prop · H90378 · 2022-01-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:78 Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag på åtgärder som syftar till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i pedagogisk omsorg. Det föreslås tydligare och utökade krav på den pedagogiska omsorgen. Verksamheten ska förbereda barnen för utbildning inom skolväsendet. Pedagogisk omsorg ska i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Huvudmannen för den pedagogiska omsorgen ska vara skyldig att se till att ett barn som har behov av det ges särskilt stöd i sin utveckling. Personalen ska ges möjlighet till kompetensutveckling. Varje huvudman ska systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp, utveckla och utvärdera verksamheten. Det föreslås också att en kommun efter ansökan ska pröva om en enskild ska godkännas som huvudman för en pedagogisk omsorg som ska bedrivas i kommunen. För godkännande ska det krävas att den enskilde har insikt i och förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten och i övrigt bedöms som lämplig. I fråga om juridiska personer ska det prövas att ledning och ägare uppfyller kraven. Om verksamheten ska bedrivas där en person som är eller äldre är folkbokförd ska han eller hon visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Efter ett godkännande ska det utövas tillsyn över att kraven fortlöpande är uppfyllda. Godkännandet ska kunna återkallas utan föregående föreläggande om kraven är uppfyllda. I propositionen lämnas förslag till de lagändringar som behövs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Åtgärder för att stärka kvalitet och likvärdighet i pedagogisk Det finns brister i kvaliteten och likvärdigheten i 4.3Pedagogisk omsorg ska stimulera barns utveckling 4.4Personal i pedagogisk omsorg behöver ges möjlighet 4.5Huvudmän för pedagogisk omsorg ska bedriva 4.6Enskilda huvudmän för pedagogisk omsorg ska vara lämpliga och godkännas av kommunen ........................... 4.7Den som är folkbokförd på verksamhetsstället ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret ........................ Vid tillsyn ska kommunen kontrollera att huvudmannen fortsatt uppfyller kraven............................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Sammanfattning av betänkandet Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg (SOU 2020:34) i relevanta delar....................................... Betänkandets lagförslag i relevanta delar ......................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 25 kap. 1, 2, 7, 10 och 11 §§, 26 kap. 4 och 14 §§ och 28 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast efter 25 kap. 9 § ska lyda ”Enskilda huvudmän och bidrag”, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 25 kap. 2 a och 10 a–10 c §§, av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om erbjuds i stället för förskola eller erbjuds i stället för förskola eller fritidshem (2 §), fritidshem (2 och 2 a §§), – öppen förskola (3 §), – öppen fritidsverksamhet (4 §), – omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (5 §), – annan pedagogisk verksamhet på nationella minoritetsspråk (5 a §), – övergripande krav på verksamheten (6–9 §§), och – bidrag (10–16 §§). – enskilda huvudmän och bidrag (10–16 §§). Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om Sådan omsorg som avses i första Sådan omsorg som avses i första stycket ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveck- verksamhet stimulera barns utveck- ling och lärande. ling och lärande. I detta ingår att i barns allsidiga personliga utveck- ling till aktiva, kreativa, kompe- tenta och ansvarskännande indi- vider och medborgare. förberedas för fortsatt lärande och för utbildning inom skolväsendet. Barn som av fysiska, psykiska Barn som av fysiska, psykiska 1 Senaste lydelse 2018:1368. stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. stöd i sin utveckling ska ges det Prop. 2021/22:78 stöd som deras speciella behov Om det framkommer att ett barn är i behov av särskilt stöd, ska huvudmannen se till att barnet ges sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna. En person som är eller äldre och är folkbokförd där en sådan verksamhet som avses i 2 § ska bedrivas ska på begäran av kommunen visa upp ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Utdraget ska vara högst gammalt. Om ett registerutdrag inte visas upp, får verksamheten inte bedrivas. Kontrollen av registerutdraget ska dokumenteras genom att kommunens handläggare antecknar att utdraget har visats upp. Någon annan dokumentation om kontrollen får inte göras. Sådan verksamhet som avses i 2–5 §§ ska bedrivas i ändamålsenliga lokaler i grupper med en lämplig sammansättning och storlek. bedrivande av verksamheten ska det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnets behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. För sådan verksamhet som avses i 2 § gäller, utöver första stycket, att den ansvariga huvudmannen ska se till att personalen som har hand om omsorgen ges möjlighet mannen för sådan verksamhet ska systematiskt och kontinuerligt pla- nera, följa upp och utveckla verk- Den kommun där en enskild En enskild får godkännas som bedriver sådan pedagogisk omsorg huvudman för en sådan pedagogisk 2021/22:78 som avses i 2 § ska efter ansökan besluta att huvudmannen har rätt till bidrag om 1.huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för motsvarande offentlig verksamhet, 2.verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet, 3.verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska sträva efter att erbjuda motsvarande verksamhet, med undantag för barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för enligt 13 § andra stycket, och 4.avgifterna inte är oskäligt höga. Kommunen får besluta att en huvudman har rätt till bidrag trots att villkoret i första stycket 3 inte är uppfyllt, om det finns skäl med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär. omsorg som avses i 2 §. Den kommun där verksamheten ska bedrivas ska efter ansökan lämna ett godkännande om 1.den enskilde har insikt i och förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten, 2.den enskilde i övrigt bedöms lämplig, 3.verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet, 4.verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska sträva efter att erbjuda motsvarande verksamhet, med undantag för barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för enligt 13 § andra stycket, och 5.avgifterna inte är oskäligt Godkännandet att vara huvudman ska avse verksamhet på ett visst verksamhetsställe som bedöms lämpligt. Om verksamheten ska bedrivas där någon är folkbokförd kan en sökande inte anses lämplig utan att en registerkontroll enligt 2 a § har gjorts. Kommunen får godkänna en enskild som huvudman trots att villkoret i första stycket 4 inte är uppfyllt, om det finns skäl med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär. I fråga om en juridisk person ska prövningen enligt 10 § första stycket 1 sammantaget avse 1.den verkställande direktören och andra som genom en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten, 2.styrelseledamöter och styrelsesuppleanter, i kommandit- Prop. 4. personer som genom ett direkt eller indirekt ägande har ett väsentligt inflytande över verksam- den enskilde enligt 10 § första stycket 2 ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av bety- I fråga om en juridisk person krävs att samtliga i den krets av personer som anges i första stycket bedöms lämpliga. En enskild huvudman ska anmäla förändringar i den krets av perso- ner som avses i 10 a § första stycket till kommunen senast en månad Kommunen får ta ut en avgift för en ansökan om godkännande enligt bidrag till en huvudman som har bidrag till en enskild som har god- rätt till bidrag enligt 10 § för varje känts som huvudman enligt 10 § för barn som tas emot. varje barn som tas emot. av ett grundbelopp enligt 12 § och i består av ett grundbelopp enligt vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 12 § och i vissa fall ett tilläggs- belopp enligt 13 §. Hemkommunen är inte skyldig att lämna bidrag till fler än två huvudmän för samma barn eller till mer än en huvudman för pedagogisk omsorg för ett barn som också går i förskola. Om barnet tagits emot i två enskilda verksamheter, eller i en och en enskild verksamhet, är kommunen inte skyldig att lämna ett samlat bidragsbelopp som är högre än om barnet tagits emot i endast en verksamhet. Hemkommunen ska bestämma hur bidraget ska fördelas mellan huvudmännen för verksamheterna. När barn tas emot i enskild pedagogisk omsorg där deras vårdnadshavare arbetar får kommunen inte lämna bidrag för fler barn till vårdnadshavaren än det antal barn till andra som har tagits emot. En kommun har tillsyn över 1.förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har godkänt enligt 2 kap. 7 § andra stycket, huvudman kommunen har godkänt förklarat ha rätt till bidrag enligt enligt 25 kap. 10 §, och 25 kap. 10 §, och att enskilda som godkänts av att enskilda som godkänts av kraven i 2 kap. 5 och 5 b §§ kraven i 2 kap. 5 och 5 b §§ och 25 kap. 10, 10 a och 10 b §§. Kommunens tillsyn enligt första stycket omfattar inte tillsyn över att bestämmelserna i 6 kap. följs. Ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsendet får återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande enligt 2 kap. 5 § andra stycket 1 och 2, tredje stycket och 6 §. Ett godkännande av en enskild som huvudman för pedagogisk omsorg får återkallas om förutsättningarna för godkännande enligt 25 kap. 10 § första stycket 1 och 2 och andra stycket är uppfyllda. Lydelse enligt prop. Beslut av en kommun eller en region får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1. godkännande enligt 2 kap. 5 § 1. godkännande enligt 2 kap. 5 § eller återkallelse av sådant god- eller 25 kap. 10 § eller återkallelse kännande enligt 26 kap. 13, 14, 14 c eller 15 §, 26 kap. 13, 14, 14 c eller 15 §, 2. bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 35 §, 19 kap. 45 § eller 17 kap. 35 §, 19 kap. 45 §, 22 kap. 22 kap. 18 §, 18 § eller 25 kap. 11 §, 3. avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 2Senaste lydelse 2018:1158. 3Senaste lydelse 2018:1158. 4Senaste lydelse 2022:000. 4. föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt Prop. 7 kap. 23 §, 5.skolskjuts enligt 9 kap. 15 b § första stycket, 9 kap. 15 c § första stycket, 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 18 kap. 31 § första stycket, 6.ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 8. rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 8. rätt till bidrag enligt 25 kap. eller 15 § eller återkallelse av sådan § eller återkallelse av sådan rätt rätt enligt 26 kap. 13, 14 a, 14 c enligt 26 kap. 13, 14 a, 14 c eller eller 15 §, 9. bidrag enligt 25 kap. 11 §, 9. tillfälligt förbud enligt 26 kap. 26 kap. 18 §, eller 10. vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. 26 kap. 27 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 25 kap. 2 a § tillämpas inte på den som vid ikraftträdandet är folkbokförd där det redan bedrivs sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. 2 §. 3.En enskild som vid ikraftträdandet är huvudman för en befintlig pedagogisk omsorg och enligt beslut av kommunen har rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 § i den äldre lydelsen ska anses vara godkänd som huvudman enligt 25 kap. 10 § i den nya lydelsen. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som syftar till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i fritidshem och pedagogisk omsorg (dir. 2018:102). Utredningen (U 2018:08), som antog namnet Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg, fick flera tilläggsdirektiv. Genom tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden som utredningen fick i uppdrag att även föreslå åtgärder för att förbättra lärmiljön i fritidshemmet och föreslå åtgärder och ge goda exempel på hur fritidshemmet kan stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv (dir. 2019:67). Genom tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden ytterligare (dir. 2019:99). Utredningen lämnade betänkandet Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg (SOU 2020:34). I propositionen behandlas de förslag om pedagogisk omsorg som finns i betänkandets avsnitt 11.6.1, 11.6.2, 11.6.4 och 11.7. En sammanfattning av betänkandet i relevanta delar finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i dessa delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna redovisas i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga på . En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2020/03811). Under den fortsatta beredningen har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss vars lagförslag överensstämmer med regeringens lagförslag i lagrådsremissen Stärkt kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg. Myndigheten har inkommit med synpunkter som behandlas i avsnitt 4.6. Yttrandet finns tillgängligt i (U2020/03811). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Ändringar har gjorts i linje med Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.7, 5 och i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4Åtgärder för att stärka kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg 4.1Det finns brister i kvaliteten och likvärdigheten i pedagogisk omsorg Pedagogisk omsorg är ett alternativ till förskola eller fritidshem och vänder sig till barn i samma åldrar (1–). Pedagogisk omsorg har ett uppdrag som liknar förskolans och fritidshemmets men ingår inte i skolväsendet och styrs, till skillnad från förskolan och fritidshemmet, inte av en läroplan. Förskolans läroplan ska dock vara vägledande för pedagogisk omsorg. Verksamheten är ofta förknippad med små barngrupper och hemlika, lugna miljöer. Pedagogisk omsorg ger familjer möjlighet att, utifrån sina egna behov och önskemål, välja en annan verksamhetsform än förskola eller fritidshem för sina barn. Begreppet pedagogisk omsorg infördes i lag 2009 och innefattar bl.a. verksamhetsformen familjedaghem som funnits reglerad i . Under förskolans utbyggnad spelade familjedaghem en viktig roll i ansträngningarna för att möta den ökade efterfrågan på barnomsorg. När pedagogisk omsorg infördes försvann benämningen familjedaghem ur lagen. Motivet till förändringen var att pedagogisk omsorg skulle inbegripa flera tänkbara varianter av verksamhet. Familjedaghem, dvs. verksamheter som huvudsakligen bedrivs i det egna hemmet, är fortfarande den vanligaste formen av pedagogisk omsorg och utgör av alla verksamheter. av den pedagogiska omsorgen bedrivs enbart i särskild lokal, dvs. inte i hemmet. Andra varianter, t.ex. flerfamiljslösningar, utgör av alla verksamheter. Antalet barn i pedagogisk omsorg har minskat drastiskt och minskar . var 9 723 barn inskrivna i pedagogisk omsorg i . var motsvarande siffra för barn i familjedaghem cirka 130 000. Enligt kan minskningen förklaras av utbyggnaden av förskola och fritidshem (370, Pedagogisk omsorg: En nationell kartläggning av verksamhetsformens struktur och styrning i kommunerna). Det finns ingen betydande skillnad mellan antalet inskrivna flickor och pojkar. Pedagogisk omsorg är vanligast i lågpendlingskommuner nära större städer och minst vanligt i mindre städer eller tätorter. fanns det 1 436 verksamheter med pedagogisk omsorg. Cirka hälften av dessa drevs av en enskild huvudman. Andelen verksamheter med enskild huvudman har ökat kraftigt . utgjorde de endast av verksamheterna. konstaterade (i sin rapport 370) att det är befogat att tala om en framväxt av marknader inom pedagogisk omsorg, där enskilda huvudmän konkurrerar med varandra och med kommunerna som huvudmän. Det finns pedagogisk omsorg i 189 av landets 290 kommuner. I 118 kommuner finns pedagogisk omsorg i enskild regi. Det är emellertid stora skillnader mellan olika kommungrupper. Verksamheter som bedrivs av en enskild huvudman är vanligast i och kring storstäderna. Kvaliteten i pedagogisk omsorg har betydelse för barns förutsättningar att nå goda resultat i skolan Barns möjligheter till utveckling och lärande har betydelse för deras fortsatta lärande och deras förutsättningar att förbereda sig inför start i förskoleklass och skola. Exempelvis visar flera studier att deltagande i förskola har en positiv effekt på fortsatta kunskapsresultat och livsvillkor. En verksamhet av hög kvalitet har dessutom en kompensatorisk effekt och är speciellt betydelsefull för barn från missgynnade förhållanden, för utsatta barn och barn från minoritetsgrupper (se t.ex. 2021/22:78 rapport likvärdig förskola för alla barn – innebörder och indikatorer 2015). Det är därför viktigt att alla delar av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet är av god kvalitet så att barn ges goda möjligheter till utveckling och lärande. Granskningar och studier tyder dock på att det finns en risk för att barn i pedagogisk omsorg inte alltid ges en verksamhet som stimulerar till utveckling och lärande och förbereder dem för fortsatt lärande. Barn i pedagogisk omsorg ges inte alltid nödvändiga förutsättningar för utveckling och lärande Statens skolinspektions granskningsrapport lärande i pedagogisk omsorg (dnr 400-2015:3323) visar att pedagogisk omsorg bedrivs under mycket olika förutsättningar och med varierande kvalitet. De flesta barnen i pedagogisk omsorg erbjuds en god verksamhet där de ges omsorg och trygghet och på så vis även förutsättningar att lära och utvecklas. Skolinspektionens granskning visar dock att vissa verksamheter har torftiga lärmiljöer där dagbarnvårdare i liten utsträckning stöttar och stimulerar barnens lek, kreativitet och språkutveckling. Vissa verksamheter har ett starkt och uttalat stöd från sin huvudman och personalen ges möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling och reflektion. Andra verksamheter får dock ett svagt stöd och intresse från huvudmannen. Skolinspektionen har uppmärksammat brister vad gäller t.ex. tillgång till pedagogisk kompetens, goda lärmiljöer och pedagogiskt material. Av rapporten framgår även att insyn och uppföljning av pedagogisk omsorg i flera fall är i princip obefintlig. I några fall saknas helt ett system för att planera, följa upp och utvärdera verksamheten. har konstaterat att det finns anledning för kommunerna att stärka sina rutiner när det gäller beslut om rätt till bidrag och tillsyn av de enskilda huvudmännen och utveckla uppföljningen av kvaliteten i den egna verksamheten (370). Utredningen om fritidshem och pedagogisk omsorg har kartlagt och analyserat om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande och om verksamheten förbereder barnen för fortsatt lärande. Kartläggningen ger en bild som liknar det som framkommer av bl.a. Skolinspektionens och rapporter. Det förekommer att verksamheter har stora brister och det finns en stor variation av kvalitet. Det finns även uppgifter om att det förekommer rena oegentligheter i verksamheter. Huvudmän vittnar om att möjligheten till insyn är begränsad och att det är otydligt vilka krav som gäller för verksamheten och den som bedriver den. Detta innebär bl.a. ett problem vid kommuners tillsyn av enskild verksamhet. Utredningen konstaterar även att skillnaderna mellan förskolan och den pedagogiska omsorgen har blivit större i takt med att förskolans roll i skolväsendet har stärkts och förtydligats. Detta innebär en risk för att barn i pedagogisk omsorg ges allt sämre förutsättningar i förhållande till barn i förskola. Mot denna bakgrund drar utredningen slutsatsen att de bestämmelser som styr pedagogisk omsorg är vaga och otillräckliga. Regleringen av pedagogisk omsorg är relativt begränsad. Enligt skollagen (2010:800) ska barnets bästa vara utgångspunkt i all utbildning och annan verksamhet som rör barn. Detta gäller även pedagogisk omsorg. Även vissa andra generella regler i lagen, t.ex. bestämmelser i 6 kap. om åtgärder mot kränkande behandling och bestämmelser om entreprenad och samverkan i 23 kap., omfattar verksamhetsformen. I övrigt är pedagogisk omsorg särreglerat i förhållande till de övriga verksamheter som skollagen reglerar. Pedagogisk omsorg innefattas inte i det som hör till skolväsendet utan ingår i det som benämns annan pedagogisk verksamhet. I sådan verksamhet ingår även öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds (25 kap. 1 §). Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg, om barnets vårdnadshavare önskar det (25 kap. 2 §). Pedagogisk omsorg kan vara familjedaghem i traditionell mening, men det kan också vara flerfamiljslösningar eller andra verksamheter där det bedrivs pedagogisk verksamhet i annan form än förskola eller fritidshem (Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar, prop. 2008/09:115 s. 22 och Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, prop. 2009/10:165 s. 526 f.). Pedagogisk omsorg ska stimulera barns utveckling och lärande. I det som avses med omsorg ingår även att barnen ska serveras varierade och näringsriktiga måltider (prop. 2009/10:165 s. 527). Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Läroplanen för förskolan ska vara vägledande men inte bindande för pedagogisk omsorg. Det innebär att verksamheten kan tillämpa delar av läroplanen utifrån verksamhetens förutsättningar. Läroplanens avsnitt om normer och värden är lika relevanta för pedagogisk omsorg som för förskolan och blir därmed vägledande i samband med kvalitetsbedömningen vid prövningen av enskild verksamhet (prop. 2009/10:165 s. 527). Den pedagogiska omsorgen ska utformas med respekt för barnets rättigheter och i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Verksamheten ska förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på.