prop · H903159 · 2022-03-22 00:00:00 — Senaste lydelse av tidigare 2 kap. 5 d § 2018:1158. Huvudmännens ansvar för allsidig social sammansättning Huvudmännen för gymnasie- skolan ska aktivt verka för en allsidig social sammansättning av elever vid sina skolenheter. 2021/22:159 Bilaga 2 ska innehålla en reglering av hur branschråden ska organiseras. Regeringen eller den myndig-het Kommuners ansvar för planering Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbildning En kommun som ingår i ett primärt som den själv anordnar eller samverkansområde ska erbjuda all utbildning som anordnas av en utbildning som anordnas av någon annan kommun eller en region av kommunerna i samverkans- enligt samverkansavtal med kom- området i fråga om nationella munen eller regionen. program och programinriktat val som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för för en grupp elever. Vilka utbildningar som erbjuds anordnas av en kommun utanför och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med 7 Senaste lydelse av tidigare 15 kap. 30 § 2019:947. hänsyn till ungdomarnas önske- utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa ska hänsyn tas till: 1. ungdomarnas efterfrågan och behov, och 2. arbetsmarknadens behov. Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2.- Ett primärt samverkansavtal ska utformas med ledning av 1. det som anges i 9 a § tredje stycket, 2. det som anges i 16 kap. 42 § och 17 kap. 16 §, och 3. ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser. Enskilda huvudmäns ansvar för planering och dimensionering Inom gränserna för sitt god- kännande ska enskilda huvudmän bestämma vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa med hänsyn till: 1. ungdomarnas efterfrågan och behov, och 2. arbetsmarknadens behov. Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2. Regioners ansvar för planering och dimensionering När en region bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa ska hänsyn tas till: 1. ungdomarnas efterfrågan och behov, och 2. arbetsmarknadens behov. Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2. Huvudmännens information om utbildning När en huvudman informerar ungdomar och vårdnadshavare om den gymnasieutbildning huvud- mannen erbjuder ska huvudmannen tydligt ange vilket 1.nationellt program och natio- nell inriktning utbildningen utgörs av, 2.nationellt program ut- bildningen är inriktad mot om den aktuella utbildningen är program- inriktat val, som anordnas för en grupp elever, eller 3.yrkesområde utbildningen är inriktad mot om den aktuella ut- bildningen är yrkesintroduktion, som anordnas för en grupp elever. Informationen enligt första stycket ska också innehålla upp- gifter om vad utbildningen kan leda till. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om informa- tionen. Lydelse enligt prop. 2019/20:105 Föreslagen lydelse får vara gemensam för gymnasie-skolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. vara gemensam för gymnasieskola vara gemensam för gymnasie- anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvudmän. regioner och enskilda huvud-män. Den ska omfatta alla skolenheter 8 Senaste lydelse 2020:00. 2021/22:159 Bilaga 2 Om undantag har föreskrivits med stöd av 2 kap. 3 a § får detta i stället avse i den aktuella kommunen. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. allsidigt urval av nationella pro- allsidigt urval av nationella pro- gram och nationella inriktningar. Vid bedömningen av om ett all- sidigt urval erbjuds i kommunen får kommunen även ta hänsyn till de utbildningar som erbjuds av en- skilda huvudmän med skolenheter som ligger inom det primära sam- En kommun som på ett nationellt En kommun som på ett nationellt program har antagit en elev som program har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen inte är hemmahörande i kommunen och en region som antagit en elev utbildningen ska ersättas för sina på ett nationellt program, ska kostnader för elevens utbildning av ersättas för sina kostnader för dennes hemkommun (interkommu- nal ersättning). Första stycket gäller även en region som på ett nationellt ningen som bestämts ska ökas eller program har antagit en elev som inte är hemmahörande i sam- schablonbelopp per elev innan den verkansområdet för utbildningen. ligt beslutas av kommunen. slaget eller avdraget ska beräknas Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om interkommunal ersättning. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, 9Senaste lydelse 2019:947. 10Senaste lydelse 2015:73. En kommun som på pro- graminriktat val har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen och en region som antagit en elev på programinriktat val, ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (interkommunal er- sättning). var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 53 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 54 §. Efter det att bidragets grund- belopp är bestämt ska ett påslag eller avdrag göras. med ett kompensatoriskt schablon- belopp per elev innan bidraget Påslaget eller avdraget ska göras Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. En kommun som på pro- graminriktat val har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansom- rådet för utbildningen, ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (interkommunal ersättning). Första stycket gäller även en region som på programinriktat val antagit en elev som inte är hemmahörande i samverkans- området för utbildningen. Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer överens om annat, ska den interkommunala ersättningen beräknas enligt 24–27 §§. När den delen av den inter- kommunala ersättningen som avses i24 § första stycket 1 har be-stämts ska den justeras upp eller ned med ett kompensatoriskt schablon- belopp per elev som beräknas utifrån elevens studieförutsätt- ningar innan den interkommunala ersättningen slutligt beslutas av kommunen. Detsamma gäller ersättning enligt 26 §. 11 Senaste lydelse 2019:947. 2021/22:159 Bilaga 2 Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i en region, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen. När det gäller ungdomar som har sådan rätt som avses i första stycket ska bestämmelserna i 15 kap. 32 § tillämpas till och med första kalenderhalvåret det år de fyller . 1.skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet enligt denna lag, 2.utbildning som avses i 29 kap. 17 §, 3.hur en kommun uppfyller sina skyldigheter enligt 7 kap. 21 och 22 §§, 24 kap. 23 och 24 §§ samt 29 kap. 9 §, 4.hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 4 §, och 5. att enskilda som godkänts av 5. att enskilda som godkänts av fyller kraven i 2 kap. 5 och 5 b §§. fyller kraven i 2 kap. 5 och 5 c §§. Första stycket gäller inte om tillsynen är en särskild uppgift för en annan tillsynsmyndighet. Beslut av får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1. godkännande enligt 2 kap. 5 § 1. godkännande enligt 2 kap. 5 eller 24 kap. 3 a § eller åter-kallelse och 5 a §§ eller 24 kap. 3 a § eller av sådant godkännande enligt 26 återkallelse av sådant godkännande kap. 13 eller 14 §, enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2.medgivande enligt 24 kap. 4 a § eller återkallelse av sådant medgivande enligt 26 kap. 13 §, 3.förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 6 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 4.statliga åtgärder för rättelse enligt 26 kap. 17 §, 5.tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 6.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. 12Senaste lydelse 2019:947. Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 13Senaste lydelse 2018:1158. 14Senaste lydelse 2015:802. Beslut av en kommun eller en region får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 § eller återkallelse av sådant god- kännande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2.bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §. 16 kap. 52 §, 17 kap. 35 § eller 19 kap. 45 §, 3.avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 4.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 5.skolskjuts enligt 9 kap. 15 b § första stycket, 9 kap. 15 c § första stycket, 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller18 kap. 31 § första stycket, inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7. medgivande att fullgöra skol- 6. medgivande att fullgöra skol- plikten på annat sätt eller plikten på annat sätt eller åter- återkallelse av sådan rätt enligt 24 kallelse av sådan rätt enligt 24 kap. kap. 23 eller 24 §, 23 eller 24 §, 8. rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 7. rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 eller 15 § eller återkallelse av sådan eller 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, rätt enligt 26 kap. 13 §, 9. bidrag enligt 25 kap. 11 §, 8. bidrag enligt 25 kap. 11 §, 10. tillfälligt verksamhetsförbud 9. tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller enligt 26 kap. 18 §, eller 11. vitesförläggande enligt 26 10. vitesförläggande enligt 26 kap. 27 §. kap. 27 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Förutom när det gäller de upphävda bestämmelserna i 15 kap 32 § och 18 kap. 32 och den nya lydelsen av 28 kap. 5 § ska lagen tillämpas första gången för gymnasieutbildning som påbörjas . 3.Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla för beslut enligt 15 kap. 32 § och 18 kap. 32 § som har fattats före ikraftträdandet. 4.Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för gymnasieutbildning som har påbörjats före . 5.Om en kommun vid ikraftträdandet redan är bunden av ett sam- verkansavtal med en annan kommun inträder skyldigheten att träffa primära samverkansavtal i 2 kap. 3 a § först när detta avtal upphört, dock . Äldre bestämmelser om samverkansavtal ska i dessa fall fortsätta att gälla. 15 Senaste lydelse 2019:947. Förslag till lag om ändring i skollagen – steg 2 Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att dels att 1 kap. 12 §, 2 kap. 3 a, 5 a och 8 d §§, 15 kap. 9 a och 9 b §§, 16 kap. 42 §, 17 kap. 16 §, 20 kap. 16, 21 och 22 §§, 26 kap. 1, 24 och 25 §§ och 28 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas nio nya paragrafer, 1 kap. 9 a–9 c §§, 20 kap. 6 a, 16 a, 18 a, 22 a, 22 b och 23 a §§ och nya rubriker närmast före 1 kap. 9 a § och 20 kap. 6 a, 18 a och 23 a §§ av följande lydelse, dels att rubriken till 26 kap. ska lyda ”Tillsyn, statlig kvalitets- granskning, nationell uppföljning, utvärdering, planering och dimen- sionering”, dels att rubriken närmast efter 26 kap. 23 § ska lyda ”Nationell uppföljning, utvärdering, planering och dimensionering”. Statens ansvar för planering och dimensionering Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska regelbundet besluta om regionala ramar för som innebär ett brett utbud av utbildning när det gäller gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Besluten om ramar ska i fråga om gymnasieskolan avse en eller flera antagningsomgångar och ange antalet platser som ska erbjudas på 1. nationella program, 2. introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesin- troduktion, som är utformade för en grupp elever. För programinriktat val och yrkesintroduktion ska ramarna ange vilket nationellt program respektive yrkesområde utbild- ningen är inriktad mot. Vid behov får besluten om ramar även ange ramar för de nationella inrikt- Prop. ningarna.Bilaga 2 Ramarna ska i fråga om den 1.ange inom vilka yrkesområden som sammanhållen yrkesutbildning ska erbjudas, och 2.avse ett eller flera kalenderår. Vid behov ska även ramarna ange omfattningen av yrkes- områden och vilka nationella sammanhållna yrkesutbildningar som ska erbjudas. Ett beslut om ram för gym- nasieskolan ska omfatta samtliga huvudmän som bedriver utbildning inom ett primärt samverkans- område eller inom en kommun om undantag har föreskrivits med stöd av 2 kap. 3 a §. Detsamma gäller ett beslut om ram för den kommunala vuxenutbildningen. Ramarna ska ta hänsyn till 1.elevernas efterfrågan och be- hov, och 2.arbetsmarknadens behov, re- gionalt och nationellt. Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2. Innan ramen enligt 9 a och 9 b §§ beslutas ska samtliga huvud-män ges tillfälle att lämna syn-punkter på de omständigheter som ska ligga till grund för beslutet. Regeringen eller den myndig-het regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.hur ramen ska utformas, och 2uppföljning av ramarna. Lydelse enligt prop. Lagen är uppdelad i 29 kapitel. 1 Senaste lydelse 2020:00. 2021/22:159 Bilaga 2 –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), – tillsyn, statlig kvalitetsgransk- – tillsyn, statlig kvalitetsgransk- ning och nationell uppföljning och ning, nationell uppföljning, ut- utvärdering (26 kap.), värdering, planering och dimen- sionering (26 kap.), –behandling av personuppgifter (26 a kap.), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). Kommunen ska träffa ett sam- ska kommunen träffa ett samver- verkansavtal med minst två andra kansavtal som omfattar ett geo- grafiskt område med minst ett visst avtal) i fråga om gymnasieskolan antal invånare som ingår i med minst två andra kommuner nering, dimensionering och erbju- (primärt samverkansavtal). dande av utbildning. verkansavtalet ska avse planering, Inom gymnasieskolan ska det avse nationella program samt pro- inom gymnasieskolan av nationella graminriktat val och yrkesintro- duktion, utformade för en grupp och yrkesintroduktion, utformade elever och omfatta minst ett visst för en grupp elever. antal invånare som ingår i gym- med en eller flera andra kommuner (sekundära sam- gymnasial nivå ska det primära verkansavtal) i fråga om gymnasie- skolan och den kommunala vuxen- hållen yrkesutbildning och enstaka får kommunen träffa samverkans- avtal med en eller flera regioner och samverkansavtal) i fråga om gym- De kommuner som har träffat ett primärt eller sekundärt sam- verkansavtal bildar ett primärt respektive ett sekundärt samverkans- område för utbildningen. De kommuner som ingår i ett kommunal- förbund som är av samma omfattning som ett primärt samverkansavtal och avser samma uppgifter och utbildning som ett primärt samverkans- avtal ska avse, behöver inte träffa samverkansavtal. I sådana fall ska bestämmelserna som gäller primära samverkansavtal i denna lag i stället gälla för kommunalförbundet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om samverkansavtalens omfattning och innehåll och om undantag från kravet på samverkansavtal. Om godkännandet avser gymnasieskola ska, utöver det som anges i 5 §, följderna beaktas för gymnasieskolor med offentliga och enskilda huvudmän som ligger inom det område där den fristående skolans elever huvudsakligen förväntas komma ifrån. Vid bedömningen av om godkännande ska beviljas ska det även beaktas att ett godkännande inte negativt påverkar ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser i området. För att ett godkännande ska lämnas för en gymnasieskola krävs också att utbildningen bidrar till att 1.möta ungdomars efterfrågan och behov, och 2.fylla ett arbetsmarknadsbehov. Om godkännandet avser gym- nasieskola ska ett högsta antal ut- bildningsplatser framgå. Antalet platser ska rymmas inom den be- slutade ramen enligt 1 kap. 9 a § och bestämmas med hänsyn till be- fintligt utbud och de omständig- heter som framgår av första stycket. Det högsta antal utbildnings- platser som ett godkännande avser får ändras. En sådan ändring får göras om antalet platser för den aktuella utbildningen i det område där den aktuella skolenheten ligger har ändrats i ett beslut om ram enligt 1 kap. 9 a § eller om det finns 2021/22:159 Bilaga 2 2021/22:159 Bilaga 2 Ändringen ska göras proportionerligt i förhållande till befintligt antal utbildnings-platser för respektive huvudman och ramen, om inte särskilda skäl för- anleder en annan bedömning. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl ska hänsyn tas till 1. brister som framkommit vid tillsyn, 2. ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser, och 3. elevers efterfrågan. Det ska finnas regionala bransch- råd för gymnasieskolans och ning som kommunen ska ansvara innehålla en reglering av hur en reglering av hur branschråden Branschråd ska också finnas för Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de regionala branschråden. Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. En kommun som ingår i ett primärt samverkansområde ska erbjuda all utbildning som anordnas av någon av kommunerna i samverkansområdet i fråga om nationella program och programinriktat val och yrkesintroduktion, utformade för en grupp elever. Kommunen får även erbjuda utbildning som anordnas av en kommun utanför det primära samverkansområdet eller en region enligt sekundärt samverkansavtal med kommunen eller regionen. När kommunen bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa ska hänsyn tas till: Kommunen ska bestämma vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa enligt den ram som beslutas enligt 1 kap. 9 a §. Utöver det som anges i tredje stycket ska kommunen, när den bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa, ta hänsyn till: 1. ungdomarnas efterfrågan och behov, och 2. arbetsmarknadens behov. Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2. Ett primärt samverkansavtal ska Ett primärt samverkansavtal ska utformas med ledning av utformas med ledning av 1. det som anges i 9 a § tredje 1. det som anges i 9 a § fjärde 2. det som anges i 16 kap. 42 § 2. ett effektivt utnyttjande av och 17 kap. 16 §, och 3. ett effektivt utnyttjande av Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella pro- gram och nationella inriktningar. Vid bedömningen av om ett all- sidigt urval erbjuds i kommunen får kommunen även ta hänsyn till de utbildningar som erbjuds av en- skilda huvudmän med skolenheter som ligger inom det primära sam- verkansområdet Hemkommunen ansvarar för att Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i hem- alla behöriga ungdomar i hem- val, yrkesintroduktion, individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. val ska avse utbildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av kommunen anordnar eller erbjuder genom samverkansavtal. Utöver det som följer av första stycket ansvarar hemkommunen för att elever från grundsärskolan erbjuds yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar sådan utbildning. 2Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 3 Senaste lydelse 2018:749. Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den, också får det. Varje kommun ska därutöver erbjuda utbildning på gymnasial nivå.När det gäller sammanhållna yrkesutbildningar och yrkes-in- riktade kurser ska kommunen er- bjuda utbildning som minst upp- fyller den ram som beslutats enligt 1 kap. 9 a §. Även ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser ska beaktas. För en kommun som ingår i ett primärt samverkans- 2021/22:159 Bilaga 2 Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. Hemkommunen får erbjuda språkintroduktion enligt 12 § till elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. bildning avses en kombination av vuxenutbildning på gymnasial nivå som är relevant för ett yrkes- Regeringen eller den myndig-het som ska vara nationella och vilket innehåll dessa ska ha. regeringen bestämmer får meddela Lydelse enligt prop. Hemkommunen ansvarar för att de som enligt 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den, också får det. Varje kommun ska därutöver erbjuda utbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning på gymnasial nivå. Kommunerna ska då sträva efter att erbjuda ut- bildning som svarar mot efter- frågan och behov. 4 Senaste lydelse 2020:00. område ska kommunens er- Prop. 2021/22:159 bjudande av sammanhållen yrkes- Bilaga 2 utbildning och yrkesinriktade kurser omfatta hela utbudet i det primära samverkansområdet av sammanhållen yrkesutbildning och yrkesinriktade kurser. När kommunen bestämmer vilka sammanhållna yrkesutbildningar och yrkesinriktade kurser som ska erbjudas och antalet platser på dessa ska hänsyn tas till: 1.vuxnas efterfrågan och behov av utbildning, och 2.arbetsmarknadens behov av arbetskraft inom ett yrkesområde. Kommunerna ska utöver vad som anges i andra och tredje styckena sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot. vuxnas efterfrågan och behov. Varje kommun ska erbjuda sär- skild utbildning på gymnasial nivå. Kommunerna ska sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. ning ska innehålla arbetsplatsför- Regeringen eller den myndighet omfattning av det arbetsplats- förlagda lärandet på samman- undantag från första stycket. Ett åtagande att svara för kostnaderna ska alltid lämnas om den sökande har rätt till utbildning enligt 19 d § eller om ansökanavser sammanhållen yrkes- utbildning och yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå och denanordnande kommunen och hemkommunen ingår i samma primära samverkansområde. Ett åtagande att svara för kostnaderna ska också alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina per- sonliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos den andra huvudmannen. Ett åtagande gäller även om den sökande därefter byter hemkom-mun. 2021/22:159 Bilaga 2 Lydelse enligt prop. En ansökan om att delta i utbildning på gymnasial nivå eller i särskild utbildning på gymnasial nivå ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman ska hemkommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvud- mannen. Till ansökan ska fogas ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Ett yttrande behövs inte om det är onödigt med hänsyn till en tidigare överenskommelse. Ett åtagande att svara för kost- naderna ska alltid lämnas om den sökande har rätt till utbildning enligt 19 d §. Ett åtagande att svara för kostnaderna ska också alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos den andra huvudmannen. Ett åtagande gäller även om den sökande därefter byter hemkommun. Den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning på gymnasial nivå beslutar om den sökande ska tas emot till utbildningen.