prop · H903209 · 2022-04-12 00:00:00 — Det är även samma systematik som gäller för de underrättelseskyldigheter som följer direkt av den nya PDA-förordningen. För de nya underrättelseskyldigheterna bör, på samma sätt som gäller för övriga sådana överträdelser enligt 22 § PDA-lagen, både uppsåtliga och oaktsamma överträdelser omfattas av det straffbara området. Straffskalorna för överträdelser av de nya underrättelseskyldigheterna bör följa de som gäller enligt 22 § PDA-lagen för andra sådana överträdel- ser, det vill säga böter eller fängelse . Om gärningen är ringa, ska den inte medföra ansvar. Straff för den som utan tillstånd transiterar produkter som omfattas av ett tillståndskrav Den behöriga myndigheten får i enskilda fall införa tillståndskrav för en specifik transitering av produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga I, om produkterna helt eller delvis är, eller kan vara, avsedda för något av de sätt att använda produkterna som anges i artikel 4.1 (artikel 7.2). För det fall ett sådant tillståndskrav införs måste 2021/22:209 det finnas någon form av sanktion för den som utan tillstånd transiterar sådana produkter som omfattas av tillståndskravet. I sådana fall bör sanktionen vara densamma som för den som uppsåtligen bryter mot ett förbud mot transitering som har meddelats enligt artikel 7.1 i samma förordning. För dessa fall föreskrivs enligt 18 a § första stycket PDA-lagen böter eller fängelse i högst . En motsvarande bestämmelse bör därför införas i ett nytt stycke i samma paragraf för den som uppsåtligen utan tillstånd transiterar sådana produkter med dubbla användningsområden som avses i artikel 7.2 i samma förordning för vilka tillståndskrav har inträtt. Vidare bör 18 a § första stycket ändras så att den som uppsåtligen bryter mot ett förbud mot transitering i föreskrift som har meddelats med stöd av 4 d § PDA-lagen omfattas av straffbestämmelsen. I likhet med vad som gällt för den som bryter mot ett förbud mot transitering som avses i 18 a § första stycket bör även den som av grov oaktsamhet begår de nya gärningarna omfattas av det straffbelagda området enligt vad som anges i 19 § samma lag. Även försök, förberedelse och stämpling till de nya brotten bör omfattas av regleringen i 21 § samma lag, på motsvarande sätt som gäller för brott mot ett förbud mot transitering enligt 18 a § första stycket. Bestämmelserna i 19 och 21 §§ PDA-lagen bör därför ändras i enlighet med detta. Skyldigheten att lämna vissa uppgifter avseende de nya generella exporttillstånden ska kunna förenas med vite I 24 a § PDA-lagen finns bestämmelser om möjligheten för den myndighet som ska ta emot underrättelser om första användande av ett generellt exporttillstånd att vid vite förelägga den uppgiftsskyldige att fullgöra sin skyldighet. Möjlighet till vitesföreläggande kompletterar bestämmelserna om uppgiftsskyldighet i bilagorna IIa–IIf till PDA-förordning. För det generella exporttillståndet nr EU007 gäller att en exportör ska underrätta den behöriga myndigheten senast före den första exporten (avsnitt G del 3.6 i bilaga II till den nya PDA-förordningen). I tillståndet nr EU008 anges att exportören ska anmäla den första använd- ningen av tillståndet till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den registrerade exportören är bosatt eller etablerad, senast före dagen för den första exporten (avsnitt H del 3.4 i bilaga II till den nya PDA-förordningen). I den engelska språkversionen används termen ”notify” i fråga om uppgiftsskyldigheten avseende den första använd- ningen i fråga om samtliga unionens generella exporttillstånd. Någon skill- nad mellan att meddela och att anmäla den första användningen av ett tillstånd, enligt den svenska språkversionen, torde inte finnas. För att det inte ska råda någon tvekan om vilken uppgiftsskyldighet som avses bör dock termen ”anmäla” användas när det är uppgiftsskyldigheten enligt tillstånd nr EU008 som avses. Termen ”anmäla” bör därför läggas till i den svenska lagtexten. För tillstånden nr EU007 och EU008 finns ytterligare bestämmelser om rapportering till den behöriga myndigheten. I tillstånd nr EU007 av- snitt 3.7 första stycket i bilaga II anges att rapportering ska ske minst en gång . I tillstånd nr EU008 avsnitt 3.7 anges att rapportering ska ske på begäran av den behöriga myndigheten minst en gång . Det finns skäl att på motsvarande sätt som för de redan befintliga gene- Prop. 2021/22:209 rella exporttillstånden nr EU001–EU006 ge tillsynsmyndigheten möjlig- het att förelägga den som är skyldig att lämna underrättelse om eller anmäla sitt första användande av de två nya exporttillstånden nr EU007 och EU008 i avsnitt G och H i bilaga II till den nya PDA-förordningen. Möjligheten att använda ett vitesföreläggande bör även omfatta sådan rapportering av användningen som på begäran av den behöriga myndig- heten ska ske minst en gång enligt del 3.7 i dessa tillstånd. Det bör därför införas nya bestämmelser i 24 a § som innebär att den behöriga myndigheten får förelägga den uppgiftsskyldige att fullgöra sin upp- giftsskyldighet. Ett sådant föreläggande ska få förenas med vite. Ett beslut om vitesföreläggande enligt 24 a § PDA-lagen i fråga om skyl- digheten att lämna uppgifter enligt de nya generella tillstånden i avsnitt G och H i bilaga II till den nya PDA-förordningen kan överklagas enligt 25 § samma lag. Det finns inte skäl att göra någon ändring i lagen om straff för terroristbrott I promemorian föreslås att det utvidgade straffbara området för över- trädelser av de nya kraven på tillstånd för cyberövervakningsprodukter, produkter på en annan medlemsstats kontrollförteckning, tillhandahåll- ande av tekniskt bistånd och transitering ska omfattas av bestämmelserna om terroristbrott i lagen om straff för terroristbrott. Med anledning av förslagen i propositionen En samlad straffrättslig terrorismlagstiftning (prop. 2021/22:133), finns det inte något behov av att låta de nya gärning- arna uttryckligen omfattas av lagen om straff för terroristbrott. I den propositionen föreslår regeringen en ny terroristbrottslag. Enligt förslaget tas uppräkningen av vilka brottsliga gärningar som kan bedömas som terroristbrott bort. I stället ska alla svenska uppsåtliga brott och försök till brott kunna vara terroristbrott, förutsatt att de allvarligt kan skada ett land eller en mellanstatlig organisation och begås med terrorismsyfte. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det finns inget behov av övergångsbe- stämmelser. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regering- ens. Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget eller bedömningen. efterfrågar ett mer utförligt resonemang kring övervägandena om ikraftträdande. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Den nya PDA-förord- ningen trädde i kraft . Det är angeläget att den 2021/22:209 svenska regleringen om exportkontroll av produkter med dubbla använd- ningsområden är uppdaterad och anpassad till nuvarande förhållanden. De nya bestämmelserna i bör därför träda i kraft , vilket bedöms vara . lyfter frågan om det föreslagna ikraftträdandet, som är efter att den nya PDA-förordningen trädde i kraft, har valts för att det bedömts kräva mer omfattande förberedelser för företag eller myndigheter. Lagändringarna bedöms inte medföra behov av några sådana omfattande förberedelser. Det föreslagna ikraftträdandet är den tidpunkt som lagändringarna tidigast bedöms kunna träda i kraft. De ansökningar om tillstånd som har lämnats in före ska enligt artikel 31 i den nya PDA-förordningen fortsätta att om- fattas av de relevanta bestämmelserna PDA-förordning. Vidare framgår av samma artikel att hänvisningar till förordning ska anses som hänvisningar till den nya förordningen och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga VI i förordningen. Det finns inte något behov av att utöver dessa regler införa några övergångsbestämmelser. Regeringens bedömning: Förslagen om att införa bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om nationella tillståndskrav kan komma att innebära att och Strål- säkerhetsmyndigheten ges nya uppgifter. finansieras inom befintliga anslagsramar. Förslagen om de nya straffbestämmelserna kan komma att innebära fler ärenden för , och Åklagarmyndig- heten och fler mål i de allmänna domstolarna. finansieras inom befintliga anslagsramar. Förslagen medför begränsade konsekvenser för företagen och för universitet och högskolor. Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med reger- I promemorian görs ingen uttrycklig bedömning av konsekven- serna för universitet och högskolor. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot bedömningen. Ett antal remissinstanser anför att ett utnyttjande av de nya bemyndigandena kommer medföra konsekvenser för företag, universitet och högskolor. Det rör bl.a. ökade kostnader för administration, utbildningsinsatser och avgifter till Inspektionen för förening anser att ett utnyttjande av bemyndigandena skulle innebära att exportkontrollen i för stor utsträckning flyttas från de behöriga myndig- heterna till företagen. mare redogörelse av de praktiska konsekvenserna av förslagen. och försvarsföretagen och Teknikföretagen framhåller särskilt att mindre företag kan komma att få svårt att följa det nya regelverket, men bedömer att detta till stor del kan avhjälpas med tydligare riktlinjer och instruktioner från och Strålsäkerhetsmyndig- Prop. 2021/22:209 heten. anser att promemorians redovisning av påverkan på berörda företag och på konkurrensförhållandena är bristfällig och att kon- sekvensutredningen inte uppfyller erforderliga krav i denna del. Inspek- tionen för strategiska produkter och bedömer att respektive myndighet kommer vara i behov av ökade anslag om be- myndigandena utnyttjas. Behovet av sådana resursförstärkningar påtalas även av ett antal andra remissinstanser. Tekniska högskolan anför att ett utnyttjande av bemyndigandet för regeringen att meddela ytterligare tillståndskrav för tillhandahållande av tekniskt bistånd kan komma att medföra stora konsekvenser för lärosätets verksamhet. Även anser att ett utnyttjande av det bemyndigandet kan medföra problem för den akademiska verksamheten. Skälen för regeringens bedömning Allmänt om konsekvenserna av de föreslagna bemyndigandena i PDA- lagen De föreslagna bemyndigandena i PDA-lagen påverkar inte i sig kostnad- erna eller intäkterna för staten, regionerna, kommunerna, företag eller andra enskilda och ger inte heller i övrigt upphov till några samhällseko- nomiska konsekvenser. Om regeringen skulle meddela föreskrifter med stöd av de föreslagna bemyndigandena kommer emellertid effekter i viss utsträckning att kunna uppkomma. Regeringen föreslås genom bemyndiganden i PDA-lagen ges möjlighet att meddela föreskrifter om nationella tillståndskrav för export av cyberöver- vakningsutrustning och tillhandahållande av tekniskt bistånd. Enligt för- slaget får regeringen även möjlighet att meddela föreskrifter om att union- ens generella exporttillstånd för koncernintern överföring av programvara och teknik inte ska medge export i vissa fall. Om regeringen skulle meddela föreskrifter om nationella tillståndskrav med stöd av bemyndigandena i PDA-lagen kommer det innebära att och ges nya uppgifter. Myndigheterna anför att de nya uppgifterna medför behov av resursförstärkningar. Uppgifterna rör dock tillägg i redan befintliga regelverk, där myndigheterna i stor utsträckning redan har kontakter med berörda företag, universitet och högskolor. Uppgifterna som följer av att bemyndigandena med nationella tillståndskrav utnyttjas får därför anses vara av relativt begränsad omfattning i förhållande till uppgifterna som redan följer av de direkt tillämpliga bestämmelserna i den nya PDA-för- ordningen. Enligt förslaget ska de nya kraven på tillstånd för cyberövervaknings- produkter, produkter på en annan medlemsstats kontrollförteckning, till- handahållande av tekniskt bistånd och transitering – vilka följer direkt av den nya PDA-förordningen – samt de nationella tillståndskraven sank- tioneras genom straffbestämmelser i . Det kan komma att inne- bära fler ärenden för , och Åklagarmyndig- heten och fler mål i de allmänna domstolarna. 2021/22:209 till endast ett fåtal ärenden. Det saknas skäl att tro att nu föreslagna bestämmelser skulle leda till någon betydande ökning av antalet ärenden. Införandet av de nationella tillståndskraven antas inte heller innebära annat än några enstaka mål i allmän förvaltningsdomstol. Sammantaget bedöms eventuella ökade kostnader för myndigheterna rymmas inom befintliga anslagsramar. Redan det befintliga regelverket om kontroll av produkter med dubbla användningsområden berör företag i olika branscher och av olika storlek. Som framgår av promemorian och understryks av flera remissinstanser kommer ett eventuellt införande av nationella tillståndskrav medföra kon- sekvenser för företagen. Exportörer och tillhandahållare av tekniskt bistånd kommer att vara skyldiga att underrätta den behöriga myndigheten om de har anledning att misstänka viss användning. Det innebär att företagen kommer ta ett ökat ansvar för kontrollarbetet genom att dessa behöver ha viss ytterligare vaksamhet i sina affärsförhållanden. och anser att det inte bör läggas ett sådant stort ansvar på företagen för exportkontrollen som ett utnyttjande av bemyndiganden skulle innebära. De anser också att ett införande av möjligheten att kräva tillstånd när det finns anledning att misstänka viss användning skulle innebära en konkurrensnackdel, då endast en fjärdedel av medlemsstaterna har utnyttjat denna möjlig- het. Eftersom utvecklingen på området för produkter med dubbla använd- ningsområden innebär att företagen ska ta ett ökat ansvar för export- kontrollen, vilket kommer till uttryck i den nya PDA-förordningen, är det möjligt att fler medlemsstater kommer att utnyttja möjligheterna till natio- nella tillståndskrav. I det fall bemyndigandena utnyttjas kan kontrollen av produkter med dubbla användningsområden stärkas. Den tekniska utveck- lingen går allt snabbare och den internationella handeln blir allt viktigare för svenska företag. Vikten av och förväntan på att exportföretag agerar ansvarsfullt vad gäller respekt för mänskliga rättigheter i andra länder blir allt tydligare i en globaliserad värld och detsamma gäller även beträffande produkter med dubbla användningsområden. I konkurrenshänseende skulle det därför kunna bidra till ökad trygghet vid handel med svenska företag om svenska produkter inte riskerar att användas till oönskade ända- mål. framhåller kan tillståndskraven medföra tydlighet och långsiktighet och underlätta möjligheterna för svenska företag att göra affärer. De nationella tillståndskraven rör till stor del samma produkter och tjänster som redan omfattas av tillståndskrav enligt de direkt tillämpliga bestämmelserna som finns i PDA-förordningen. De nationella tillstånds- kraven innebär alltså främst ytterligare krav på vaksamhet för produkter och tjänster som företagen ändå är skyldiga att ha vaksamhet kring enligt förordningen. De skyldigheter som kan tillkomma enligt de nationella till- ståndskraven är förhållandevis begränsade. Det är inte fråga om att införa ett förbud mot export av cyberövervakningsprodukter eller tillhanda- hållande av tekniskt bistånd, utan den behöriga myndigheten ska i dessa fall besluta om huruvida tillstånd ska krävas. kan leda till att export av produkter som inte granskats, i vissa fall inte kommer att tillåtas. I de fallen handlar det dock om produkter som bedömts kunna användas i sådana syften som regleringen är avsedd att hindra. Det gäller även för det fall regeringen skulle meddela föreskrifter som begränsar tillämpningen av unionens generella exporttillstånd för koncernintern överföring av programvara och teknik. anser att den utökade administrativa börda som åläggs företagen inte kan anses stå i proportion till nyttan. Företagen behöver dock redan ha en administrativ verksamhet för att uppfylla de krav som följer direkt av den nya PDA-förordningen. Den administrativa bördan för de eventuella nya tilläggskraven bör vara av mindre omfattning i förhållande till som helhet. Säkerhets- och försvarsföretagen och Teknikföretagen framhåller att en förutsättning för en effektiv regelefterlevnad är ett nära samarbete mellan företagen, de berörda myndigheterna och övriga parter. De menar även att det krävs att företagen är aktiva i arbetet med att identifiera nya känsliga teknologier, vilket gör det angeläget att nå ut till de företag som berörs med relevant information och att även de mindre företagen ges bästa möjliga förutsättningar att efterleva gällande regelverk. Eftersom bl.a. kontrollen av cyberövervakningsprodukter är en nyhet i den nya PDA- förordningen kan det särskilt gälla för exportörer av sådana produkter. Även exempelvis betonar vikten av informationsinsatser från behöriga myndigheter. Inspektionen för strate- giska produkter framhåller att de som bedriver verksamhet inom PDA- området kommer förvänta sig ett ökat stöd i hur de aktuella förändringarna ska förstås och tillämpas och att myndigheten behöver avsätta resurser för att bistå med vägledning och besvara frågor för att säkerställa en god tillämpning av regelverket. I övrigt ska även kommissionen och rådet vid behov tillhandahålla riktlinjer och rekommendationer om bästa praxis för att säkerställa att unionsordningen för exportkontroll är effektiv och genomförs på ett konsekvent sätt (artikel 26.1 i den nya PDA-förord- ningen). När kommissionen utarbetar riktlinjerna och rekommendation- erna framgår av förordningen att vederbörlig hänsyn bör tas till de små och medelstora företagens informationsbehov (skäl 20) och på sedvanligt sätt kommer industrins företrädare att involveras i denna process. Vidare innebär det utökade kontrollområdet att fler företag kommer att avgiftsbeläggas enligt bestämmelserna i förordningen (2008:889) om finansiering av verksamheten vid . Avgiftssystemet innebär att de som omfattas av tillsyn av enligt PDA-lagen ska betala en årlig avgift. De årliga avgifterna ska sammantaget motsvara kostnaderna för tillsyn enligt den nya PDA-förordningen, PDA-lagen och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. En annan konsekvens av förslagen är det utökade straffansvaret för de nya tillståndskraven som följer direkt av förordningen och som kan komma att införas genom de föreslagna bemyndigandena. Straffansvar finns redan i PDA-lagen för befintliga tillståndskrav. Som nämns ovan har regelverket lett till endast ett fåtal ärenden och det saknas skäl att tro att nu föreslagna bestämmelser skulle leda till någon betydande ökning. Konsekvenserna för företagen i denna del bör alltså bli begränsade. 2021/22:209 Förslagen bedöms sammantaget medföra begränsade konsekvenser för företagen. Konsekvenser för universitet och högskolor och övriga konsekvenser Ett utnyttjande av bemyndigandena i fråga om tillståndskrav för tillhanda- hållande av tekniskt bistånd kommer att påverka verksamheten vid uni- versitet och högskolor, vilket också framförs av bl.a. Kungl. Tekniska högskolan och . Att akademiska institutioner och forsk- ningsinstitutioner står inför särskilda utmaningar vad gäller export- kontroll, bl.a. på grund av att deras forskningsarbete ofta inbegriper spjut- spetsteknik och de vetenskapliga utbytenas internationella karaktär, är något som särskilt betonas i den nya PDA-förordningen (skäl 13). Dessa institutioner omfattas redan av nuvarande regelverk som följer direkt av den nya PDA-förordningen. På motsvarade sätt som för andra tillhanda- hållare av tekniskt bistånd innebär förslagen till bemyndiganden i PDA- lagen en möjlighet för regeringen att dels införa en längre gående under- rättelseskyldighet i förhållande till vad som redan följer av förordningen, dels utvidga tillämpningen till icke-förtecknade produkter. I båda fallen är det fråga om tillägg i regelverk som bör vara kända av de berörda läro- sätena. De nationella tillståndskraven rör till stor del samma produkter och tjänster som redan omfattas av tillståndskrav enligt de direkt tillämpliga bestämmelserna som finns i PDA-förordningen och innebär främst ytter- ligare krav på vaksamhet för produkter och tjänster som universitet och högskolor ändå är skyldiga att ha vaksamhet kring enligt förordningen. Förslagen bedöms därför inte medföra några omfattande konsekvenser för universitet och högskolor. I enlighet med vad som anges ovan beträffande företagen finns behov av informationsverksamhet även i förhållande till universitet och högskolor. I sammanhanget kan framhållas att kommis- sionen till stöd för lärosätena redan tagit fram utförliga rekommendationer för hur deras interna efterlevnadsprogram kan stärkas med bäring på den nya PDA-förordningen (se kommissionens rekommendation (EU) 2021/1700 av om interna efterlevnadsprogram för kontroll av forskning om produkter med dubbla användningsområden enligt och rådets förordning (EU) 2021/821 om upp- rättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transiter- ing och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden). Konsekvenserna beträffande det utökade straffan- svaret är desamma som för företagen. Förslagen bedöms i övrigt inte få några ekonomiska eller andra konse- kvenser för kommuner eller regioner, miljön eller jämställdheten, eller för några andra områden som bör redovisas. Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd 1 § Denna lag gäller kontroll av produkter med dubbla användningsområden och kontroll av tekniskt bistånd. Lagen innehåller kompletterande bestämmelser till och rådets förordning (EU) 2021/821 av om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, förmedling, transitering och överföring av samt tekniskt bistånd för produkter med dubbla användningsområden. Bestämmelser finns också i lagen (1992:1300) om krigsmateriel och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. I paragrafen finns bestämmelser om lagens tillämpningsområde. Över- vägandena finns i avsnitt 5.2. I andra stycket görs en ändring av hänvisningen till den EU-förordning som lagen kompletterar, års PDA-förordning till den nya PDA- förordningen. 2 § Med export, exportör, förmedlare, förmedlingstjänster, produkter med dubbla användningsområden, tekniskt bistånd, tillhandahållare av tekniskt bistånd och transitering avses i denna lag detsamma som i artikel 2 i och rådets förordning (EU) 2021/821. Paragrafen innehåller en uppräkning av vissa definitioner som används i lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Ändringen innebär att begreppen tekniskt bistånd och tillhandahållare av tekniskt bistånd läggs till i uppräkningen och att hänvisningen till artikel 2 PDA-förordning ändras till att avse artikel 2 i den nya PDA-förordningen. Det innebär att med de begrepp som anges i para- grafen avses i lagen detsamma som i artikel 2 i den nya PDA-förordningen. Hänvisningen till förordningen är dynamisk och avser alltså förordningen i den gällande lydelsen. Ändringen innebär också att de begrepp som i hittillsvarande lydelse är kursiverade är kursiverade. 3 § Med militära produkter enligt artikel 4.1 b och 4.1 c i och rådets förordning (EU) 2021/821 avses i denna lag de produkter som enligt 1 § lagen (1992:1300) om krigsmateriel utgör krigsmateriel. Paragrafen anger vad som i lagen avses med militära produkter enligt den nya PDA-förordningen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2 och 5.4. Ändringen innebär att hänvisningen till artikel 4.2 och 4.3 PDA-förordning ändras till att avse artikel 4.1 b och 4.1 c i den nya PDA- förordningen. I artiklarna, enligt både den tidigare och den nya lydelsen, hänvisas till militära produkter som ingår i medlemsstaternas militära förteckning. Hänvisningen till förordningen är dynamisk och avser alltså