prop · H903149 · 2022-03-15 00:00:00 — Enligt artikel 4.4 i tillgänglighetsdirektivet får medlemsstaterna, mot bakgrund av nationella förhållanden, besluta att den bebyggda miljö som används av kunder till tjänster som omfattas av direktivet ska uppfylla vissa krav. Denna artikel utgör en option för medlemsstaterna. Utredningen om genomförandet av tillgänglighetsdirektivet gjorde i sitt betänkande bedömningen att inte behöver använda optionen i tillgänglighetsdirektivet som ställer krav på bebyggd miljö och att den reglering som finns är tillräcklig för att den bebyggda miljö som används av kunder till tjänster som omfattas av tillgänglighetsdirektivet uppfyller tillgänglighetskraven på bebyggd miljö i direktivet (Tillgänglighetsdirektivet SOU 2021:44 s. 243–247). Den föreslagna presumtionsregeln (se avsnitt 6.5) är vidare begränsad till att underlätta tillämpningen av en redan befintlig bestämmelse i och strider därmed enligt regeringen inte mot kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet, vilket SKR Prop. 2021/22:149 framför är angeläget att säkerställa. Sammanfattningsvis bedöms förslagen i denna proposition vara förenliga med . Förslaget till lag om ändring i 9 kap. Bygglov, rivningslov och marklov m.m. 33 b § Innan tiden för ett tidsbegränsat bygglov har gått ut ska den plats eller det byggnadsverk som lovet avser återställas. Om tiden har förlängts ska platsen eller byggnadsverket i stället återställas innan den nya tiden har gått ut. Bestämmelserna om bygglov, rivningslov, marklov och anmälan i denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen gäller inte för åtgärder som vidtas för att återställa en plats eller ett byggnadsverk enligt första stycket. Trots första stycket behöver platsen eller byggnadsverket inte återställas om har gett bygglov som inte är tidsbegränsat för åtgärden. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om återställande av en plats eller ett byggnadsverk vid tidsbegränsat bygglov. Av första stycket första meningen följer att den plats eller det byggnads- verk som ett tidsbegränsat lov avser ska återställas innan tiden för lovet har gått ut. Platsen eller byggnadsverket ska anses ha återställts när den eller det har försatts i samma skick beträffande utseende och kvaliteter som innan åtgärderna som lovet avser vidtogs. Ett återställande kan exempelvis vara att avlägsna en skolpaviljong, eventuella tillhörande parkerings- platser och plank och att åter ge markytan samma utseende som den hade innan användningen i enlighet med det tidsbegränsade bygglovet på- Att marken får samma utseende och kvaliteter kan exempelvis vara att en tidigare grusad fotbollsplan ånyo är en grusad fotbollsplan eller att en gräsyta är återsådd. Om ett tidsbegränsat bygglov avsett en befintlig byggnad där exempelvis en köksinredning tagits bort i en bostad för att utrymmet ska användas som förskola, kan en köksinredning på nytt behöva installeras så att byggnaden kan återgå till att brukas som bostad. Har vidare exempelvis en ny utrymningstrappa byggts som en förutsättning för, eller en del av, de åtgärder som kräver ett tidsbegränsat bygglov ska trappan ha rivits inom tiden för lovet. plats eller det byggnadsverk som ett tidsbegränsat lov avser ska återställas innan tiden för lovet har gått ut har tidigare ansetts gälla utan uttryckligt stöd i lagen (se prop. 1985/86:1 s. 722, prop. 2006/07:122 s. 52–55 och 73–74, prop. 2016/17:137 s. 10). Någon utvidgad skyldighet att återställa platsen eller byggnadsverket är inte avsedd. I första styckets andra mening förtydligas att platsen eller byggnads- verket i de fall då tiden för det tidsbegränsade bygglovet har förlängts, enligt 33 § andra stycket eller 33 a § andra stycket, i stället ska ha återställts innan den nya tiden gått ut. 2021/22:149 Av paragrafens andra stycke följer att bestämmelserna om bygglov, rivningslov, marklov och anmälan i denna lag eller föreskrifter meddelade med stöd av lagen inte gäller för åtgärder som utförs för att återställa en plats eller ett byggnadsverk enligt första stycket. Bestämmelsen är ett förtydligande av vad som har ansetts gälla utan uttryckligt stöd i lagen. Av tredje stycket följer att platsen eller byggnadsverket inte behöver återställas om har gett bygglov som inte är tidsbegränsat för åtgärden. För att ska ha kunnat ge ett bygglov som inte är tidsbegränsat förutsätts alltjämt att en ansökan har gjorts och prövning skett i enlighet med reglerna om sådant bygglov. Även denna bestämmelse är ett förtydligande av vad som ansetts gälla utan uttryckligt stöd i lagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 40 § Av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska det framgå 1.vilken giltighetstid lovet har, 2.om det ska finnas någon som är kontrollansvarig och i så fall vem eller vilka som är kontrollansvariga, 3.att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän har gett ett startbesked enligt 10 kap., och 4.att beslutet om lov ska vara verkställbart enligt 42 a § innan de åtgärder som omfattas av lovet får påbörjas. Lovet ska också innehålla de villkor och upplysningar som följer av 23, 33 b, 36, 37 eller 38 § eller behövs i övrigt. Om ett bygglov avser nybyggnad eller tillbyggnad av en bostadsbyggnad utanför ett område med detaljplan ska det, om det inte kan anses obehövligt med hänsyn till bullersituationen, även framgå beräknade värden för omgivningsbuller vid bostadsbyggnadens fasad och vid en uteplats om en sådan ska anordnas i anslutning till byggnaden. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad lov ska innehålla. Av första stycket 4, som är en ny punkt, följer att det av lovbeslutet ska framgå att de åtgärder som omfattas av lovet får påbörjas först när beslutet om lov är verkställbart. Av 42 a § första stycket framgår att detta som huvudregel är efter att beslutet kungjorts enligt 41 a §, även om det inte fått laga kraft. I 42 a § andra stycket finns en möjlighet för att bestämma att ett sådant lovbeslut får verkställas tidigare, om ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver det. Av andra stycket följer att det av lovet ska framgå vilka villkor eller upplysningar som gäller för beslutet. Nytt är att det av ett tidsbegränsat bygglov även ska framgå att den plats eller det byggnadsverk som lovet avser, enligt den nya 33 b § ska återställas innan tiden för lovet har gått ut. Övervägandena finns i avsnitt 6.1 och 6.2. Genomförande av bygg-, rivnings- och markåtgärder 3 a § Om har gett ett startbesked enligt 3 § för en viss del av en åtgärd, får en annan del av åtgärden inte påbörjas innan har gett ett startbesked som omfattar den delen. Paragrafen, som är ny, reglerar de situationer där gett Prop. 2021/22:149 ett startbesked enligt 3 § som inte omfattar alla delar av en åtgärd. den nya bestämmelsen får en annan del av åtgärden än den som omfattas av det startbesked som har gett inte påbörjas förrän har gett ett startbesked som omfattar denna del. Om exempelvis gett ett startbesked enligt 3 § endast för schaktning och grundläggning av ett flerbostadshus, krävs således enligt den nya bestämmelsen ytterligare startbesked innan några andra delar av den lovpliktiga åtgärden eller andra lovpliktiga åtgärder än schaktning och grundläggning får vidtas. Startbesked enligt 3 § för resterande delar kan vidare delas upp i flera startbesked. Exempelvis kan ett efterföljande startbesked omfatta endast stommen till flerbostadshuset som därefter följs upp med resterande delar i ytterligare ett startbesked. Ett och samma lov kan också omfatta flera byggnadsverk. kan exempelvis ge lov för tio småhus i en grupp samt ett bullerplank på en större fastighet. Även en anmälan kan omfatta flera delar och ska då behandlas på motsvarande sätt. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 24 § I startbeskedet ska 1.fastställa den kontrollplan som ska gälla för åtgärderna enligt byggherrens förslag och det som kommit fram i det tekniska samrådet eller annars i handläggningen av ärendet, med uppgift om vem eller vilka som är sakkunniga eller kontrollansvariga, 2.bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna, om sådana villkor behövs, 3.bestämma villkor och ungefärlig tidpunkt för utstakning, om utstakning behövs, 4.bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslut om slutbesked, 5.ge upplysningar om krav enligt annan lagstiftning, i den mån sådana upplysningar behövs, och 6.ange som åtgärderna får påbörjas om de enligt 9 kap. 36 eller 37 § inte får påbörjas direkt eller om beslutet om lov för åtgärderna enligt 42 a § inte får verkställas direkt. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som ska framgå av start- Punkten 6, som är ny, innebär att i startbeskedet ska ange som åtgärderna som omfattas av startbeskedet får påbörjas om de inte får påbörjas direkt, eller om beslutet om lov för åtgärderna inte får verkställas direkt. Av 9 kap. 36 § följer att lovbeslut för en åtgärd som avses vidtas i ett område som omfattas av en detaljplan eller områdesbestämmelser som inte vunnit laga kraft, får ges med villkoret att ett planbeslut vinner laga kraft. Paragrafen anger också att lovbeslutet ska innehålla en upplysning om detta. Av 9 kap. 37 § följer att byggnads- nämnden i ett beslut om bygglov får bestämma att byggnadsarbeten inte får påbörjas förrän fastighetsägaren har betalat ersättning för gator eller andra allmänna platser eller har ställt säkerhet för ersättningen. 42 a § följer slutligen att , trots att ett lovbeslut som huvudregel får verkställas efter att det kungjorts enligt 9 kap. 41 a §, får bestämma att beslutet får verkställas tidigare om ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver det. 2021/22:149 Tidpunkten för när en åtgärd får påbörjas kan anges på olika sätt i startbeskedet. I första hand bör ett exakt datum anges, men om detta inte är möjligt kan tidpunkten exempelvis anges genom en hänvisning till att åtgärden får påbörjas den dag då lovet får verkställas. En sådan hänvisning kan också göras till exempelvis den dag då detaljplanen får laga kraft eller när ett visst angivet villkor är uppfyllt. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Tillsyn, tillträde, ingripande och påföljder 8 § För att fullgöra sina uppgifter enligt denna lag har 1.byggnadsnämnden och samt den som på nämndens eller uppdrag utför ett arbete rätt att få tillträde till fastigheter och byggnadsverk samt att där vidta de åtgärder som behövs för att utföra arbetet, 2.en tillsynsmyndighet rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar från byggherren, fastighetsägaren eller ägaren av ett byggnadsverk som behövs för tillsynen, och 3.en tillsynsmyndighet rätt att hos den som tillverkar eller representerar den som tillverkar och hos den som importerar eller saluför byggprodukter som omfattas av tillsynen a) få tillgång till produkter för kontroll, b) på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs, och c) få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder. rätt enligt första stycket 3 gäller även hos den som En myndighet som framställer kartor för samhällets behov har för att fullgöra sin kartläggningsuppgift också en sådan rätt till tillträde som anges i första stycket 1, dock inte till bostäder. Om det behövs för att tillsynsmyndigheten ska kunna ta del av innehållet i ett utländskt certifikat, intyg eller annan handling, ska handlingen på myndighetens begäran visas i översättning till svenska. Översättningen behöver inte vara auktoriserad. Paragrafen innehåller bestämmelser om vissa rättigheter tillsynsmyndigheterna har för att fullgöra sina uppgifter. Första stycket 2 ändras på så sätt att möjligheten för en tillsynsmyndighet att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen enligt utökas från att bara gälla gentemot byggherren till att även gälla gentemot ägare av byggnadsverk och fastigheter. Möjligheten utökas även från att bara gälla vid tillsyn över bygg-, rivnings- och markåtgärder till att gälla för alla åtgärder. Detta innebär att tillsynsmyndigheten, utöver möjligheten att förelägga om underhållsutredning enligt 18 §, vid tillsynen över underhållsåtgärder även har möjlighet att begära in upplysningar och handlingar från byggnadsverkets eller fastighetens ägare. Det kan exempelvis handla om situationer då en viss riskkonstruktion identifierats och det till följd av detta finns behov av handlingar som visar en takkonstruktions bärförmåga och en redovisning från fastighetsägaren om hur den aktuella konstruktionen kontrollerats på plats. Andra exempel på upplysningar och handlingar är tekniska rapporter vid anmälda fuktproblem, byggtekniska redogörelser efter en brand eller underlag avseende underhållsåtgärder. Om tillsynsmyndigheten efter att ha tagit del av de begärda handlingarna och uppgifterna finner att bygg- nadsverkets eller fastighetens ägare brustit i sin underhållsskyldighet kan Prop. 2021/22:149 ett åtgärdsföreläggande utfärdas enligt 19 §. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 19 § Om en byggherre, ägare, nyttjanderättshavare, väghållare, kontrollansvarig, sakkunnig eller huvudman för en allmän plats låter bli att vidta en åtgärd och därigenom bryter mot en skyldighet enligt denna lag eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen, får förelägga denne att inom vidta åtgärden (åtgärdsföreläggande). Förelägganden om att avhjälpa ett sådant hinder som avses i 8 kap. 2 § andra stycket eller 8 kap. 12 § andra stycket ska riktas mot den som har rådighet över hindret. Om inte annat visas ska det anses vara ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman. Paragrafen innehåller bestämmelser om att får förelägga vissa aktörer som åsidosatt sina skyldigheter att vidta åtgärder. Andra stycket, som är nytt, innebär att ett föreläggande om att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder ska riktas till den som har rådighet över hindret. Om inte annat visas ska byggnadens ägare respektive den allmänna platsens huvudman anses vara ansvarig för att avhjälpandet sker. Bestämmelsen är tillämplig när identifierat ett hinder mot tillgänglighet eller användbarhet. Vid den initiala bedömningen av om det finns praktiska och ekonomiska förutsättningar att enkelt avhjälpa hindret kan utgå från att det är ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman som har rådighet över hindret. Utgångspunkten är således att ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman förfogar över det som utgör hindret på ett sådant sätt att denne har möjlighet att efterkomma ett föreläggande att åtgärda hindret. Vid byggnader som sträcker sig över, eller innefattar, flera fastigheter med olika ägare, avses med ägare den som är ägare av den del av byggnaden där hindret är beläget. Om bedömer att hindret är enkelt att avhjälpa kan nämnden rikta föreläggande om att åtgärda hindret direkt till byggnadens ägare respektive den allmänna platsens huvudman. Om denne inte anser sig ha rådighet över hindret har han eller hon möjlighet att visa att den rådighet som krävs för att åtgärda hindret innehas av någon annan. Kraven på vilken utredning eller dokumentation som byggnadens ägare eller den allmänna platsens huvudman behöver presentera för anses ha visat att det är någon annan som har rådighet över hindret måste avgöras från fall till fall. Sådan dokumentation kan exempelvis utgöras av ett hyresavtal som visar att ansvaret åligger en hyresgäst. Om byggnadens ägare respektive den allmänna platsens huvudman ger in ett sådant underlag ska göra en bedömning av vem som har rådigheten över hindret. Om då finner att ägaren eller huvudmannen inte har sådan rådighet som krävs för att åtgärda hindret ska nämnden göra en ny bedömning om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Om det då bedöms att hindret är enkelt att avhjälpa får i stället förelägga den som bedömts ha rådighet över hindret att avhjälpa det. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. 2021/22:149 21 § får förelägga ägaren av ett byggnadsverk som är förfallet eller skadat i väsentlig omfattning att riva byggnadsverket (rivningsföreläggande). Ett rivningsföreläggande ska föregås av ett föreläggande enligt 19 § att sätta byggnadsverket i stånd. Detta gäller dock inte om det avser byggnadsverk med brister som kan äventyra säkerheten för dem som uppehåller sig i eller i närheten av byggnadsverket och det kan antas att dessa brister inte kan åtgärdas med mindre ingripande åtgärder. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet att förelägga en ägare att riva byggnadsverk som är förfallna eller skadade i väsentlig omfattning. Ändringarna i första stycket är av redaktionell karaktär till följd av att kravet på att förelägga om att sätta byggnadsverket i stånd nu framgår uttryckligen av paragrafens andra stycke. I andra stycket första meningen, som är ny, anges att ett rivningsföreläggande ska föregås av ett föreläggande att sätta byggnadsverket i stånd. Detta är en kodifiering av den rättspraxis som gällt i frågan (se RÅ 1971 ref. 34 och RÅ 1977 2:41). Ett sådant föreläggande utfärdas med stöd av bestämmelsen om åtgärdsföreläggande i 19 §. Vilken eller vilka närmare åtgärder som behöver vidtas för att byggnadsverket ska anses vara satt i stånd måste bedömas i varje enskilt fall. Någon ny innebörd i detta hänseende är inte avsedd. Av andra stycket andra meningen, som även den är ny, följer att ett rivningsföreläggande dock inte behöver föregås av ett föreläggande att sätta byggnadsverket i stånd om byggnadsverket har brister som kan äventyra säkerheten för dem som uppehåller sig i eller i närheten av byggnadsverket och det kan antas att dessa brister inte kan åtgärdas med mindre ingripande åtgärder. Om exempelvis tak- eller bjälklagskonstruktionen riskerar att kollapsa i en övergiven eller brandskadad byggnad eller en mur riskerar att rasa över en gång- och cykelväg har möjlighet att förelägga om rivning utan föregående åtgärdsföreläggande. Detta förutsätter emellertid att dessa brister inte kan åtgärdas med mindre ingripande åtgärder än rivning. Exempel på sådana mindre ingripande åtgärder är ett användningsförbud i kombination med instängsling (se 24 och 33 §§). Övervägandena finns i avsnitt 6.6. 24 § får förelägga ägaren av ett byggnadsverk att anordna stängsel kring det, om byggnadsverket har brister som kan äventyra säkerheten för dem som uppehåller sig i eller i närheten av det. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet att förelägga en ägare av ett byggnadsverk som är förfallet att stängsla in det. Paragrafen ändras på så sätt att möjligheten att förelägga om stängsel vid säkerhetsbrister utökas från att endast gälla kring byggnadsverk för industriändamål som inte längre används, till att gälla kring alla byggnadsverk som har brister som kan äventyra säkerheten för dem som uppehåller sig i eller i närheten av det. Någon inskränkning av möjligheten att till skydd mot olyckor förelägga om stängsel kring byggnadsverk för industriändamål som inte längre används är inte avsedd. 2021/22:149 nämnden kan emellertid med stöd av bestämmelsen till skydd mot olyckor även förelägga om instängsling av exempelvis en förfallen byggnad där taket riskerar att falla in eller vid en pool som saknar skyddsanordning för att förebygga drunkning. Övriga ändringar är av redaktionell karaktär. Övervägandena finns i avsnitt 6.7. 2021/22:149 Bilaga 1 Sammanfattning av tomter och förfallna byggnader (rapport 2015:32) Uppdraget var att utreda de problem som många kommuner har med att komma till rätta med ovårdade tomter och förfallna byggnader, i synnerhet i glesbygd. Uppdraget omfattade också problemen med att komma i kontakt med fastighetsägare, de ekonomiska konsekvenserna av att fastighetsägare saknar medel samt analys av regelverket beträffande hur vegetation får växa, framförallt på småhusfastigheter. lämnar förslag på ett antal författningsändringar. De förslag som omfattas av detta lagstiftningsarbete rör följande förslag: ett särskilt delgivningsförfarande vid förelägganden, en utökad möjlighet för tillsynsmyndigheten att få upplysningar och handlingar, ett lagstadgande av praxis om att rivningsföreläggande ska föregås av att sätta ett byggnadsverk i stånd samt utökade möjligheter om att förelägga om stängsel vid säkerhetsbrister. Därutöver lämnar också författningsförslag beträffande ett förtydligande av utformningskravet vid underhåll, att rivningsförelägganden ska få förenas med föreläggande att forsla bort rivningsmaterial, kronofogdens skyldighet att biträda och ett krav att ska ha en plan för sin tillsyn. föreslår att ett antal frågor bör utredas vidare: tillsynsansvaret och finansieringen av tillsynsarbete, hanteringen av egendom som tillkommer efter tillsynsbeslut, kravet på rivningslov och startbesked vid rivningsföreläggande samt kraven på skötsel av anordningar på tomt m.m. Anslutande problemområden som uppmärksammar är regleringen av lös egendom och växtlighet, verkställbarhet av tillsynsproblem, problem med uppställda skrotbilar, offentlig upphandling vid verkställighet samt möjligheterna till expropriation av s.k. herrelösa fastigheter. föreslår vidare att det ska införas ett statligt stöd till kommuner för verkställighet av vissa beslut om rivningsföreläggande. framför att begreppet ”vårdat skick” i är otydligt. Därutöver beskrivs att verkets vägledningsinsatser inom tillsynen bl.a. kommer inriktas på att beskriva processer för olika typer av tillsynsärenden, att verket planerar för ett allmänt råd om växtlighet vid gata och väg och att verket avser att påbörja ett arbete med att ändra i KA- föreskrifterna för att möjliggöra för kontrollansvariga att utföra underhållsutredningar. framför också behov av översyn och förtydligande av tillsynsansvar. Författningsförslag (rapport 2015:32) Lag om ändring i (2010:900) Enligt beslut föreskrivs i fråga om (2010:900) dels att 8 kap. 14 §, 11 kap. 8, 20 – 21, 24, 27 och 29 §§ samt 13 kap. 16 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 11 kap. 24 § ska ha följande lydelse. 2021/22:149 Bilaga 2 För att fullgöra sina uppgifter enligt denna lag har 1.byggnadsnämnden och samt den som på nämndens eller uppdrag utför ett arbete rätt att få tillträde till fastigheter och byggnadsverk samt att där vidta de åtgärder som behövs för att utföra arbetet, 2. en tillsynsmyndighet rätt att på 2. en tillsynsmyndighet rätt att på begäran få de upplysningar och begäran få de upplysningar och handlingar från byggherren som handlingar som behövs för behövs för tillsynen över bygg-, rivnings- och markåtgärder, och 3.en tillsynsmyndighet rätt att hos den som tillverkar eller representerar den som tillverkar och hos den som importerar eller saluför byggprodukter som omfattas av tillsynen a) få tillgång till produkter för kontroll, b) på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs, och c) få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder. En myndighet som framställer kartor för samhällets behov har för att fullgöra sin kartläggningsuppgift också en sådan rätt till tillträde som anges i första stycket 1, dock inte till bostäder. Om det behövs för att tillsynsmyndigheten ska kunna ta del av innehållet iett utländskt certifikat, intyg eller annan handling, ska handlingen på myndighetens begäran visas i översättning till svenska. Översättningen behöver inte vara auktoriserad. Om ett byggnadsverk är förfallet eller skadat i väsentlig omfattning och inte sätts i stånd inom skälig tid, får förelägga ägaren att riva byggnadsverket (rivningsföreläggande). Rivningsföreläggande ska föregås av föreläggande att sätta byggnadsverket i stånd. Rivningsföreläggande får förenas med föreläggande att forsla bort rivningsmaterialet.