prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Utbetalningar administreras av men länsstyrelserna handlägger och beslutar om ärendena. Elcertifikat är ett stöd för att främja förnybar energiproduktion i , som till exempel sol-, vind och vågkraft. De elproducenter som finns på marknaden får elcertifikat då de producerar förnybar el. När en elleverantör köper el från producenten får de, utöver själva elen, även betala för elcertifikatet. Transfereringar för elcertifikat uppgick till vilket var en minskning med jämfört med utfallet som uppgick till . stöd inom miljöpolitik ökade med . Det är utbetalningar för anslaget Klimatinvesteringar som står för ökningen i sin helhet. Bidraget används till åtgärder som minskar de klimatpåverkande utsläppen. Exempelvis genom Klimatklivet. betalade ut i stöd för kultur. Från anslaget Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete betalades . Stödåtgärderna betalades ut främst med anledningen av covid-19. Transfereringar till kommuner ökade Transfereringarna till kommuner ökade totalt med eller . De allmänna bidragen till kommuner minskade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Stöd för att stärka välfärden Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden minskade med . Stödet betalades ut och var en engångsutbetalning. Det förklarar minskningen mellan åren. Ökad ersättning till kommunerna för ingående mervärdesskatt Kommunernas ersättning för ingående mervärdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Utgifterna för kommunersättning för flyktingmottagande minskade bidrag till kommuner för integration och migration minskade med . Kommunersättningar vid flyktingmottagande förklarar minskningen mellan åren. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Utgifterna avser statens bidrag till regionerna för läkemedelsförmånernas kostnader. Bidrag till hälso- och sjukvården ökade Regionerna fick för bidrag till folkhälsa och sjukvård vilket var en ökning med mellan åren. Ökningen berodde framför allt på statsbidrag till följd av sjukdomen covid-19, dels provtagning, smittspårning och utbrottshantering, dels förlossningsvård och kvinnors hälsa. Ersättning för höga sjuklönekostnader Kommuner och regioner fick i ersättning för höga sjuklönekostnader vilket var en minskning med . Kommunerna fick för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling vilket är en ökning med mellan åren. Bidraget ska användas till insatser som stärker likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklass och . Bidrag för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet samt vuxenutbildning ökade med tillsammans. Däremot togs bidrag för fler anställda i lågstadiet bort vilket förklarar minskningen med mellan åren. betalade ut bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik som uppgick till . Stödet är en förstärkning för att mildra effekterna av minskat resande med anledning av covid-19. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökade med . Det förklaras av Äldreomsorgssatsning och Äldreomsorgslyftet som syftar till att stärka kompetensen inom äldreomsorg. Ny och befintlig personal ges möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. Avgiften till Europeiska unionen Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med och uppgick till . Den BNI-baserade avgiften minskade med Till skillnad mot redovisningen på statens budget redovisas avgiften här periodiserad. Ökningen beror framför allt på den mervärdesskatte- baserade avgiften som ökade med och den nya avgiften baserad på icke-materialåtervunnen plast. Avgiften baserad på icke-materialåtervunnen plast är ett nytt anslag 2021 till . Avgiften består av en enhetlig uttagssats på vikten av plastförpackningsavfall som genereras i varje medlemsstat och som inte materialåtervinns. Uttagssatsen är per kilogram. Utfallet för denna avgiftsdel uppgår till . Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom (Sida) ökade marginellt med . utbetalning av dagersättning till asylsökande redovisas i enlighet med nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dagersättning gäller både ersättningar och bostadskostnader och ersättningar till asylsökande. Även ersättningar för utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga länder. Dessa ersättningar minskade med . Not 5 Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Resolutionsreserven och Insättningsgaranti- fonden, vilka förvaltas av samt Kärnavfallsfonden. Resolutionsreserven bildades och tillförs nu resolutionsavgifter och avkastning på fonderade medel. Fonden har ökat med , vilket avser resolutionsavgifter. Ingen avkastning redovisades 2021 eftersom räntan har varit noll. Avsättningen till Kärnavfallsfonden ökade med . Ökningen beror på att finansiella intäkter och framför allt orealiserade värdeförändringar har varit högre 2021 jämfört med . Avsättningen till Insättningsgarantifonden beror på det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Avsättningarna till fonden minskade från 2 119 till till följd av negativa marknadsvärdeförändringar. Insättningsgarantiavgifterna ökade marginellt. Stabilitetsfonden bildades med från anslag på statens budget. har den förändrats endast marginellt. De tidigare stabilitetsavgifterna har upphört efter bildandet av resolutionsreserven (se not 42). Övriga fonder i staten är förhållandevis små och det gäller därmed även avsättningar till och upplösning av dessa fonder. Mer information om vilka fonder som redovisas av statliga myndigheter finns i not 42. Not 6 Kostnader för personal Summa lönekostnader inklusive arbetsgivaravgifter Summa lönekostnader efter eliminering av arbetsgivaravgifter Förändring av försäkringstekniska avsättningar Eliminering av premieintäkt för statliga tjänstepensioner m.m. Statens kostnader för personal ökade med , vilket motsvarar en ökning på jämfört med . Lönekostnader, inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade medan pensionskostnaderna minskade . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med jämfört med föregående år, vilket motsvarar en ökning på . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . De arbetsgivaravgifter, löneskatter med mera som myndigheterna betalar in avser statsinterna transaktioner och utgör därmed inga kostnader för staten och elimineras i sin helhet i statens resultaträkning. Lönekostnaderna hos ökade . Ökningen är ett resultat av att myndigheten har ökat antalet anställda för att kunna möta och realisera myndighetens produktionsökning. Kriminalvårdens lönekostnader ökade jämfört med föregående år. Ökningen beror främst på myndighetens fortsatta ökning av antalet anställda, men också på ökade kostnader för övertid till följd av det svåra rekryteringsläget. Ökningen förklaras även av ökade kostnader för obekvämtidstillägg samt övertidsersättning till följd av ett tillfälligt avtal i samband med jul- och nyårshelgerna relaterat till covid- 19- pandemin. Lönekostnaderna hos ökade jämfört med föregående år. Ökningen förklaras främst av den pågående utökningen av antalet anställda hos . Bland annat har myndighetens upprätthållande av det inreseförbud som har gällt under pandemin inneburit behov av ett ökat antal anställda. ökade lönekostnaderna hos Arbetsförmedlingen jämfört med föregående år. Ökningen är en direkt konsekvens av den stigande arbetslösheten till följd av pandemin. För att klara den ökade belastningen har myndigheten främst använt sig av visstidsanställningar. lönekostnader fortsatte att minska . I jämförelse med föregående år minskade lönekostnaderna , vilket främst förklaras av en fortsatt minskad personalstyrka till följd av den omställning som myndigheten genomfört. Lönekostnaderna hos ökade jämfört med föregående år. Ökningen förklaras till stor del av ett ökat antal anställda. påbörjade en storskalig rekryteringssatsning med syfte att säkerställa rätt kompetens för verkets uppdrag, och . Pensionskostnaderna i staten består huvudsakligen av förändringen av den avsättning för förmånsbestämda tjänstepensioner som () redovisar, men också av kostnader för pensionspremier som myndigheterna betalar avseende anställda födda . Förändringen av pensionsavsättningen som SPV redovisar beräknas med utgångspunkt från årets ingående saldo. Avsättningen ökar med årets intjänande och minskar till följd av årets utbetalningar. Utöver dessa delar påverkas avsättningen även av ett flertal andra faktorer, såsom exempelvis förändrade beräkningsgrunder, indexering, utfall av antaganden om livslängd med mera. Mer detaljerad beskrivning av dessa faktorer återfinns i not 43 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser samt i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Statens totala pensionskostnader minskade med jämfört med , vilket motsvarar en minskning på . Förändringen beror huvudsakligen på att indexeringen av utbetalda pensioner och fribrev, till följd av förändrat prisbasbelopp, har påverkat avsättningen med ett betydligt lägre belopp än föregående år. Prisbasbeloppet har höjts vilket kan jämföras med ökningen på . Avsättningen för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar minskade med jämfört med föregående år. Förändringen har i sin helhet redovisats som en del av årets resultat. och de tre affärsverken, , och , är de myndigheter som vid sidan av SPV redovisar väsentliga pensionsåtaganden. Årets förändring av och de tre affärsverkens pensionsavsättningar uppgår sammanlagt till . Även denna förändring har redovisats som en pensionskostnad i resultaträkningen. Myndigheternas pensionskostnader består till övervägande del av för statens avtalsenliga tjänstepensioner, vilket utöver premien till SPV för anställda födda även innefattar för kompletterande ålderspension (Kåpan Tjänste) och för den valbara premien (individuell ålderspension). Storleken på pensionspremierna för de förmånsbestämda tjänstepensionerna bestäms utifrån åldersfördelning samt löneläge för de anställda vid respektive myndighet. Det statliga pensionsavtalet PA 16 innebär att anställda födda i princip har helt premiebestämda tjänstepensioner. Det betyder att tjänstepensioner för anställda födda inte är en del av avsättningen för förmånsbestämda pensioner hos SPV. har myndigheternas pensionspremier, i likhet med föregående år, höjts. Höjningen förklaras huvudsakligen av de fortsatt låga räntenivåerna. för förmånsbestämda avtalsförsäkringar betalas till och hanteras till största delen av SPV. Den delen av pensionskostnaderna har därför eliminerats i statens resultaträkning. Däremot finns det särskilda organisationer, som inte är myndigheter, som ansvarar för den kompletterande och den individuella ålderspensionen samt för de nya premierna enligt PA 16. Dessa hanteras utanför den statliga redovisningsorganisationen och elimineras därför inte. Samma förhållande gäller för de myndigheter som i vissa fall gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa ingår i statens pensionskostnader och elimineras inte. Övriga personalkostnader består bland annat av kostnader för personalutbildning, konferenser och traktamenten. har övriga personalkostnader ökat jämfört med föregående år. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår beräknat i antalet heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som en anställd. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska däremot ingå när antalet årsarbetskrafter beräknas. Den arbetstid som ska ingå i beräkningen är den tid som myndigheten betalat ut lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd personal ingår i summan av antalet årsarbetskrafter med den procentandel av en heltidstjänst som deras tjänstgöring utgör. Uppgifterna i tabellen ovan bygger på de uppgifter som myndigheterna rapporterat i statens informationssystem . ökade totala antalet årsarbetskrafter i staten med 8 062, vilket motsvarar en ökning på jämfört med föregående år. årsarbetskrafter ökade eller 1 748 jämfört med föregående år. Ökningen förklaras främst av den pågående utökningen av antalet anställda vid och av ökningen avser poliser och resterande del civilanställda. Hos Kriminalvården ökade antalet årsarbetskrafter med totalt 830 jämfört med , vilket motsvarar en ökning på . Den största delen av ökningen avser medarbetare vid anstalter, häkten och inom frivården. Inom frivården beror ökningen främst på ny lagstiftning som innebär att klienterna står under övervakning , att det finns större möjlighet att använda elektronisk övervakning samt att det krävs fler kontroller, vilket leder till ett ökat resursbehov. Antalet årsarbetskrafter vid har ökat med 211, vilket motsvarar en ökning på i jämförelse med föregående år. Ökningen beror huvudsakligen på den höga rekryteringstakt som myndigheten har haft där syftet är att skapa förutsättningar för att kunna möta tillväxten i försvarsmateriel enligt totalförsvarsbeslutet för perioden –2025. Hos minskade antalet årsarbetskrafter med 447 jämfört med föregående år. Minskningen motsvarar och är en direkt konsekvens av den omställning som myndigheten genomfört. På grund av förändringar i migrationen med en minskad budget som följd har avvecklat delar av verksamheten vilket resulterat i en kraftig minskning av antalet anställda. Hos har antalet årsarbetskrafter ökat jämfört med . Ökningen förklaras dels av fler anställda inom Produktionsavdelningen, där myndighetens förmåner administreras och handläggs, dels av fler anställda inom . har ökat antalet årsarbetskrafter med 298 jämfört med . Ökningen uppgår till och förklaras främst av den fortsatta satsningen på arbetsmarknadsåtgärden Naturnära jobb. Verksamheten syftar till att lyfta individer mot anställningsbarhet genom arbete med samhällsviktiga arbetsuppgifter och utbildning och är ett samarbete tillsammans med , Geologiska undersökning, Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna. Antalet årsarbetskrafter hos har ökat med 97 jämfört med , vilket motsvarar en ökning på . Ökningen av antalet årsarbetskrafter är huvudsakligen ett resultat av att affärsverket påbörjade en storskalig rekryteringssatsning i syfte att möta verkets framtida uppdrag. Not 7 Kostnader för lokaler Eliminering av inomstatliga lokalkostnader Kostnader för lokaler avser myndigheternas kostnader för hyrda lokaler. Redovisningen per myndighet är brutto och inkluderar även hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringar av inomstatliga lokalkostnader avser lokalkostnader för de myndigheter som hyr sina lokaler av och . Försvarsmaktens lokalkostnader ökade med eller . Försvarsmaktens utökade verksamhet kräver mer lokaler. Den största delen består av hyresökningar på upplåtelseavtal (), varav är tillkommande hyror på för utökad verksamhet och för nybyggnad av elevbostäder i . kostnader för lokaler ökade med . Det beror i huvudsak på utökade lokalytor, men även på indexuppräkning. lokalytorna medför en ökning av tillkommande lokalkostnader, därtill kommer årets höga priser för el och gas. Kostnaderna för reparation och underhåll är däremot något lägre för att möta övriga ökade kostnader. universitets kostnader för lokaler ökade med . Ökningen beror på att lokalytor har tillkommit, främst i , att befintliga kontrakt omförhandlats och på indexuppräkning av befintliga kontrakt. Not 8 Vissa garanti- och kreditkostnader Varav utbetalda skadeersättningar inklusive skaderelaterade kostnader1 Varav återvunna förluster för skadeersättningar inklusive Summa återvunna förluster för skadeersättningar Varav förändring av skadeersättningar och regressfordringar1 Summa förändringar av skadeersättningar och regressfordringar Varav nedskrivningar för förväntade låneförluster 1 Med beaktande av återförsäkringar. Under posten Vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Bland transfereringar redovisas garanti- och utlåningskostnader där det finns ett väsentligt inslag av subventioner. I avsnittet för statens verksamhet redovisas garanti- och kreditkostnader i en egen post eftersom de har annan karaktär än övriga driftkostnader och att de kan variera mellan år och alltså vara jämförelsestörande. Kostnaderna delas upp i utbetalade skadeersättningar, återvunna förluster för skadeersättningar som minskar kostnaderna samt värdeförändringar av oreglerade skador (skadeersättningar) och regressfordringar. Vissa garanti- och kreditkostnader uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Minskning beror främst på att () skadeutbetalningar minskade med jämfört med . Kostnaderna för EKN uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Skadeutbetalningar har minskat från 2020 till 2021. Skadeutbetalningar har främst gjorts i affärer i , , och . EKN:s återvunna förluster från tidigare skadeutbetalningar har minskat från 2020 till 2021. Årets återvunna förluster för skadeutbetalningar var främst från , , och . EKN:s värdeförändringar av oreglerade skador och regressfordringar har minskat kostnaderna med , jämfört med 2020. Kostnaderna för uppgick till -, vilket var en förbättring med jämfört med . Minskningen förklaras främst av utdelningar från likvidationen i på och en värdeökning av på . Skadeutbetalningar i garanti- verksamheten uppgick till 2020, vilket var en ökning med . minskning av kostnaderna på grund av värdeförändringar på regressfordringar har gått från 2020 till 2021. redovisade inga förändringar av nedskrivningar för förväntade låneförluster 2021 eller 2020. Kostnaderna för uppgick till -, vilket var en försämring med jämfört med . Att nettokostnaderna ökade 2021 beror främst på värdeförändringar av utestående skadeersättningar och regressfordringar. Not 9 Övriga driftkostnader Övriga driftkostnader – tjänster Övriga driftkostnader – varor , övrig drift – varor och tjänster Summa affärsverk, övrig drift – varor och tjänster Övriga driftkostnader – reparationer, diverse m.m. Summa övriga driftkostnader – reparationer, diverse m.m. Aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Eliminering av inomstatliga transaktioner Övriga driftkostnader är myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Redovisning görs brutto under varje avsnitt och raden eliminering gäller köp av varor och tjänster mellan myndigheter. Totala övriga driftkostnader ökade med eller jämfört med föregående år. Tabellen ovan är uppdelad på kostnader för tjänster respektive varor för de myndigheter där detta är möjligt, reparationer och övrigt samt aktivering av anläggningstillgångar i egen regi. Med aktivering menas att inköpta varor eller tjänster tas upp som tillgångar i balansräkningen, vilket reducerar den totala kostnaden. Genom denna uppdelning kan man för respektive myndighet se hur kostnaderna fördelar sig på respektive del för de myndigheter som har störst driftkostnader. Här kommenteras sedan totalbeloppet för några av dessa myndigheter. upphandlar entreprenader och konsulter för byggande och underhåll av vägar och järnvägar samt för planering och projektering. övriga driftkostnader påverkas av de aktiveringar som görs såväl för köp av tjänster som för köp av varor. kostnader för varor och tjänster har ökat med har aktiverat mer än föregående år för utveckling av anläggningstillgångar i egen regi vilket minskade de totala driftkostnaderna. Aktiveringarna gäller väg- och järnvägsanläggningar. Dessa kostnader för köp av varor och tjänster förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. Detta medförde att de totala driftkostnaderna hos ökade med jämfört med föregående år. Försvarsmaktens totala driftkostnader ökade med . Ökningen utgörs bl.a. av anskaffning och återanskaffning av kaliberbunden och övrig ammunition enligt planerad tillväxt. Ökningen beror även på avsättning för avhjälpande av miljöskador enligt analyser . driftkostnader ökade med . De ökade driftkostnaderna beror huvudsakligen på en ökning av kostnader för varor och materiel som hänför sig till tillväxt inom materielområdena Armé och Flyg. ökade kostnader med är särskilt väsentliga i relation till verksamhetens tidigare omfattning och rör både varor och tjänster. De beror framför allt på inköp av covid-19-vaccin för vidareförsäljning enligt regeringsuppdrag. De ökade kostnaderna avser även storskalig testning för covid- 19. driftkostnader ökade med jämfört med föregående år. Det förklaras bl.a. av att kostnaden för drivmedel för motorfordon har ökat. Därtill har försäkringskostnaden för motorfordon ökat på grund av en premiehöjning. Reparation och underhåll av inventarier har ökat på grund av myndighetens pågående tillväxt och ökade digitalisering. Även en ökning av reaförluster vid avyttring av anläggningstillgångar, i huvudsak utrangerade kamerasystem, har bidragit till de ökade kostnaderna. svenska kraftnäts driftkostnader för varor och tjänster ökade med Den kraftiga ökningen beror främst på det markant högre elpriset jämfört med föregående år. har myndigheter i försvarssektorn aktiverat mer jämfört med föregående år. Not 10 Avskrivningar och nedskrivningar Myndigheten för samhällsskydd och beredskap I posten ingår avskrivningar och nedskrivningar på anläggningstillgångar. av- och nedskrivningar ökade med jämfört med föregående år. Det beror främst på avskrivningar på väg- och järnvägsanläggningar (se not 18 och 19). Försvarsmaktens avskrivningar minskade med vilket främst beror på lägre avskrivningskostnader för beredskapsinventarier. avskrivningar ökade med till . Även Svenska kraftnäts och avskrivningar har ökat jämfört med , ökningen är respektive . Not 11 Resultat från andelar i hel- och delägda företag Resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Summa resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Summa resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Resultat från andelar i hel- och delägda företag – totalt Resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Anm.: Med bestämmande statligt inflytande avses när statens ägarandel överstiger . Med väsentligt statligt inflytande avses när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos företagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatandelarna har ökat med jämfört med och uppgår sammanlagt till . AB:s resultat blev högre jämfört med föregående år. Förändringen förklaras främst av jämförelsestörande poster såsom kompensation för nedläggning av kärnkraft i på , reavinst från försäljning av distributionsverksamhet i på och marknadsförändringar för energiderivat och varulager på . Resultatet för förbättrades med jämfört med , främst drivet av höga järnmalmspriser. redovisade ett resultat på vilket var en förbättring med jämfört med . Resultat före värdeförändringar och skatt uppgick till och förklaras huvudsakligen av ett ökat driftöverskott. redovisade ett ökat resultat med vilket främst beror på högre orealiserade värdeförändringar på förvaltningsfastigheter. Jernhusens resultat blev högre jämfört med föregående år vilket var en effekt av positiva värdeförändringar på fastigheter i jämförelse med den negativa påverkan föregående år till följd av covid-19-pandemin. redovisade en resultatandel på vilket är sämre än föregående år.