prop · H903212 · 2022-04-05 00:00:00 — certifiering kan finnas skäl att införa ytterligare sanktionsmöjligheter, såsom en sanktionsavgift. Skälen för regeringens förslag Tillsynen över de certifierade byggprojekteringsföretagen är en viktig del för att systemet ska fungera Samhället ska inte acceptera ett certifierat byggprojekteringsföretag som missköter sitt uppdrag. Tillsynen över företagen är därför, precis som kommun m.fl. för fram, en viktig faktor för hur väl systemet kommer Som beskrivs ovan i avsnitt 7 kommer både förutsättningarna för certifieringsorganens tillsyn över de certifierade byggprojekteringsföretagen och de krav som ställs på certifieringsorganen att framgå av myndighetsföreskrifter. Det innebär att det är den föreskrivande myndigheten som kommer att överväga vilka åtgärder, exempelvis stickprovskontroller, som certifieringsorganen ska kunna vidta. Utöver det instämmer regeringen i bedömningen i rapporten att både byggherren och bör ges en underrättelseskyldighet för att certifieringsorganet ska få information om relevanta brister och att certifieringsorganet bör ha en möjlighet att återkalla certifieringen. Eftersom det är angeläget att certifieringsorganet får kännedom om missförhållanden hos det certifierade byggprojekteringsföretaget anser regeringen att den byggherre som använder sig av ett sådant företag, i likhet med bedömningen i rapporten, bör åläggas en skyldighet att underrätta om företaget har åsidosatt sina uppgifter i den projektering som företaget använts för. Uppgifterna ska sedan, genom den underrättelseskyldighet som föreslås nedan för , nå certifieringsorganet. Det är främst brister i förhållande till vad som följer av föreskrifter som ligger till grund för certifieringen som avses. För att skyldigheten inte ska bli för omfattande för byggherren och för att underlätta bedömningen av vad som omfattas av skyldigheten instämmer regeringen i bedömningen i rapporten, att byggherren endast ska behöva underrätta nämnden i uppenbara fall. Det ska alltså vara tydligt för byggherren att en brist föreligger. Det finns inga hinder mot att byggherren även i övrigt uppmärksammar på situationer där byggherren anser att företaget har brustit i utförandet av sina uppgifter. Att underrättelseskyldigheten följer av projekteringen som företaget använts för medför att byggherren ska underrätta i den kommun eller de kommuner där byggherren har angett att det certifierade byggprojekteringsföretaget har använts. Införandet av ett system med certifierade byggprojekteringsföretag innebär att inte har möjlighet att vägra bygglov eller startbesked om nämnden bedömer att den byggnad som det certifierade byggprojekteringsföretaget har projekterat inte uppfyller kraven. Däremot bör i en sådan situation underrätta det certifieringsorgan som har certifierat företaget, som kan vidta ytterligare åtgärder, bl.a. överväga att återkalla certifieringen. Regeringen anser, i likhet med vad som framförs i rapporten att underrättelseskyldighet bör inträffa först vid uppenbara felbedömningar av hur utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven ska uppfyllas vid nybyggnad av sådana bostadshus som omfattas av regleringen. En byggnadsnämnd som bedömer att företaget uppenbart har gjort en felbedömning bör även överväga andra åtgärder, såsom nekat slutbesked och tillsyn i övrigt beroende på i vilket skede felet uppmärksammas. Enligt förslaget i rapporten ska även underrätta certifieringsorganet om det certifierade byggprojekteringsföretaget i övrigt har visat sig uppenbart olämpligt för sin uppgift, exempelvis om det finns brister i förhållande till föreskrifterna som ligger till grund för certifieringen eller andra relevanta missförhållanden i företagets verksamhet, t.ex. ekonomiska oegentligheter i företaget. Bristerna eller missförhållandena kan exempelvis uppmärksamma under handläggningen av ett ärende eller via byggherren. I rapporten har det inte motiverats varför ett uppenbarhetsrekvisit är motiverat i detta fall. Regeringen anser, liksom flera av remissinstanserna, bl.a. kommun, att det finns ett behov av att förstärka tillsynen något. För att kravet på när ska underrätta certifieringsorganet inte ska sättas för högt bör underrättelseskyldigheten för i denna del inte enbart omfatta uppenbara fall, utan omfatta alla de situationer då bedömer att företaget är olämpligt för sin uppgift. Som redogjorts för ovan i avsnitt 6 skulle den omständigheten att ett certifierat byggprojekteringsföretag inte utför sitt uppdrag på ett opartiskt sätt kunna tala för att företaget är olämpligt. Certifieringsorganet ska få återkalla certifieringen Det certifieringsorgan som har certifierat det certifierade byggprojekteringsföretaget ska få återkalla certifieringen, om företaget har visat sig vara olämpligt för sin uppgift. Motsvarande möjlighet har ett certifieringsorgan för en kontrollansvarig som visat sig vara olämplig för sin uppgift (se 11 kap. 36 § PBL). Det är upp till certifieringsorganet att bedöma om företaget inte längre uppfyller kraven för certifiering eller i övrigt är olämpligt för sin uppgift och om certifieringen därför ska återkallas. Detta innebär, såsom i uppmärksammar, att certifieringsorganet kan behöva göra en materiell bedömning av om kraven i byggreglerna är uppfyllda som en del i bedömningen av om certifieringen ska återkallas. En konsekvens av att företaget får certifieringen återkallad är att det inte kan verka som ett certifierat byggprojekteringsföretag i andra projekt och att det behöver certifiera sig på nytt om det vill fortsätta att tillhandahålla sådana tjänster. Regeringen anser, till skillnad från bl.a. kommun att denna sanktion är tillräcklig och att det inte behöver införas exempelvis en sanktionsavgift. Även anser att det är tillräckligt att de certifierade byggprojekteringsföretagen kontrolleras av certifieringsorgan som är ackrediterade för ändamålet. Lagrådet anför att det bör anges om den som får sin certifiering återkallad kan överklaga detta och i så fall enligt vilka regler. Om återkallelsebeslutet ska kunna överklagas till domstol är frågan enligt Lagrådet om överklagandet ska ske till förvaltningsdomstol eller till mark- och miljödomstol. I detta lagstiftningsärende behandlas inte kontrollansvariga, men också när det gäller kontrollansvariga anser Lagrådet att motsvarande förtydliganden behövs. Som angetts ovan under avsnitt 6 bör systemet med certifierade byggprojekteringsföretag utvärderas. Frågan om behov av eventuell ytterligare reglering bör som senast behandlas inom ramen för en sådan utvärdering. Om ett byggprojekteringsföretag får sin certifiering återkallad kommer de projekteringshandlingar som har upprättats som företaget 2021/22:212 var certifierat, liksom kommun påpekar, fortfarande att vara giltiga. Detsamma gäller för de ritningar som bristerna upptäcktes i. I en sådan situation har dock kvar möjligheterna till kontroll och ingripande genom tillsyn under byggskedet och i efterhand. Regeringens bedömning: Förslagen har anmälts i enlighet med och rådets direktiv /123/EG av den 12december 2006 om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet) och bör inte antas innan kommentarstiden har löpt ut . Skälen för regeringens bedömning: Enligt 20 § 6 förordningen (1996:1515) med instruktion för ska anmäla förslag till författningar i enlighet med de procedurer som följer av EU-medlemskap eller av andra internationella överenskommelser. Sådan anmälningsskyldighet kan avse anmälan av nya bestämmelser som ställer krav på tjänsteverksamhet enligt tjänstedirektivet. Förslagen i denna proposition innebär att det införs ett system där endast ett företag som har certifierats som ett certifierat byggprojekteringsföretag kan tillhandahålla tjänsten att bedöma om en projektering av ett bostadshus uppfyller utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven. Certifieringen ska ersätta tidiga kontroll i lov- och byggprocessen. Förslagen har anmälts till Europeiska kommissionen enligt tjänstedirektivet (Fi2022/00867). anmälde förslagen på uppdrag av . från mottagandet av anmälan ska kommissionen undersöka om de nya kraven är förenliga med gemenskapsrätten. Innan dessa har löpt ut, dvs. innan , bör förslagen inte antas. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det finns inget behov av övergångsbestämmelser. Rapporten innehåller inga förslag om ikraftträdande- eller övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: anser att det behöver belysas hur övergången kan ske från nuvarande process till föreslagen process. Övriga remissinstanser har inte lämnat någon synpunkt i denna Skälen för regeringens förslag och bedömning: En tillämpning av Prop. 2021/22:212 lagändringarna förutsätter att nödvändiga föreskrifter kopplade till dessa finns på plats. kan inte ersätta kontrollen av kraven i projekteringsskedet förrän föreskrivande myndighet har meddelat föreskrifter som mer preciserat anger de krav som företagen måste uppfylla för att bli certifierade, certifieringsorgan har ackrediterat sig och företag har certifierat sig som byggprojekteringsföretag. I rapporten bedöms att det kommer att ta ca 12–18 månader att ta fram föreskrifterna. Lagändringarna bör träda i kraft för att föreskrifterna ska kunna tas fram med stöd av bemyndigandet som föreslås. Som framgår i avsnitt 9 bör inte anta förslagen innan , då kommentarstiden för Kommissionen löper ut. Mot denna bakgrund, och med hänsyn till den tid som krävs för behandling av förslagen, bedöms lagändringarna kunna träda i kraft . Regeringen bedömer att det inte finns något behov av övergångsbestämmelser. Det innebär att lagändringarna kan tillämpas i redan pågående ärenden. Mot bakgrund av den tid det tar innan nödvändiga föreskrifter finns på plats kommer dock lagändringarna ha varit i kraft innan en byggherre har möjlighet att använda ett certifierat byggprojekteringsföretag i ett projekt. Regeringen bedömer att förslagens konsekvenser för staten begränsas till , Swedac, länsstyrelserna samt mark- och miljödomstolarna. För att förslagen ska kunna genomföras och för att de ackrediterade certifieringsorganen ska kunna börja certifiera byggprojekteringsföretag, behöver , såsom föreskrivande myndighet, ta fram föreskrifter om ett nytt certifieringssystem för byggprojekteringsföretag och om vilka bostadshus som ska omfattas av regleringen. Föreskrifterna kommer bl.a. att innehålla de preciserade krav som ska gälla för certifiering av företagen och vad som ska krävas i fråga om kunskap och erfarenhet. De ändringar av bemyndigandet som föreslås innebär att även kommer kunna genomföra de förändringar i regelverket som är nödvändiga för att systemet ska vara ändamålsenligt . Förslagen innebär även att behöver förnya sina vägledningar för berörda aktörer för att underlätta tillämpningen. Detta har efterfrågats av flera remissinstanser, bl.a. av . Att myndigheten ska tillhandahålla vägledning och verka för ökad kunskap inom sitt verksamhetsområde följer av förordningen (2022:208) med instruktion för 2021/22:212 . De kostnader som förslagen kan antas medföra för bedöms kunna hanteras inom ramen för befintligt anslag. Swedac får som ackrediteringsmyndighet en ny uppgift att ackreditera certifieringsorgan på området. Enligt Swedac behöver inga nya föreskrifter tas fram. Konsekvenserna för Swedac beror även på vilka kompletterande krav kommer att ställa i sina föreskrifter. Swedac bedömer att ackreditering av ett certifieringsorgan som redan är ackrediterat för att certifiera enligt ISO 9001 kommer att ta ca 3–6 månader efter att kompletterande krav har meddelats, medan det för certifieringsorgan som inte tidigare är ackrediterade kan ta ca 6–9 månader. Kostnaden för Swedac att ackreditera certifieringsorgan för nya områden finansieras av avgifter som tas ut av de certifieringsorgan som väljer att ackreditera sig. Länsstyrelserna och mark- och miljödomstolarna Som framgår i avsnitt 6 bedömer regeringen att förslagen endast kommer att leda till en marginell ökning av tillsynsärenden hos byggnadsnämnderna. kan förslagen leda till att byggherrarna får starkare incitament att överklaga en kommuns bedömning av byggreglerna, om kommunens bedömning görs i ett tillsynsärende där byggnaden redan är uppförd. Sådana beslut överklagas till länsstyrelserna och domstolarna. Regeringen bedömer dock, till skillnad från i , att ett eventuellt ökat antal överklagade tillsynsärenden om uppfyllandet av byggreglerna kommer att vara en försumbar andel av de överklagade tillsynsärendena i länsstyrelserna och domstolarna. De merkostnader som förslagen kan antas medföra för länsstyrelserna och mark- och miljödomstolarna bedöms därför vara av så begränsad omfattning att de kan hanteras inom ramen för befintliga anslag. Kommunernas arbetsinsats inför bygglov och startbesked Förslagen innebär att inte ska pröva utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven inför beslut om bygglov och startbesked, om ett företag som är certifierat för ändamålet har använts för projekteringen av sådana bostadshus som I sådana ärenden kan nämndens arbetsinsats inför besluten antas minska väsentligt och resurser för andra arbetsuppgifter kan frigöras, t.ex. för tillsyn och frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. Det ankommer på nämnden att bedöma hur de frigjorda resurserna lämpligen bör fördelas. Resurserna kan även leda till kortare handläggningstider, vilket är en slutsats som även flera remissinstanser däribland och kommuner samt Kontroll- Det är dock svårt att kvantifiera den minskade Prop. 2021/22:212 arbetsinsatsen. Enligt statistik om lov och byggande som baseras på kommunernas svar på årliga Plan-, bygg- och tillsynsenkät har andelen beviljade bygglov som avser nybyggnad av permanenta bostadshus varierat mellan 2018–2020. Effekten av förslagen kommer främst att bero på hur många byggherrar som använder sig av möjligheten att låta ett certifierat byggprojekteringsföretag utföra projekteringen. Förutom att förslagen innebär att nämndens arbetsinsatser kommer minska bedöms även förslagen innebära att nämnden, vilket även kommun framhåller, kan förutse vilken arbetsinsats som krävs inför lov och startbesked. Förslagen innebär att får en ny administrativ uppgift att underrätta det certifieringsorgan som har certifierat byggprojekteringsföretaget, om bedömer att företaget har gjort en uppenbar felbedömning av utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven eller av något annat skäl är olämpligt för sin uppgift. Regeringen bedömer att en sådan underrättelse troligtvis kommer att ske sällan och inte kräva någon betydande arbetsinsats. Förslagen innebär inga övriga tillkommande arbetsuppgifter för byggnadsnämnderna. Sammantaget bedöms byggnadsnämndernas arbetsinsats inför bygglov och startbesked minska med anledning av förslagen. Tillsynsärendena kommer inte att öka mer än marginellt I de ärenden där ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen kommer byggnadsnämndernas arbete att skifta från kontroll av handlingar i ett tidigt skede till ett mer reaktivt arbete vilket kan leda till ett ökat antal tillsynsärenden där frågan är om kraven är uppfyllda. Detta är en slutsats som delas av bl.a. i , , , , , , och kommuner samt Föreningen . menar att certifieringen garanterar en högre kvalitet redan i projekteringsstadiet och att kunskapsnivåerna hos de certifierade byggprojekteringsföretagen kommer att höjas och mer praxis utvecklas på området. Eftersom förändringarna i regelverket begränsas i förhållande till förslaget i rapporten, genom att utformningskraven på tillgänglighet och ändamålsenlighet inte blir tekniska egenskapskrav och prövning kvarstår oförändrad i de ärenden som ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts, kommer behovet av tillsyn inte öka i de ärenden där ett certifierat byggprojekteringsföretag inte använts. Som framgår ovan i avsnitt 6 bedömer regeringen sammantaget att förslagen endast kommer att leda till en marginell ökning av byggnadsnämndernas tillsynsärenden. Kostnaderna för andra kommunala åtaganden kommer inte att öka Några remissinstanser utgår från att förslagen kommer att leda till sämre kravuppfyllnad och pekar på konsekvenser av det. 2021/22:212 kommuner menar att förslagen kan leda till högre kostnader för bostadsanpassningsbidrag och hemtjänst, medan MSB menar att förslagen kan leda till ökad tillsyn för de kommunala räddningstjänsterna enligt lagen om skydd mot olyckor. Som framgår ovan i avsnitt 6 bedömer regeringen att ett system med certifierade byggprojekteringsföretag säkerställer att statens krav på bostadshus uppfylls, dels genom de krav på särskild sakkunskap och erfarenhet i fråga om bedömning av byggreglerna som ställs på företagen samt den certifiering som företaget måste ha, dels genom att kommunerna alltjämt kommer att ha möjlighet att utöva kontroll och tillsyn både i byggprocessen och i efterhand. I fråga om tillgänglighetskraven omfattar regeringens förslag dessutom, till skillnad från förslaget i rapporten, endast ärenden där ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts för projekteringen. Mot bakgrund av att antalet bostäder som inte uppfyller kraven inte bedöms öka, bedömer regeringen att inte heller kostnaderna för bostadsanpassningsbidrag, hemtjänst och tillsyn enligt lagen om skydd mot olyckor kommer att öka. I rapporten anförs att kommunerna kan få det svårare att upprätthålla sin kompetens, dels eftersom antalet ärenden där granskning av kraven ingår kommer att bli färre, dels eftersom det kan bli svårare för kommunerna att behålla kompetent personal när de certifierade byggprojekteringsföretagen konkurrerar om samma arbetskraft. Några av remissinstanserna, bl.a. i , , och kommuner, byggnadsinspektörer och , instämmer i detta. Regeringen konstaterar att det finns en privat arbetsmarknad för den kompetens som är i fråga och att kommunerna även i fortsättningen kommer att ha behov av en fungerande organisation för bl.a. bygglov, startbesked, kontroll och tillsyn. Lov- och byggprocessen kommer att vara oförändrad i de ärenden där ett certifierat byggprojekteringsföretag inte har använts. I de ärenden där ett certifierat byggprojekteringsföretag har använts ska även fortsättningsvis hålla tekniskt samråd, fastställa kontrollplan, besluta om start- och slutbesked och fatta övriga beslut som krävs under byggprocessen. Regeringen bedömer därför att byggnadsnämndernas kompetens inte kommer att minska som en konsekvens av att förslagen genomförs. Den kommunala självstyrelsen påverkas genom att förslagen innebär att kontroll av aktuella krav ersätts inför prövningen av bygglov respektive startbesked samt genom att får en Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kom- munala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Mot bakgrund av att den nya underrättelseskyldigheten inte bedöms kräva någon stor arbetsinsats och att det endast är den tidiga kontrollen av utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven för Prop. 2021/22:212 vissa bostadshus som ersätts, bedömer regeringen att förslagen endast innebär en marginell inskränkning i den kommunala självstyrelsen. tillsyn kvarstår och övriga förutsättningar som ingår i prövning av bygglov respektive startbesked påverkas inte. Exempelvis är det även fortsättningsvis som ska bedöma frågor om lämplig utformning och placering i förhållande till stads- och landskapsbild eller om en byggnad har god form-, färg- och materialverkan. Eftersom syftet med förslagen är att öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen genom att ersätta kommunernas tidiga kontroll av aktuella krav, för att möjliggöra byggande av fler bostäder, kan syftet inte heller åstadkommas på ett, för den kommunala självstyrelsen, mindre ingripande sätt. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att förslaget utgör ett proportionerligt och berättigat ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslagen innebär att kommunen får en ny upplysningsskyldighet som ska finansieras samt att kommunens arbetsbörda för tillsyn kan öka marginellt. Förslagen innebär dock inga nya åtaganden som innebär att den kommunala finansieringsprincipen ska tillämpas. Företag som använder sig av standardiserade och repeterbara processer Förslagen får störst konsekvenser för de byggaktörer som har en hög grad av standardiserade eller repeterbara inslag i sin projekterings- och tillverkningsprocess och som därför väljer att certifiera sig eller anlita ett certifierat byggprojekteringsföretag. När ett certifierat byggprojekteringsföretag används för projekteringen kan kostnadsdrivande ovisshet och förseningar i byggprocessen i stor utsträckning undvikas. Förslagen bedöms öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen, även om det är svårt att kvantifiera värdet av sådana fördelar. Fördelarna bedöms bli störst för de företag som producerar stora volymer bostäder och som har en egen organisation och process för projektering. Fördelarna bedöms även vara stora för de företag som investerar i innovativa lösningar för att uppfylla byggreglerna. Mot den bakgrunden bedöms förslagen kunna leda till minskade byggkostnader. I de fall ett företag är byggherre innebär förslagen ett ökat ansvar för den tidiga kontrollen av om utformningskraven på ändamålsenlighet och tillgänglighet samt de tekniska egenskapskraven uppfylls. Enligt många remissinstanser, bl.a. i , , , och kommuner samt byggnadsinspektörer, kan förslagen leda till att byggherren får ökade kostnader för rättelser av redan uppförda byggnader och att det blir mindre förutsägbart när en byggnad kan tas i bruk. Även om byggherren med förslagen får ett 2021/22:212 ökat ansvar bedömer regeringen att risken för att byggherren drabbas av ökade kostnader senare i byggprocessen är liten (jfr avsnitt 6). En byggherre som är missnöjd med kommunens beslut i ett tillsynsärende har möjlighet att få kommunens bedömning överprövad genom att överklaga beslutet. Vidare innebär förslagen att ett företag som är byggherre får en skyldighet att underrätta om ett certifierat byggprojekteringsföretag uppenbart åsidosätter sina uppgifter. Förslagen bedöms kunna öka intresset för att bygga med standardiserade och repeterbara processer, vilket är positivt för de företag som tillhandahåller sådana tjänster. Regeringen bedömer därmed, till skillnad från bl.a. , och Byggföretagen, att förslaget kan leda till förbättrad konkurrens. Ökad förutsägbarhet och kunskap kan gynna utvecklingen av olika typer av standardiserad och repeterbar projektering och produktion av bostadshus och öka viljan att investera i utökad produktionskapacitet. Förslagen bedöms inte påverka företag som väljer att inte använda sig av ett certifierat byggprojekteringsföretag för projekteringen. Några av remissinstanserna, bl.a. , , , Allmännytta och Byggföretagen, menar att en certifiering innebär så stora kostnader att många företag sannolikt kommer att välja bort certifieringen. och länsstyrelserna i och befarar att förslagen kan snedvrida konkurrensen till nackdel för lokala mindre företag som inte har samma möjligheter att certifiera sig som större företag med nationell eller internationell marknad. Regeringen delar bedömningen i rapporten att arbetsinsatsen och kostnaden för att certifiera ett företag samt upprätthålla certifieringen innebär att enbart de företag som har ett behov av en mer förutsägbar byggprocess kommer att certifiera sig. Antagligen kommer även storleken på företaget vara en faktor för om ett företag väljer att certifiera sig. Möjligheterna att certifiera sig kan även komma att variera över landet beroende på tillgång till kompetens på området, särskilt för lokalt etablerade mindre företag. För mindre företag kan det i stället vara fördelaktigt att anlita ett certifierat byggprojekteringsföretag för projekteringen.