbeta för att handläggningstider för ansökningar på grund av anknytning, arbete och studier skulle vara så korta som möjligt utifrån ärendets beskaffenhet. regleringsbrev angav regeringen ett mål om att tiden från ansökan till beslut skulle vara så förutsägbar och så kort som möjligt i samtliga handläggningsprocesser. Ledtiderna i handläggningen av ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning eller arbete skulle vara så korta som möjligt och handläggning påbörjas efter att ansökan hade lämnats. regleringsbrev angav regeringen att prövningsverksamhet fortsatt ska effektiviseras, bland annat med fokus på anknytningsärenden, samt att handläggning av ansökningar om uppehållstillstånd på grund av arbete eller anknytning bör påbörjas inom från ansökan.161 årsredovisning bedömde att målet för tillståndsärenden nåtts. bedömde att målet om tillståndsärenden nåtts på området arbete och studier, samt delvis nåtts på området anknytning. bedömde att målet som angivits i regleringsbrevet uppfyllts till fullo på arbetsmarknads- och studerandeområdet, men att det endast delvis på anknytningsområdet. För tillståndsområdet i helhet bedömde således målet endast vara delvis uppnått. gjorde ingen bedömning av måluppfyllelsen vad gäller handläggningstider i tillståndsärenden, eftersom inget mål angivits i regleringsbrevet. Myndigheten bedömde emellertid att resultatet på tillståndsområdet varit tillfredställande . Mål om handläggningstider för medborgarskapsärenden Inga mål angående handläggningstider för medborgarskapsärenden framkom regleringsbrev angav regeringen ett mål om att tiden från ansökan till beslut skulle vara så förutsägbar och så kort som möjligt i samtliga av handläggningsprocesser. regleringsbrev meddelade regeringen att myndighetens arbete med att 161Regleringsbrev för budgetår 2017 avseende ; Regleringsbrev för budgetår 2018 avseende ; Regleringsbrev för budgetår 2019 avseende ; Regleringsbrev för budgetår 2020 avseende A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD effektivisera sina handläggningsprocesser skulle ha ett särskilt fokus på medborgarskapsärenden.162 årsredovisning bedömde att målet inte hade nåtts vad gäller medborgarskapsärenden. pekade bland annat på att genomförda utvecklingsinsatser med syfte att öka produktiviteten i medborgarskapsprövningen inte haft avsedd effekt. bedömde att målet om en effektivare medborgarskapsprövning inte hade nåtts. Enligt avgjordes fler medborgarskapsärenden än , men den stora mängden ärenden bidrog till att handläggningstiderna och antalet öppna ärenden ökade . Mål om vistelsetider i mottagningssystemet regleringsbrev till angav regeringen att skulle arbeta för att vistelsetiderna i mottagningssystemet skulle bli så korta som möjligt, bland annat genom att väsentligt förkorta sina handläggningstider för asylansökningar, så att vistelsetiderna i mottagningssystemet skulle bli så korta som möjligt. Samma eller liknande mål meddelades även i 2018 och regleringsbrev. regleringsbrev innehöll inte något uttalat mål om att minska vistelsetiderna, men vistelsetider återkom som en del av den återrapportering som skulle ge med avseende på regeringens mål för verksamhetens utveckling. bedömning av måluppfyllelsen vad gäller vistelsetider årsredovisning är i stort den samma som för handläggningstiderna: målet hade inte nåtts, och ansågs inte heller ha varit uppnåeligt vid årets början. bedömde att målet hade nåtts. bedömde att målet hade delvis nåtts. angav att handläggningstiderna visserligen hade minskat, men att kötiderna inte kunnat förkortas i samma utsträckning. Man hänvisade bland annat till ökade handläggningstider hos migrationsdomstolarna. meddelade att vistelsetiderna för utskrivna hade ökat med , vilket förklarades av att pandemin orsakade längre handläggningstider i återvändandeärenden. Överlag ansåg dock att resultatet var tillfredställande. Uppdrag och mål för tillgänglighet och service ska enligt sin myndighetsinstruktion vara tillgänglig och ge god service som möter sökandes och andra intressenters behov.163 Vid sidan av 162Regleringsbrev för budgetår 2017 avseende ; Regleringsbrev för budgetår 2018 avseende ; Regleringsbrev för budgetår 2019 avseende ; Regleringsbrev för budgetår 2020 avseende . 1633 § 6 förordning med instruktion för . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN