prop · H903264 · 2022-06-27 00:00:00 — Filmerna fortsätter att laddas ner och användas av lärare på yrkesgymnasium och de har över 10 000 visningar på . Ett annat exempel på ett projekt som lyckades väl med spridning av sina resultat och metoder är Stiftelsen diakoni i sitt projekt . Syftet med projektet var att lyfta behov hos vuxna personer som har syskon med funktionsnedsättning, med målet att ge stöd till en grupp som inte har uppmärksammats. Detta har skett genom information, samtalsstöd och checklistor. Projektet har lyckats få till en nationell spridning genom samarbetet med Nationellt anhöriga (Nka), när de gemensamt tog fram en kunskapssammanställning om vuxensyskon som anhöriga. Projektet ledde till att samtalsmaterialet ”Fokus på mig, vuxensyskon” togs fram och att ledare utbildades till att använda materialet. Efter projektet har digitala samtalsgrupper utvecklats och spridits till kommuner. Ett tjugotal kommuner har skapat digitala samtalsgrupper som bygger på att kommunerna själva samarbetar med varandra. Nka håller i nätverket och kommunerna kan också få praktisk hjälp i att hålla digitala samtalsgrupper. Nka har även tagit fram ett webbaserat program som ger individuellt stöd, och som utgår från det samtalsmaterial som togs fram i projektet. Under pandemin har civilsamhället, likt resten av samhället, fått ställa om och i allt större utsträckning använda digitala lösningar för att informera, sprida och etablera projekten. Ett viktigt arbete är att inkludera alla medborgare i digitaliseringen. Med det som grund har FUB:s projekt 2021/22:264 Min digitala livsplattform Digi-JAG – En digital kognitivt tillgänglig lärmiljö, utvecklat en nätpedagogisk modell och en digital lärplattform som stödjer personer med måttlig utvecklingsstörning i det livslånga lärandet. Projektet ledde till framtagandet av nätpedagogiska modeller och en digital lärplattform som kan användas i olika skolformer. har översatt materialet till engelska och materialet har även börjat användas i . Verksamheten finansieras bland annat med stöd från regionen, föreningen samt . Olika samarbetsparters är viktiga – både i genomförandet, för att skapa förtroende hos målgrupper och för att nå mottagare av projektens resultat. Men samarbetspartnerna spelar också en viktig roll i spridningen av metoder och resultat efter avslutat projekt. Ett gott exempel är projektet för psykisk hälsa – Seniorer, som drivits av . Projektets syfte var att minska den psykiska och existentiella ohälsan bland äldre personer, i samverkan mellan folkbildningen, ideella aktörer, kommun och region. Projektet har tagit fram en samtalsmetod som bygger på ett salutogent perspektiv. Samtalsgrupperna leddes av före detta yrkesverksamma personer inom , hälso- och sjukvården och/eller annat yrke där mänskliga relationer varit viktiga. Metoden har spridits till fler kommuner och regioner och finns nu över hela landet. Projekten som nämns ovan får exemplifiera den erfarenhetsspridning som har skett i avslutade arvsfondsprojekt. I vissa fall är erfarenhetsspridningen nationell, eller till och med internationell, och i andra regional eller lokal. Det sker även en betydande erfarenhetsspridning från enskilda projekt genom sociala medier, där den stora majoriteten av projekten är aktiva. De pågående arvsfondsprojekten är vid varje given tidpunkt fler än 500 och finns över hela landet. Med tanke på att det inte är ovanligt att ett arvsfondsprojekt har fem till tio samarbetsorganisationer blir den totala erfarenhetsspridningen från samtliga projekt betydande. Målgruppen för utvärderingarna är främst myndigheter och organisationer som är verksamma inom det aktuella området. Vid lanseringen av en utvärdering skickas information ut till cirka 1 500 personer. Samtliga utvärderingar finns nedladdningsbara på webbplatsen och resultaten av utvärderingarna sprids genom elektroniska nyhetsbrev samt via Twitter och Facebook. Därutöver har forskarna själva använt och spridit resultaten inom sina verksamhetsområden. Ett webbinarium har hållits då rapporten bygga vägar till sysselsättning presenterades. Cirka 320 personer deltog vid webbinariet. Via de nätverk som Arvsfondsdelegationen ingår i har även andra myndigheter tagit del av erfarenheterna från arvsfondsprojekt och utvärderingar. Exempel på sådana nätverk är arbetsgruppen för effekter och resultat av bidrag till civilsamhället, som samlar en rad myndigheter och som leds av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter finns för nedladdning på Allmänna arvsfondens webbplats. Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling Regeringens bedömning: Arvsfondsdelegationen har sammantaget fördelat medel på ett väl genomfört sätt och i enlighet med Allmänna arvsfondens ändamål och de prioriterade områdena. Verksamheten har kunnat genomföras på ett betryggande sätt under covid-19-pandemin och projekten har till stora delar lyckats ställa om till de nya förutsättningarna. Arbetet har också präglats av införandet av den nya lagen om Allmänna arvsfonden, vilken bland annat innebär att ändamålet för fonden har breddats till att även omfatta verksamhet för äldre personer. Det arbete som genomförs för att säkerställa att arvsfondens medel används på rätt sätt är tillfredsställande och det är positivt att ytterligare åtgärder har vidtagits för att förbättra kontrollen av fondmedlens användning. Det är viktigt att åtgärder för att bibehålla kvaliteten i handläggningen och för att effektivisera verksamheten fortsätter. Den samlade bedömningen är att Arvsfondsdelegationen i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag och har kunnat göra det även under pandemin. Antalet ansökningar har dock minskat . Det är därför angeläget att arbetet med att öka kännedomen och kunskapen om arvsfonden fortsätter att utvecklas – inte minst kring den nya målgruppen äldre personer. Det finns också ett fortsatt behov av att öka antalet ansökningar i hela landet och att de positiva resultat som projekten genererar sprids nationellt. Skälen för regeringens bedömning Kammarkollegiet är Arvsfondsdelegationens värdmyndighet och de stödjande resurserna är samlade under en arvsfondsavdelning. För att volymen beviljade projektmedel ska motsvara inflödet av medel till Allmänna arvsfonden har resurser tillförts den handläggande och administrativa verksamheten vid Kammarkollegiet. Regeringen anser att det är angeläget att den administrativa verksamheten är kostnadseffektiv, att kostnaderna är välmotiverade och hålls på en rimlig nivå. ökade kostnaderna för kanslistödet med , vilket motsvarar . Ökade personalkostnader är den största förklaringen till kostnadsökningen, då ytterligare medarbetare har anställts . Även kostnaderna för lokaler och kommunikation har ökat. Kostnadsökningen beror främst på att verksamheten har förstärkts utifrån det utökade uppdrag som lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden medför, då äldre har tillkommit som en ny målgrupp. ökade volymen utdelade medel med , vilket motsvarar en ökning . Sammantaget gör detta att driftskostnaderna i förhållande till fördelade medel ökade något – från . minskade också antalet beslut, vilket gör att 2021/22:264 driftskostnaden per beslut var . Detta är en ökning jämfört med , då motsvarande kostnad var . En förklaring till de ökade driftskostnaderna per beslut är att antalet ansökningar har minskat, som kostnaderna för kanslistödet har ökat då verksamheten har anpassats efter den nya målgruppen äldre. Det är troligt att kostnaderna per beslut kommer att minska när effekterna av pandemin klingat av och verksamheten har anpassats efter den nya målgruppen. Regeringen bedömer dock att det är viktigt att kontinuerligt följa hur driftskostnaderna per beslut utvecklas. Det är också angeläget att åtgärder för att effektivisera verksamheten fortsätter, utan att kvaliteten i handläggningen påverkas. Arvsfondsdelegationen fördelade till projekt , mätt som ettåriga beslut. Det är det högsta årsbeloppet i arvsfondens historia. Stödet fördelade sig på 443 bifallsbeslut och 397 projekt. Det är ett något lägre antal än , men relativt höga siffror jämfört med och 2018. Antalet inkomna ansökningar om stöd uppgick till 862, vilket är en minskning jämfört med . Den viktigaste enskilda förklaringen till minskningen av nya ansökningar torde vara covid-19- pandemin. Det är dock endast nya ansökningar om projektstöd som har minskat. Ansökningarna om lokalstöd har tvärtom ökat. Bifallsfrekvensen för ansökningar om nya projekt uppgick till i genomsnitt. När det gäller nya projektansökningar är bifallsfrekvensen , vilket innebär den högsta andelen . Bifallsfrekvensen för lokalstöd, det vill säga stöd för ny-, om- och tillbyggnad av lokaler och anläggningar, var . Även om det är en något lägre bifallsfrekvens än året innan är det högt jämfört . Regeringen anser att det är väsentligt att medel kommer alla målgrupper till del. gick ungefär hälften av de beslutade medlen till målgruppen ungdomar, en knapp fjärdedel till målgruppen barn och en ungefär lika stor andel till målgruppen personer med funktionsnedsättning. I och med den nya lagen har Allmänna arvsfonden fått en ny målgrupp –äldre personer. inkom 40 projektansökningar med äldre personer som huvudsaklig målgrupp. Det är något färre nya projektansökningar än de som fokuserade på barn respektive personer med funktionsnedsättning. Endast tolv av ansökningarna med målgruppen äldre hann beslutas , och endast två av dessa beviljades medel. startade det nya projekt i samtliga län. Idrottsföreningar är likt föregående år den kategori organisationer som har flest beviljade projekt. En stor andel av projekten som bedrivs av idrottsföreningar handlar om lokalstöd. Funktionshindersorganisationer är den kategori av organisationer som har näst flest projekt finansierade av arvsfonden och den tredje största kategorin är kulturföreningar. Liksom har majoriteten av organisationerna som blev beviljade stöd inte fått stöd ur Allmänna arvsfonden tidigare. Av de medel som Arvsfondsdelegationen beslutade om gick Skr. 2021/22:264 nästan samtliga till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Att främja psykisk och fysisk hälsa var, liksom tidigare, det område som där flest projekt beviljades medel och antalet projekt har också ökat. En förklaring till ökningen kan vara den särskilda satsningen Psykbryt, som fokuserar på barns och ungdomars psykiska hälsa. Antalet projekt som fokuserar på ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättning ökade också . sannolikt ett resultat av den särskilda satsningen Ålder är inget hinder, som Arvsfondsdelegationen lanserade 2018. Satsningen vänder sig till äldre personer med funktionsnedsättning och deras anhöriga. Regeringen anser sammantaget att medlen har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Regeringen menar dock att det är angeläget att fortsätta att sprida information om att äldre har tillkommit som en målgrupp, för att därigenom öka antalet kvalitativa ansökningar som berör målgruppen. Pandemins påverkan på genomförandet av projekten Även har covid-19-pandemin på olika sätt påverkat projekten. Många projekt har ändrat både planering och aktiviteter utifrån rådande restriktioner och målgruppernas utsatthet. En del projekt har förlängts inom befintlig budget medan andra har valt att skjuta fram projektstarten. Delaktigheten av fondens målgrupper har förändrats och i vissa fall når projekten ut till fler med digitala möten. I många fall blir dock delaktigheten något lägre, exempelvis när det gäller äldre och barn. Regeringen bedömer att verksamheten har kunnat genomföras på ett betryggande sätt under pandemin och att projekten till stora delar har lyckats ställa om till de nya förutsättningarna. Många föreningar som fått lokalstöd har dock drabbats negativt av pandemin. inomhuslokaler har drabbats av minskade intäkter som var tänkta att täcka driften av lokaler, anläggningar och verksamheter. De föreningar som har klarat pandemin bäst är av naturliga skäl de som bedriver aktiviteter på Kontroll av fondmedlens användning Att fondmedlen används till det avsedda ändamålet är enligt regeringen centralt för att bibehålla och stärka legitimiteten med fonden. Kontroller görs av den organisation som söker finansiering och det projekt som ska genomföras, både inför och efter beslut om stöd. Kontrollerna genomförs av handläggare och controllers vid Arvsfonds- delegationens kanslifunktion, men också av godkända och auktoriserade Utöver att kontrollera hur medlen används utgör controller- funktionen ett stöd till organisationer som har fått medel ur fonden och till kanslifunktionens handläggare i frågor som rör projektens ekonomiska budgetering och redovisning. Controllerfunktionen utförde 50 fördjupade kontroller , vilket motsvarar av fattade bifallsbeslut . var 41 skrivbordskontroller och nio digitala kontroller. pandemin skedde inga kontrollbesök på plats. 2021/22:264 handläggarna vid kanslifunktionen 50 projekt, varav flertalet var digitala. Jämfört med föregående år har antalet projektbesök nästan halverats, vilket anges bero på pandemin. Besöken gjordes till viss del i kontrollsyfte. Proaktiva och stödjande insatser görs vid i stort sett samtliga kontroller. Utöver kontrollerna ska samtliga projekt rapportera hur projektmedlen har använts och hur projekten utvecklats. vidtogs en rad åtgärder för att förstärka kontrollen av fondmedlens användning. En sådan åtgärd är att controllerfunktionen begär in och kontrollerar bankkontoutdrag för en slumpvis utvald månad. Syftet med kontrollen är bland annat att säkerställa att medel inte har lånats ut till den ordinarie verksamheten. Kansliet har också infört en bevakningstjänst som uppmärksammar controllerfunktionen på om en organisation med ett arvsfondsprojekt får skuldsaldon hos kronofogden, ansökningar om betalningsförelägganden eller har lämnat in ansökningar om konkurs. Vidare har juristfunktionen utökats från en till två jurister. Regeringen bedömer att det arbete som genomförs för att säkerställa att arvsfondens medel används på rätt sätt är tillfredsställande och det är positivt att ytterligare åtgärder har vidtagits för att förbättra kontrollen av fondmedlens användning. Under pandemin har antalet besök som genomförs av arvsfondens handläggare minskat. Regeringen framhåller vikten av att besöken återgår till tidigare nivå då pandemin har klingat av. Arbetet med att säkerställa att arvsfondsmedlen används på rätt sätt är av central betydelse för verksamhetens legitimitet. granskning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden Regeringen anser att det är viktigt att förvaltningen av Allmänna arvsfondens egendom är transparent och att det finns en väl fungerande kvalitetssäkring för hur förvaltade medel redovisas. Det är därför av stor vikt att redovisningen sker på ett transparent och rättssäkert sätt. Allmänna arvsfondens egendom förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Kammarkollegiet lämna en redovisning till regeringen för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret (se bilaga 1 för resultat- och balansräkning samt kassaflödesanalys). ska därefter granska redovisningen. har lämnat en så kallad ren revisionsberättelse för Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden . De primära målen för kommunikationen enligt kommunikationsstrategin för Allmänna arvsfonden är att öka inflödet av ansökningar med potential att få stöd, skapa förtroende genom att visa på resultat och samhällsnytta samt erfarenhetsspridning. Införandet av den nya lagen om Allmänna arvsfonden har gett upphov till stora kommunikationsinsatser . Fokus har framför allt varit på att informera om att äldre personer har tillkommit som målgrupp. Kommunikationen har bland annat skett via sociala media, särskilda nyhetsbrev samt debattartiklar. fokuserade kanslistödets digitala utveckling på utveckling Skr. 2021/22:264 av e-tjänster. Arbetet med att utveckla en digital ansökan om lokalstöd Vidare ökade antalet följare i sociala medier . Genomslaget i redaktionella medier är också fortsatt högt, med tonvikt på lokala medier. Besöken runt om i landet för att öka kännedomen om Allmänna arvsfonden – den så kallade Sverigeresan – påverkades av pandemin även . I stället för fysiska möten har arvsfonden genomfört och deltagit i digitala evenemang. Bland annat arrangerades ett större webbinarium för föreningar och kommuner, där cirka 1 500 personer från hela landet deltog. Den kännedoms- och förtroendemätning som genomfördes visar att allmänhetens kännedom om fonden ökar och att förtroendet ligger på en stabil nivå. Regeringen ser positivt på att arbetet för att öka kunskapen om Allmänna arvsfonden samt förtroendet för verksamheten har fortgått och utvecklats, trots pandemin. Regeringen menar dock att det finns ett behov av att öka antalet kvalitativa ansökningar i hela landet – inte minst som berör målgruppen äldre. En fortsatt utveckling av e-tjänster som kan underlätta ansökningsförfarandet kan bidra till detta. Vidare är det viktigt att de positiva resultaten som projekten genererar sprids nationellt; något som i viss mån har begränsats av pandemin. De kommunikativa insatserna som genomförs för att öka kunskapen om Allmänna arvsfonden, samt förtroendet för dess verksamhet, är av stor vikt för fondens legitimitet. Regeringen anser att det är av stor vikt att följa upp och utvärdera projekt som har beviljats medel för att säkerställa att syftet med fonden uppnås. Enligt förordningen (2021:403) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Den strategi som Arvsfondsdelegationen antog 2019 genomförs i tre steg – uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning – och syftar till att ta tillvara kunskaper och erfarenheter från inkomna ansökningar och beviljade projekt. Både Arvsfondsdelegationens egna uppföljningar och uppföljningar genomförda av externa forskare visar att mer än hälften av projekten lever kvar i någon form efter att finansieringen från Allmänna arvsfonden har upphört. Det innebär att nya metoder, verksamheter med mera sprids vidare och finansieras av offentliga eller andra medel. Allmänna arvsfonden finansierar utvärderingar som forskare genomför. redovisades en utvärdering av 14 arvsfondsprojekt på temat ”Att bygga vägar till sysselsättning”. Målet för projekten har varit att hjälpa unga eller personer med funktionsnedsättning som står långt ifrån arbetsmarknaden att få en meningsfull sysselsättning. Utvärderingen visar att 11 av de 14 projekten lever vidare efter det att stödet ur Allmänna arvsfonden har upphört. Det motsvarar en överlevnadsgrad på . Utvärderingen visar bland annat att arvsfondens finansiering gör det möjligt för organisationer att testa nya idéer som ligger i utkanten av eller utanför organisationernas ordinarie verksamhet. Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter finns tillgängliga på arvsfondens webbplats. genomfördes också ett webbinarium där rapporten bygga vägar till sysselsättning presenterades. inrättades en ny heltidstjänst på Arvsfondsdelegationens kanslifunktion, med uppdrag att arbeta med erfarenhetsspridning. Syftet är att erfarenheter, resultat och metoder från enskilda arvsfondsprojekt – i större utsträckning – ska kunna spridas och användas av arvsfondens målgrupper och av berörda samhällsaktörer. Regeringen menar att det är positivt att arbetet med erfarenhetsspridning har intensifierats och att det är viktigt att det fortsätter att utvecklas framöver. Projekt ur ett jämställdhetsperspektiv Det är viktigt att synliggöra Allmänna arvsfondens verksamhet och dess projekt ur ett jämställdhetsperspektiv, inte minst mot bakgrund av de jämställdhetspolitiska målen. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Genusperspektivet är en viktig del i Arvsfondsdelegationens strategi för uppföljning och utvärdering. Av de 193 nya projekt som beviljades stöd ur fonden riktades sex projekt till enbart flickor/kvinnor och inget projekt till enbart pojkar/män. Antalet projekt riktade till något av könen har minskat jämfört . Arvsfondsdelegationen följer upp hur stor andel av projektledarna som är kvinnor respektive män. I de projekt som slutredovisades var av projektledarna kvinnor. I tre av projekten var ledarskapet delat, med en man och en kvinna. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända, då majoriteten av projektledarna var män. En uppföljning av de projektstöd som slutredovisades visar att könsfördelningen bland de aktiva deltagarna i projekten var mycket jämn. Uppgifterna bör dock tolkas med viss försiktighet, eftersom de bygger på den rapportering som projektansvariga organisationer har lämnat i sina slutredovisningar. När det gäller lokalstöden tycks andelen pojkar/män och flickor/kvinnor som använder lokalerna också vara jämnt fördelade mellan könen. Även dessa uppgifter är dock osäkra, då de till stor del baseras på uppskattningar. Regeringen menar att det är positivt att pojkar/män och flickor/kvinnor i lika stor utsträckning tycks få ta del av verksamheterna och lokalerna som finansieras med hjälp av medel från Allmänna arvsfonden. Det finns dock anledning att följa utvecklingen av antalet projekt som särskilt riktar sig till flickor/kvinnor respektive pojkar/män, eftersom sådana projekt är färre än . Allmänna arvsfondens utveckling framöver trädde lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden i kraft. Förordningen (2021:403) om Allmänna arvsfonden trädde i kraft . För Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet har det inneburit ett omfattande arbete att anpassa verksamheten efter det nya regelverket. Det gäller inte minst införandet av den nya målgruppen äldre personer. Arbetet med att anpassa verksamheten efter den nya lagen kommer att fortsätta framöver. beslutade regeringen om lagrådsremissen Statens stöd Skr. 2021/22:264 till trossamfund och demokrativillkor. regeringen bland annat att ett demokrativillkor ska gälla för stöd ur Allmänna arvsfonden enligt lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden och för stöd till trossamfund enligt lagen (1998:1593) om trossamfund och enligt en ny lag om statsbidrag till trossamfund. Arvsfondsdelegationen tillämpar ett demokrativillkor i sin stödgivning, men det är något annorlunda utformat än förslaget i lagrådsremissen. Regeringen föreslår även att ett likalydande demokrativillkor som det som föreslås för stöd ur Allmänna arvsfonden bör uppställas för övrig statlig bidragsgivning som riktar sig till civilsamhället. Regeringen föreslår vidare att en ny lag om personuppgiftsbehandling och ny bestämmelse om sekretess införs. De nya lagarna och lagändringarna föreslås träda i kraft . 8Inriktning och prioriterade områden Regeringen ska enligt lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stöd. Det gör regeringen genom att i sin årliga skrivelse till ange inriktningen för barnrättspolitiken, ungdomspolitiken, funktionshinderspolitiken och äldrepolitiken. Regeringen anger även sådana områden som är angelägna att utveckla och som därför bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning. Regeringens funktionshinderspolitik utgår från internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Funktionshinderspolitiken är en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle, där människors olika bakgrund eller förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till delaktighet i samhället. Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr.