prop · H903182 · 2022-03-22 00:00:00 — har dock framhållit att även andra uppgifter kan behöva inhämtas från kommunen, bl.a. om när barnet är hemma på ferier och om vilken typ av insats som beviljas barnet. En effekt av förslaget skulle därför enligt vara att exempelvis med stöd av 110 kap. 31 § SFB skulle behöva komplettera de flesta ärenden med de uppgifter som inte omfattas av förslaget för socialnämnden. Regeringen finner det sannolikt att även kan ha behov av sådana kompletterande uppgifter. Myndigheternas behov av kompletterande uppgifter kan emellertid variera och kan också se olika ut för myndigheterna. Det föreslås därför att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att utfärda ytterligare föreskrifter avseende sådana insatser, t.ex. vilka uppgifter som den kommunala nämnden ska lämna till myndigheterna. Syftet med uppgiftsskyldigheten är att säkerställa att socialförsäkringsstöd lämnas med korrekt belopp till barnet. För att undvika att barnet eller dess vårdnadshavare behöver återbetala felaktigt utbetalt stöd, är det, som ISF påpekar, viktigt att uppgifter om att det allmänna säkerställer barnet ekonomisk grundtrygghet genom insats avseende vård eller boende enligt 106 kap. 8 eller 33 § SFB lämnas till och . I 2 § förordningen om underhållsstöd föreskrivs att uppgifter ska lämnas genast till , och regeringen anser att motsvarande skyldighet att lämna uppgifter bör gälla för den kommunala nämndens uppgiftsskyldighet i förhållande till . Regeringen anser dock att uppgiften kan lämnas och inte genast. I sammanhanget vill regeringen också förtydliga vikten av att nämnden lämnar uppgifter till och varje gång en insats beslutas eller ändras, så att barnet eller dess vårdnadshavare inte behöver hantera ett återkrav avseende stöd som har lämnats på felaktig grund. 2021/22:182 När det gäller den kommunala nämndens uppgiftsskyldighet har avslutningsvis Kommuner och Regioner framfört att det saknas förutsättningar att fullgöra uppgiftsskyldigheten om kommunen inte får kännedom om vilka barn som har rätt till efterlevandestöd och att det därför behövs en bestämmelse om skyldighet för att lämna uppgift om efterlevandestöd till nämnden. Regeringen vill med anledning av detta hänvisa till följande. Beslut om insats till barn eller unga i form av vård eller boende i familjehem, bostad med särskild service, stödboende eller HVB-hem ska alltid föregås av en allsidig utredning om barnets behov av insatsen i fråga, 11 kap. 1 § SoL. Inom ramen för denna utredning har kommunen rätt att ta del av uppgifter om förmån, ersättning eller annat stöd åt enskild hos bl.a. och , exempelvis uppgifter om huruvida stöd lämnas och i så fall med vilket belopp, 11 kap. 11 § SoL samt 3 och 7 §§ förordningen (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen. Om det finns skäl för det ska och också på eget initiativ lämna sådana uppgifter till kommunen. Regeringen anser att dessa bestämmelser är tillräckliga för att kommunen ska få kännedom om vilka barn som har rätt till efterlevandestöd och att någon ytterligare åtgärd med anledning av detta inte är påkallad. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att en ny paragraf med upplysningsskyldighet för den kommunala nämnden om en beslutad insats enligt 106 kap. 8 § 2 eller 3 respektive 33 § 2 eller 3 införs i 110 kap. SFB. I paragrafen bemyndigas också regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om den kommunala nämndens upplysningsskyldighet avseende dessa insatser. Förslaget innebär även att uppräkningen i 110 kap. 1 § SFB över vilka paragrafer som finns i kapitlet behöver kompletteras med den nya paragrafen. Uppgifter som en nämnd hanterar i ärenden som rör insatser till barn i form av vård eller boende i familjehem, bostad med särskild service, stödboende eller HVB-hem omfattas av sekretess enligt 26 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Sekretessen omfattar uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (1 §). Om det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med ett omhändertagande enligt LVU, omfattas även uppgift om barnets eller den unges vistelseort i förhållande till föräldrar eller annan vårdnadshavare av sekretessen (2 §). För beslut om omhändertagande av ett barn eller en ungdom, om vård enligt LVU eller LVM samt om sluten ungdomsvård gäller dock inte sekretessen enligt 26 kap. 1 § OSL (7 §). Sekretessen enligt 26 kap. 1 och 2 §§ OSL gäller med ett så kallat omvänt skaderekvisit, dvs. huvudregeln är att sekretess gäller om det inte står klart att enskild eller närstående inte lider men av ett offentliggörande av uppgiften. För och gäller sekretess enligt 28 kap. 1 § OSL. Sekretessen omfattar hälsotillstånd och i princip alla andra uppgifter som kan hänföras till ärendehandläggningen avseende en enskild person och gäller för uppgift som det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men av om uppgiften offentliggörs. Till skillnad mot vad som gäller hos en nämnd omfattas alltså uppgifterna hos och av sekretess med ett rakt skaderekvisit, vilket innebär en presumtion för offentlighet. Sekretessen är alltså svagare hos de mottagande myndigheterna än hos de uppgiftslämnande nämnderna, där det råder presumtion för sekretess. Bestämmelserna om sekretess i 26 och 28 kap. OSL kompletterar den primära sekretessbestämmelsen i 21 kap. OSL om skydd för uppgift om enskilds personliga förhållanden oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekommer. Bestämmelserna i 21 kap. har obegränsad räckvidd, vilket innebär att alla offentliga organ kan åberopa dem, om annan sekretessgrund saknas. Av 21 kap. 1 § följer att sekretess gäller för uppgift som rör en enskilds hälsa eller sexualliv, såsom exempelvis uppgifter om sjukdomar, missbruk eller annan liknande uppgift, om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till denne kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Av 21 kap. 3 § följer vidare att sekretess gäller för uppgift om bl.a. en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. Eftersom 21 kap. 1 och 3 §§ är generellt tillämpliga inom den offentliga sektorn, har de ett skaderekvisit med en särskilt stark offentlighetspresumtion (prop. 2005/06:161 s. 34 och 54). Det måste antas att ett utlämnande av en uppgift kommer att leda till betydande men för att sekretess ska gälla för uppgiften i fråga. Sekretessen i 21 kap. 1 och 3 §§ är därför svagare än sekretesskyddet enligt 28 kap. 1 §. När kommunen lämnar uppgifter till gör den en sekretessprövning. Detsamma gäller för Statens institutionsstyrelses uppgiftslämning till och och för de övriga statliga aktörer som underrättar enligt 2 § förordningen om underhållsstöd. Detsamma kommer att gälla vid de övriga statliga aktörernas och kommunala nämnders uppgiftsutlämning till . Sekretessprövningen innebär i första hand en bedömning av om uppgiftsutlämningen omfattas av några sekretessbrytande bestämmelser. Såsom beskrivs i promemorian gäller de sekretessbrytande bestämmelser som finns i 26 kap. OSL inte underrättelser till myndigheter som ansvarar för utbetalning av socialförsäkringsförmåner som rör barnet eller den unge. Enligt 10 kap. 28 § OSL hindrar dock inte sekretess att en uppgift lämnas till en myndighet om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Som har beskrivits ovan följer uppgiftsskyldigheten för kommunala nämnder och statliga institutioner av förordning. Regeringens förslag om hur uppgiftsskyldigheten för kommunala nämnder och övriga statliga aktörer ska regleras, ger nämnderna och de övriga statliga aktörerna sådant författningsstöd som de behöver för att med stöd av 10 kap. 28 § OSL kunna lämna uppgifter till och . Hos dessa myndigheter kommer uppgifterna att handläggas i ärenden som omfattas av sekretess enligt 28 kap. 1 § samt 21 kap. 1 och 3 §§ OSL. Det innebär att mer känsliga uppgifter som uppgifter om sjukdomar, missbruk eller sexuell läggning, men också, 2021/22:182 beroende på omständigheterna, mindre känsliga uppgifter som namn, adress eller ekonomi, kan omfattas av sekretess även efter att de har lämnats till myndigheterna. Som anförs ovan är sekretessen i 21 och 28 kap. OSL svagare än i 26 kap. 1 § OSL. Regeringen konstaterar att sekretessen enligt 28 kap. 1 § och 21 kap.1 och 3 §§ OSL som utgångspunkt ändå bör ge ett skydd för vissa känsliga uppgifter, såsom exempelvis uppgifter om skyddat boende eller hemlig vistelseort enligt 14 § LVU. Det innebär att det i de fall som , kommun och tar upp finns ett visst sekretesskydd för uppgifterna hos och . Regeringen anser därmed att det kan motiveras att låta en nämnd lämna ut uppgifter om bl.a. insats i form av skyddat boende till respektive , om sådan uppgift behövs för att myndigheterna ska kunna handlägga frågan om huruvida underhållsstöd respektive efterlevandestöd ska lämnas. Sammantaget anser regeringen att de aktuella uppgifterna, även efter ett utlämnande med stöd av den föreslagna uppgiftsskyldigheten, kommer att ha ett adekvat sekretesskydd hos och . Promemorian ger en utförlig beskrivning av de dataskyddsrättsliga frågorna och ser också positivt på att dataskyddsrättsliga frågor har beaktats. Övriga remissinstanser har inte uttalat sig i denna del, men noterar att promemorian utgår från att de personuppgifter som ska överföras inte är känsliga personuppgifter och att de inte heller är av integritetskänslig natur. Här framhåller att det kan vara fråga om uppgifter av integritetskänslig natur, men tydliggör att har stöd i 114 kap. 7 § 4, 11 § och 14–16 §§ SFB för att behandla de personuppgifter (inklusive känsliga personuppgifter) som kommer in till myndigheten om det är nödvändigt för att handlägga socialförsäkringsärenden. och ansvar för handläggningen av ärenden om underhållsstöd respektive efterlevandestöd är reglerad i SFB. Enligt 8 kap. 5 § handlägger ärenden om underhållsstöd och av 106 kap. 8 § följer att underhållsstöd inte lämnas när barn eller unga under en hel kalendermånad får vård eller boende på det allmännas bekostnad. Enligt 75 kap. 5 § handlägger ärenden om efterlevandestöd. Enligt regeringens lagförslag till ändring av 106 kap. 33 § ska inte heller efterlevandestöd lämnas när barn eller unga under en hel kalendermånad får vård eller boende på det allmännas bekostnad. En nämnds ansvar för handläggningen av insatser till barn och unga i form av vård eller boende i familjehem, bostad med särskild service, stödboende eller HVB-hem följer av 2 § LSS samt av 6 kap. 1 § SoL, 4 och 6 §§ LVU och 2, 7 och 13 §§ LVM. Nämndens, och behandling av aktuella personuppgifter sker således inom ramen för deras respektive ärendehandläggning, som följer av förpliktelser i föreskrifter dels i LSS och inom , dels i SFB. Behandlingen grundar sig på sådana uppgifter av allmänt intresse som anges i artikel 6.1 e i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning, se propositionen Dataskydd inom verksamhetsområden – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning (prop. 2017/18:171 s. 82 f.), jfr även propositionen Ny dataskyddslag (prop. 2017/18:105 s. 49 f.). Grunden för myndigheternas behandling av personuppgifter med anledning av lagförslaget kommer således att vara fastställd i nationell rätt i enlighet med artikel 6.3 första stycket i EU:s dataskyddsförordning. Lagförslaget innebär att behandling av personuppgifter kommer att behöva ske i samband med att dels nämnden lämnar ut uppgifter om beslutad insats till respektive , dels och tar emot dessa uppgifter för åtgärd om hur barnets stöd ska lämnas. Nämnden kommer således att behöva behandla personuppgifter när den tar ut dem ur sitt ärendehanteringssystem för att överlämna dem till respektive . respektive kommer att behöva behandla de mottagna personuppgifterna när de lägger in dem i sina respektive ärendehanteringssystem. Nämndens uppgiftsutlämning till är redan reglerad i 2 § förordningen om underhållsstöd vid insatser enligt 106 kap. 8 § 2 eller 3 SFB. Lagförslaget innebär således inte någon ny eller ändrad personuppgiftsbehandling för vare sig nämnden eller när det gäller uppgiftsskyldigheten avseende barn som lämnas underhållsstöd. När det däremot gäller nämndens uppgiftsutlämning till avseende barn som lämnas efterlevandestöd är det fråga om ytterligare personuppgiftsbehandling för nämnden i samband med utlämningen av uppgifter avseende beslut om insats enligt 106 kap. 33 § 2 eller 3 SFB liksom för i samband med mottagandet av uppgifterna i fråga. Det övergripande syftet med lagförslaget är att säkerställa funktionen i det sociala trygghetssystem det allmänna tillförsäkrar barn och unga som har särlevande föräldrar eller förälder som har avlidit. För att och ska kunna vidta åtgärder om huruvida underhållsstöd respektive efterlevandestöd ska lämnas eller inte vid insatser enligt 106 kap. 8 § 2 eller 3 respektive 33 § 2 eller 3 SFB, behöver de få uppgifter om beslut av sådan insats. Den tillkommande personuppgiftsbehandling som förslaget 110 kap. 37 a § SFB medför är därför nödvändig för att säkerställa att på ett effektivt sätt kan fullgöra sina uppgifter avseende efterlevandestöd. Det är en uppgift av allmänt intresse och också ett led i myndighetsutövningen, varför behandlingen kommer att ha sin rättsliga grund i artikel 6.1 e EU:s dataskyddsförordning som kommer att vara fastställd i nationell rätt i enlighet med artikel 6.3. De uppgifter som kommer att bli aktuella att behandla till följd av lagförslaget är personuppgifter som rör barn och unga som är föremål för nämndens beslut om insats enligt 106 kap. 8 § 2 eller 3 respektive 33 § 2 eller 3 SFB samt om deras vårdnadshavare. Promemorian har bedömt att uppgifter om namn, personnummer och kontaktuppgifter behövs för full- 2021/22:182 görandet av uppgiftsskyldigheten. uppger att det därutöver behövs uppgifter om vilken typ av insats som barnet är föremål för samt vilka månader barnet vistas i hemmet under ferier och att det kan vara fråga om uppgifter av integritetskänslig natur. Med anledning av denna synpunkt vill regeringen tydliggöra att syftet med uppgiftsskyldigheten är att säkerställa att socialförsäkringsstöd lämnas med korrekt belopp till barnet eller den unge. För att det ska kunna ske behöver och kunna vidta handlägg- ningsåtgärder när insatser enligt 106 kap. 8 § 2 eller 3 respektive 33 § 2 eller 3 SFB har beslutats. Det rör sig således i första hand om uppgifter om att nämnden har beslutat om en sådan insats, den tid insatsen pågår samt namn och personnummer för det barn beslutet avser och i förekommande fall dennes vårdnadshavare. Även uppgift om barnets adress under insatsen kan behövas och nämner att även ytterligare Som har beskrivits innebär lagförslaget också ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen utser att meddela ytterligare föreskrifter om den kommunala nämndens uppgifts- skyldighet för att på så sätt närmare reglera vilka uppgifter som omfattas I registerförfattningarna lagen om behandling av personuppgifter inom och förordningen (2001:637) om behandling av person- uppgifter inom samt i 114 kap. SFB anges inom vilka verk- samheter eller för vilka ändamål nämnden, och får behandla personuppgifter. ling av personuppgifter i handläggningen av ärenden i verksamhet avse- ende insatser i form av vård eller boende till barn eller unga enligt LSS eller inom omfattas av 1 § och 2 § första stycket 1, 2 och 5 lagen om behandling av personuppgifter inom samt av 12 § första stycket 1, 3 och 4 förordningen om behandling av personuppgifter behandling av personuppgifter inom ramen för handläggningen av ärenden om att lämna underhållsstöd respektive efterlevandestöd regleras i 114 kap. 7 § fjärde punkten SFB med kompletterande bestämmelser i bl.a. 14–16 §§. Dessa registerförfattningar är tillämpliga även vid tillämp- ningen av personuppgiftsbehandlingen enligt lagförslaget, då uppgifts- skyldigheten innebär en tillkommande handläggningsåtgärd för myndigheterna inom de verksamheter som anges i registerförfattningarna. Det kan finnas situationer då uppgiftsskyldigheten medför att även uppgifter om barnets hälsa kommer att omfattas av en personuppgifts- behandling, exempelvis om uppgift om vilken typ av insats som har be- viljats barnet lämnas ut. Det är i så fall en sådan särskild kategori av personuppgifter som enligt huvudregeln i artikel 9.1 i EU:s dataskydds- förordning är förbjuden att behandla. Sådana personuppgifter betecknas i svensk rätt som känsliga personuppgifter, se t.ex. 7 § lagen om behandling av personuppgifter inom och 114 kap. 1 § SFB. Förbudet i EU:s dataskyddsförordning mot behandling av känsliga personuppgifter kompletteras emellertid av ett antal undantag som gör det möjligt att behandla sådana personuppgifter i vissa fall. behandling som är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse, på grundval av unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt, vilken ska stå i proportion till det eftersträvade syftet, vara förenligt med det väsent- liga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen, artikel . Denna bestämmelse i EU:s dataskyddsförordning är den rättsliga grunden för behandlingen av känsliga personuppgifter i socialförsäkringen, 114 kap. 11 § SFB (prop. 2017/18:171 s. 193). Lagförslaget är nödvändigt för och handläggning av ärenden om underhållsstöd respektive efterlevandestöd ska lämnas eller inte. Behandling av känsliga personuppgifter hos myndigheterna inom socialförsäkringens administration är nödvändig med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Till följd av lagförslaget kommer behandlingen att utgöra ett led i respektive myndighetsutövning. Det är inte möjligt att med mindre ingripande åtgärder uppnå lagförslagets syfte att säkerställa att socialförsäkringsstöd lämnas med korrekt belopp till barnet eller den unge. I 114 kap. SFB finns det slutligen ett antal bestämmelser om åtkomstbegränsning (17–22 §§), tystnadsplikt för uppgifter om enskildas ekonomiska och personliga förhållanden (35§), begränsning av sökbegrepp (27–28 §§) begränsning av sökbegrepp samt gallring (31 §) som säkerställer integritetsskyddet för den enskilde. Den enskilde ska också informeras om vilka handlingar som behandlas hos myndigheten, och den enskilde har också rätt att ta del av handlingarna, förutsatt att de inte omfattas av sekretess (30 §). Sammantaget anser regeringen att föreslagen uppgiftsskyldighet är nödvändig och proportionerlig för att respektive ska kunna vidta de åtgärder som krävs för att effektivt handlägga ärenden om underhållsstöd respektive efterlevandestöd till barn och unga som får insats i form av vård eller boende finansierat av det allmänna. och har därmed stöd för behandling av även känsliga personuppgifter som till följd av uppgiftsskyldigheten lämnas ut av den kommunala nämnden. För den kommunala nämndens behandling av känsliga personuppgifter utgör undantaget i artikel 9.2 h i EU:s dataskyddsförordning i fråga om social omsorg för behandlingen av känsliga personuppgifter den rättsliga grunden (prop. 2017/18:171 s. 100). I artikel 9.2 h undantas behandling som är nödvändig av skäl som hör samman med bl.a. social omsorg, dess förvaltning och system, på grundval av unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt under förutsättning att uppgifterna behandlas av eller under ansvar av en yrkesutövare som omfattas av tystnadsplikt enligt artikel 9.3. De insatsbeslut som omfattas av lagförslaget rör nämndens verksamhet avseende social omsorg. Enligt 7 § lagen om behandling av personuppgifter inom får nämnden behandla även känsliga personuppgifter inom ramen för sin ärendehandläggning om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för verksamheten. Då utlämningen av uppgifterna kommer att fastställas av lagförslaget, kommer det att utgöra en del av nämndens verksamhet. Utlämningen är nödvändig för att säkerställa att barnet eller den unge lämnas korrekt socialförsäkringsstöd. Slutligen omfattas den utlämnande nämndens verksamhet av sekretess enligt 26 kap. OSL, vilket innebär att det finns ett krav på tystnadsplikt för de personer som arbetar med frågorna (prop. 2017/18:105 s. 94). Förslaget avseende den kommunala nämndens uppgiftsskyldighet är därför enligt regeringens uppfattning nödvändig för att Försäkrings- 2021/22:182 kassan respektive ska kunna vidta de åtgärder som krävs för att effektivt handlägga ärenden om underhållsstöd respektive efterlevandestöd till barn och unga som får insats i form av vård eller boende bekostat av det allmänna. Den kommunala nämnden har därmed stöd för behandling av även känsliga personuppgifter som till följd av uppgiftsskyldigheten lämnas ut till respektive . Den enskilde ska också informeras om vilka handlingar som behandlas hos nämnden och om att den enskilde också har rätt att ta del av handlingarna, förutsatt att de inte omfattas av sekretess, 5 kap. 1 § lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Lagförslaget innebär att den kommunala nämnden inte behöver behandla några andra personuppgifter än sådana som redan får behandlas inom ramen för nämndens ärendehandläggning av berörda insatser. Inte heller eller kommer med anledning av uppgiftsskyldigheten att behandla andra personuppgifter än sådana som myndigheten redan får behandla inom ramen för handläggningen av underhållsstöd respektive efterlevandestöd. Det gäller även deras behandling av känsliga personuppgifter. Behandlingen av uppgifter utgör inte något betydande intrång i den personliga integriteten för barnet eller den unge, även med beaktande av att den i enstaka fall kan komma att omfatta känsliga personuppgifter. Det måste emellertid bedömas i det enskilda fallet om en känslig personuppgift behöver lämnas ut för att och ska kunna vidta de handläggningsåtgärder som är nödvändiga för att handlägga ett ärende om huruvida stöd ska lämnas eller inte i det enskilda fallet. Regeringen bedömer att begränsningen av de registrerades möjlighet att göra invändning mot behandlingen i 6 § tredje stycket lagen om behandling av personuppgifter inom inte kommer att inkräkta på de registrerades grundläggande rättigheter och friheter och den är också en nödvändig och proportionell åtgärd i syfte att säkerställa ett viktigt mål av generellt allmänt intresse, se artikel 23.1 e i EU:s dataskyddsförordning. Regeringens förslag: Bestämmelsen om hur arbetsförmågan ska bedömas i sjukpenningärenden för behovsanställda i sjukperioden ska ange att bedömningen ska göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begriplig sjukförsäkring (prop. 2020/21:171) lämnade regeringen förslag om att begreppet normalt förekommande arbete ska förtydligas så att bedömningen av arbetsförmågan efter dag 180 i sjukperioden ska göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Lagändringen beslutades av och träder i kraft . Den aktuella bestämmelsen finns i 27 kap. 48 § SFB. Bestämmelsen tillämpas för alla som har ett förvärvsarbete, dvs. för såväl arbetstagare som egenföretagare. gäller att arbetsförmågan för arbetslösa försäkrade prövas mot normalt förekommande arbete från och med i sjukperioden (se prop.