prop · H903173 · 2022-03-22 00:00:00 — Om ett pristak för klimatbonus sätts till , enligt förslaget i budgetpropositionen, är det sannolikt att vissa företag begränsar sig till elbilar . I företagens överväganden vid valet av tjänste- och förmånsbilar ställs som regel bilens totala ägarkostnad (s.k. TCO, total cost of ownership) mot dess förväntade nytta för företaget. kommer förmodligen att basera sitt utbud av förmånsbilar till sina anställda på basis av att få fullt Även bland laddhybriderna får modeller med lägre pris i genomsnitt sänkt förmånsvärde med förslaget. Effekten för den stora majoriteten av de nästan 330 laddhybridmodellerna i billistan är dock liten, med några få procent förändrat förmånsvärde. Att elhybrider inte omfattas av den nya nedsättningen betyder att dessa får höjt förmånsvärde med förslaget. Eftersom den genomsnittliga nedsättningen med nuvarande regler är relativt liten för fordonsgruppen (), är dock effekten på förmånsvärden i genomsnitt bara . effekten procentuellt sett något större i de lägre prisklasserna än bland modeller med högre pris. Gasbilar får enligt förslaget en större nedsättning än vad som motiveras av genomsnittet enligt nuvarande regler. Fjärdedelen gasbilsmodeller med lägst pris får sänkt förmåns- värde med i genomsnitt . Beräkningarna som redovisas i tabellen ovan baseras på De genomsnittliga effekterna sett till billistan som helhet motsvarar inte nödvändigtvis de genomsnittliga effekterna för den Uppgifter om sammansättningen av förmåns- bilsflottan efter 2018 saknas pga. förändringar i kontrolluppgifterna. exempelvis de elbilar som används som förmånsbilar till övervägande del utgörs av modeller med relativt höga priser, och detta mönster inte förändras, innebär förslaget sannolikt att förmånsvärden bland elbilar i genomsnitt kommer att öka. Om tvärtom majoriteten av elbilar som an- vänds som förmånsbilar tillhör det lägre prissegmentet, innebär förslaget sannolikt att förmånsvärden bland elbilar i genomsnitt kommer att minska. Samma resonemang gäller för laddhybrider och gasbilar. gifterna visar att genomsnittspriset bland nyregistrerade elbilar som användes som förmånsbilar uppgick till var genomsnittspriset för elbilar i 2018 För laddhybrider var förhållandet omvänt: genomsnittet Det är inte möjligt att uttala sig om i vilken mån dessa skillnader i genomsnitt mellan faktisk förmånsbilflotta och hela billistan fortfarande Även om de elbilar som används som förmånsbilar i genomsnitt skulle ha högre priser än genomsnittet i billistan, skulle effekterna på förmånsvärdena sannolikt vara små i genomsnitt. Om exempelvis samtliga elbilar som används som förmånsbilar skulle ha nybilspriser , skulle förslagets effekter på förmånsvärden i genomsnitt vara för elbilar. Förändrade förmånsvärden påverkar företag som erbjuder, eller har för avsikt att erbjuda, sina anställda förmånsbilar liksom företag som tillverkar, säljer, leasar och hyr ut bilar som används som förmånsbilar. Förmånsbilar förekommer bland anställda i de flesta branscher i det privata näringslivet. av förmånsbilsinnehavarna finns inom handel, inom tillverkningsindustrin och i verksamheter inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik. Förslaget omfattar endast förmånsbilar som blir skattepliktiga efter ikraftträdandet av de nya reglerna. Det betyder att arbetsgivares kostnader för förmånsbilar inte påverkas förrän förmånsbilar successivt byts ut. I samband med att en förmånsbil byts ut till en likvärdig modell, kan förslaget innebära minskat eller ökat förmånsvärde, beroende på vilken specifik modell som anskaffas. Som beskrivs i föregående avsnitt är förslagets effekter på förmånsvärdena i genomsnitt nära noll för både elbilar och laddhybrider. Värdet av bilförmån utgör underlag för arbetsgivaravgifter. Förändrade förmånsvärden har således en direkt effekt på företagens arbetsgivaravgifter. Om exempelvis en viss elbilsbilmodell i och med förslaget får sin nedsättning av det förmånsgrundande priset sänkt från till det schablonmässiga beloppet , ökar dess förmånsvärde med ca . Om en annan elbilsmodell får sin nedsättning höjd från till till följd av förslaget, minskar dess förmånsvärde med ca . Om summan av kontantlön och skattepliktiga löneförmåner för en anställd ökar med , ökar arbetsgivaravgifterna med ca . Andra löneberoende kostnader, såsom avsättningar för tjänstepension, kan också öka. Det omvända gäller förstås om förmånsvärdet i stället minskar med motsvarande belopp. Förändrade förmånsvärden kan också innebära att arbetsgivare väljer att se över vilka bilmodeller som ska erbjudas de anställda inför anskaffandet av nya förmånsbilar. För enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med förmånsbil innebär höjda förmånsvärden ökade egenavgifter. Företag som tillverkar, säljer, leasar ut eller hyr ut bilar som används som förmånsbilar kan komma att påverkas av förslaget, eftersom förändrade förmånsvärden i viss mån kan skifta efterfrågan från vissa modeller till andra. I genomsnitt innebär förslaget en viss ökning av förmånsvärdena för bilar i de högre prissegmenten och en viss minskning av förmånsvärdena i låg- och medelprisklasserna (se föregående avsnitt inklusive tabell 6.3). Företag som säljer eller leasar ut bilar i framför allt de högsta prissegmenten kan därmed möta en viss minskning i efterfrågan på de bilmodeller som de erbjuder. Det omvända gäller för företag som tillhandahåller bilar i låg- och mellanprissegmenten. Det finns dock inget 2021/22:173 givet samband mellan nybilspris och förslagets effekt på förmånsvärdena. Det finns flera exempel på minskade förmånsvärden bland bilar med relativt höga priser och ökade förmånsvärden bland bilar med relativt låga priser. För bilbranschens olika led bedöms förslaget bidra med ökad tydlighet kring vilka nedsättningsbelopp som kommer att gälla för varje enskild fordonsmodell. Med nuvarande regler finns en osäkerhet kring vilken nedsättning som , i sina allmänna råd, kommer att ge respektive bilmodell. Denna osäkerhet upphör i och med förslaget. Förslaget syftar i första hand till att åstadkomma enklare regeltillämpning gällande nedsättningen av förmånsgrundande priser för miljöanpassade bilar. För arbetsgivare som erbjuder sina anställda förmånsbilar innebär förslaget att det blir något enklare att förutse och förstå förmånsvärdet för miljöanpassade bilmodeller. Den administrativa bördan för arbetsgivare bedöms i övrigt inte påverkas av förslaget. Små företag bedöms inte påverkas annorlunda av förslaget än övriga företag. Med andra ord, fördelen av att förmånsvärden blir enklare att förstå och förutse torde vara densamma för små företag som för större företag. Förslaget påverkar individer på så sätt att den som avser skaffa sig ny miljöanpassad förmånsbil efter kan få ett något högre eller lägre förmånsvärde för bilen i fråga, jämfört med om förslaget inte genomförs. Om exempelvis en viss elbilsmodell har en nedsättning med nuvarande regler på och med förslaget får den schablonmässiga nedsättningen på , innebär förslaget att förmånsvärdet på just den bilmodellen minskar med ca . Ett minskat förmånsvärde på innebär, allt annat lika, minskad skatt med ca för den i marginalskatt och minskad skatt med för den i marginalskatt. Liksom i räkneexemplet ovan ska det noteras att förslaget leder till både ökade och minskade förmånsvärden och att detta varierar från bilmodell till bilmodell. Det beror på att nedsättningsbeloppen enligt nuvarande regler är individuellt bestämda. Effekter för offentlig sektor redovisades ca 5 400 bilförmåner bland arbetsgivare i offentlig sektor, vilket är av alla förmånstagare. Av dessa redovisades ca 1 650 av statliga arbetsgivare, ca 2 350 av kommuner och knappt 1 300 av regioner. Arbetsgivare i offentlig sektor kan, liksom arbetsgivare i privat sektor, få marginellt ändrade kostnader för sociala avgifter i den mån bilförmånsvärdena för de anställda stiger till följd av regeländringen. Givet den begränsade förekomsten av förmånsbilar bland kommun- och regionanställda och de i genomsnitt små förändringarna i förmånsvärden, bedöms förslagets ekonomiska effekter för kommuner och regioner vara mycket små. Förslaget påverkar inte den kommunala självstyrelsen. För effekter för statliga myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna, se avsnitt nedan. Effekter för ekonomisk jämlikhet, jämställdhet och sysselsättning Syftet med förslaget är i första hand regelförenkling. Förslagets effekter på förmånsvärden är i genomsnitt små för respektive fordonsgrupp. De förändringar i förmånsvärden som förslaget innebär för enskilda bilmodeller bedöms inte ha någon påverkan på den ekonomiska jämlikheten, jämställdheten mellan kvinnor och män eller på sysselsättningen, varken totalt eller på branschnivå. Behovet av en nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar kan, enligt , ifrågasättas med hänsyn till de utsläppskrav som finns på EU-nivå. Sammantaget bedömer myndigheten att en sådan nedsättning har liten effekt på utsläppen från vägtrafiken och att inverkan på andelen miljöanpassade bilar är mycket osäker. Förslaget är utformat så att skattelättnaden i genomsnitt ska vara oförändrad för elbilar och laddhybrider. På så sätt påverkas i princip inte incitamenten att skaffa sig laddbar bil som förmånsbil. I genomsnitt innebär förslaget förvisso en viss minskning av förmånsvärdet för elbilar och laddhybridbilar i de lägre prissegmenten. Det skulle kunna ses som en förstärkning i incitamenten att skaffa sig just en laddbar förmånsbil i de något lägre prissegmenten. Effekten av detta på förmånsbilsflottans sammansättning, och därmed på de samlade koldioxidutsläppen från förmånsbilar, bedöms dock vara liten. Att elhybrider föreslås exkluderas från nedsättningen innebär att det blir något dyrare för förmånsgivare och förmånstagare att skaffa sig denna fordonstyp som förmånsbil. I genomsnitt rör det sig emellertid bara om en knappt 5-procentig ökning av förmånsvärden för fordonstypen som helhet (se tabell 6.3). Att elhybrider exkluderas från nedsättningen kan möjligen ha en signaleffekt, så att något färre arbetsgivare väljer att erbjuda sina anställda elhybrider och i stället endast erbjuder laddbara bilar och gasbilar. Effekten är högst osäker men förmodligen liten. Ökade förmånsvärden för elhybrider skulle, vilket även Finansbolagen, och påpekar, kunna innebära att elhybrider i vissa fall ersätts med konventionella bensin- eller dieselbilar som förmånsbil. Den ökade skattelättnaden för gasbilar kan skapa ett visst ökat intresse för gasbilar som förmånsbilar. En bensinbil som byts ut mot en gasbil, som körs uteslutande eller mestadels på biogas, innebär en minskning av fossila koldioxidutsläpp vid körning. Det bedöms emellertid som osannolikt att antalet gasbilar skulle öka i betydande grad till följd av regeländringen. Sammantaget bedöms förslagets effekter på storleken på, och sammansättningen av, förmånsbilsflottan som små. Av denna anledning bedöms förslagets effekter på miljö och klimat som små. Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket. 2021/22:173 Effekter för statliga myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Genom förslaget uppnås en regelförenkling som förväntas medföra minskad administration för . Förslaget bedöms därför leda till lägre administrativa kostnader för , men myndigheten kommer initialt att få vissa engångskostnader för anpassning av blanketter, broschyrer och webbinformation samt för informationsinsatser i samband med att de nya reglerna införs. Dessa kostnader kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuellt tillkommande kostnader till följd av förslaget bedöms kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Transportstyrelsen för fram att myndigheten använder sig av allmänna råd om värdering av bilförmån vid tillämpning av 16 § förordningen (2017:1334) om klimatbonusbilar och att denna regel därför kan behöva ändras om upphör med att ta fram allmänna råd med uppgift om närmast jämförbara konventionella bil. Transportstyrelsen anför vidare att en ändring av förordningen om klimatbonusbilar skulle innebära en utmaning sett till de anpassningar som skulle behöva göras inom myndighetens verksamhet. Enligt 16 § förordningen om klimatbonusbilar får bonus till ett företag högst uppgå till ett belopp som motsvarar av prisskillnaden mellan bilens nypris och nypriset för närmast jämförbara konventionella bil. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.12) har regeringen aviserat att denna regel bör slopas. Enligt aviseringen skulle ändringen, tillsammans med andra ändringar i förordningen om klimatbonusbilar, ha trätt i kraft . Förslagets utformning och ikraftträdande är dock beroende av en diskussion som förs med Europeiska kommissionen kring ändringarnas förenlighet med . Regeringen bedömer att det kan finnas skäl att återkomma till denna fråga, men att det är lämpligt att det görs inom ramen för arbetet med de aviserade ändringarna i förordningen om klimatbonusbilar. Frågor som rör bilförmån kan bli föremål för domstolsprövning. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget om en ändrad nedsättning för miljöanpassade bilar emellertid inte få några effekter. Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 8 a § Vid beräkning av värdet av bilförmån enligt 5 § ska nybilspriset sättas ned med –för en bil som är utrustad med teknik för drift helt med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla (elbil), –för en bil som är utrustad med bränslecellsteknik (vätgasbil), – för en bil som är utrustad med teknik för drift delvis med Prop. 2021/22:173 elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla (laddhybrid), och –för en bil som är utrustad helt eller delvis med teknik för drift med annan gas än gasol eller vätgas (gasbil). Nedsättning enligt första stycket får som högst uppgå till av nybilspriset. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur förmånsvärdet för miljöanpassade bilar ska beräknas. I första stycket anges hur nedsättningen av nybilspriset för miljöanpassade bilar ska göras vid beräkning av värdet av bilförmån enligt 5 §. Ändringen innebär att bestämmelsen om att nedsättning ska göras till närmast jämförbara bil utan miljöteknik tas bort och ersätts av en ny, schabloniserad nedsättning för vissa miljöanpassade bilar. I strecksatserna framgår storleken på de belopp som nybilspriset ska sättas ned med för respektive miljöteknik. Bilar som drivs med annan miljöteknik än sådana som anges i paragrafen omfattas inte av nedsättningen. Ändringen i andra stycket innebär att det införs en ny bestämmelse om att nedsättning enligt första stycket får göras med högst av den miljöanpassade bilens nybilspris. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 5.2. 1.Denna lag träder i kraft . a)bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) efter , och b)bilar som är registrerade utomlands och som inte är skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för bilar som har blivit skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen före ikraftträdandet. Av första punkten framgår att lagen träder i kraft . I andra punkten anges att lagen tillämpas på bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) efter samt bilar som är registrerade utomlands och som inte är skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen. Av tredje punkten följer att äldre bestämmelser fortfarande gäller för bilar som har blivit skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen före . Bestämmelsen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. 2021/22:173 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar I promemorian föreslås att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar ändras genom att nybilspriset för miljöanpassade bilar, vid beräkningen av förmånsvärdet, sätts ned med ett fast schabloniserat belopp som utgår från bilens miljöteknik. Nedsättningsbeloppets storlek baseras huvudsakligen på den genomsnittliga nedsättning som görs för respektive fordonstyp och föreslås vara för elbilar och vätgasbilar, för laddhybrider och för gasbilar. Nedsättningsbeloppet får dock inte överstiga av bilens nybilspris. Elhybrider och etanoldrivna bilar föreslås inte omfattas av nedsättningen. Ändringen föreslås träda i kraft och gälla för bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) från och med det datumet. 2021/22:173 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 61 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Om en bil är utrustad med teknik Vid beräkning av värdet av bil- för drift helt eller delvis med förmån enligt 5 § ska nybilspriset elektricitet eller med andra mer – för en bil som bensin och dieselolja och bilens är utrustad med teknik för drift helt nybilspris därför är högre än med elektricitet som tillförs genom nybilspriset för närmast jämför- laddning från yttre energikälla bara bil utan sådan teknik, ska (elbil), – för en bil som värdet av bilförmån enligt 5 §, är utrustad med bränslecellsteknik sättas ned till en nivå som (vätgasbil), – för en bil som är utrustad med teknik för drift delvis med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energi- källa (laddhybrid), och – för en bil som är utrustad helt eller delvis med teknik för drift med annan gas än gasol eller vätgas (gasbil). Om bilen är utrustad med teknik Nedsättning enligt första stycket för drift med elektricitet som tillförs får som högst uppgå till genom laddning från yttre energi- av bilens nybilspris. källa eller med annan gas än gasol ska förmånsvärdet beräknat enligt första stycket sättas ned , dock högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på a)bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) efter , och Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2017:1212. b) bilar som är registrerade utomlands och som inte är skattepliktiga 2021/22:173 Bilaga 3 Efter remiss har yttranden kommit in från Bil , Drivkraft , , Energigas , FAR, , Företagarna, , , , , Näringslivets Skattedelegation, M , , , Srf konsulterna, , , och Transportstyrelsen. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna synpunkter: Elbil , Förvaltningsrätten i , IVL , , , , och Kommuner och Regioner. Yttranden har dessutom kommit in från , , , , och 2030- sekretariatet. Vid beräkning av värdet av bilförmån enligt 5 § ska nybilspriset sättas ned med– för en bil som är utrustad med teknik för drift helt med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla (elbil),– för en bil som är utrustad med bränslecellsteknik (vätgasbil),– för en bil som är utrustad med teknik för drift delvis med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla (laddhybrid), och– för en bil som är utrustad helt eller delvis med teknik för drift med annan gas än gasol eller vätgas (gasbil).Nedsättning enligt första stycket får som högst uppgå till av bilens nybilspris. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen Härigenom föreskrivs att 61 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska nybilspriset, vid beräkning av värdet av bilförmån enligt 5 §, sättas ned till en nivå som motsvarar nybilspriset för den jämförbara bilen. Om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol ska förmånsvärdet beräknat enligt första stycket sättas ned , dock högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på a) bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) efter , och Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2017:1212. b)bilar som är registrerade utomlands och som inte är skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen. 2021/22:173 Bilaga 4 2021/22:173 Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga . Förslaget föranleder följande yttrande. I lagrådsremissen föreslås att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar ändras. Ändringarna föreslås träda i kraft och gälla för bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen efter . Enligt författningskommentaren ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för bilar som har blivit skattepliktiga före . Det saknas emellertid en övergångsbestämmelse med denna innebörd. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar