prop · H903115 · 2022-03-11 00:00:00 — Rådet tog beslut om sanktioner mot individer och entiteter för gärningar begångna i bl.a. , , , , och samt mot den så kallade Wagnergruppen och personer kopplade till den. Talibanernas snabba maktövertagande ändrade förutsättningarna för EU och medlemsstaterna att verka i . Allteftersom stärktes EU- samarbetet kring evakueringen av medborgare och afghaner i behov av skydd. EU utlovade till befolkning och dess grannländer. För regeringen är det särskilt viktigt att engagera sig för kvinnors rättigheter i landet. De transatlantiska relationerna utvecklades positivt med ett ökat mötesutbyte på hög nivå och allt fler samarbetsområden. Utvecklad vaccinsamordning mot bakgrund av covid-19 och lanseringen av handels- och teknikrådet var konkreta exempel på samverkan mellan . Regeringen fortsatte arbetet med att stärka delaktigheten, kunskapen och engagemanget för EU-frågorna i . För att inspirera unga att delta i EU-debatten förde EU-ministern samtal med elever och lärare i ett stort antal skolor och universitet i landet. Regeringen höll flera möten med organisationer från det civila samhället och andra aktörer för att diskutera EU-politiska frågor. Inom ramen för delaktighetsarbetet och den pågående konferensen om framtid förde EU-ministern samtal om demokrati och EU i den mobila ”demokratistuga” som arrangerades av kommittén Demokratin . Regeringen intensifierade förberedelserna för det svenska ordförandeskapet i som äger rum . Målet är att ska vara en professionell och effektiv ordförande som agerar opartiskt och i alla medlemsstaters intresse. där ingår tillsammans med och tog fram ett gemensamt program för . 2Information till och överläggning och samråd med Enligt riksdagsordningen ska regeringen redovisa sitt agerande i EU för och lämna en skrivelse om verksamheten i EU till . Regeringens EU-deklaration med prioriteringar för EU-arbetet presenterades av EU-ministern vid den EU-politiska debatten i Regeringen ska informera om sin syn på de dokument som Skr. 2021/22:115 EU:s institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer överlämnades därför 114 faktapromemorior (121 ). Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om EU-arbetet som utskotten bestämmer. Överläggningar om EU-frågor ägde rum . tog regeringen del av de 9 utlåtanden om granskningar av EU- dokument som beslutat. Enligt regeringsformen ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. Denna samrådsskyldighet fullgörs enligt riksdagsordningen med . ägde samråd rum inför möten i rådet och inför . Med hänsyn till de särskilda arbetsformer som pandemin krävde genomfördes samråd också inför videomöten som ersatte rådsmöten samt inför videomöten med Europeiska rådets medlemmar. Återrapportering från dessa möten har gjorts. Andelen separata skriftliga samråd med var betydande eftersom det formella beslutsfattandet på rådsmöten till stor del ersattes av skriftliga beslutsförfaranden. Av samma anledning upphörde framför allt de veckovisa skriftliga samråden om A-punkter. En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3, Beslut i rådet 2021 som inte stött. Videomöte med Europeiska rådets medlemmar Stats- och regeringscheferna diskuterade situationen när det gäller covid-19 med fokus på produktion av och tillgången till vaccin, vaccinationsintyg och donationer till tredjeland. Videomöte med Europeiska rådets medlemmar 25– Stats- och regeringscheferna diskuterade covid-19 och hälsofrågor i ett bredare perspektiv. De uttryckte stöd för kommissionens vaccinationsstrategi och diskuterade vaccinationsintyg och reserekommendationer. Ledarna diskuterade också säkerhet och försvar. Den svenska statsministern argumenterade för att strategisk autonomi inte får ske på bekostnad av öppenhet och förordade större fokus på civila insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. 2021/22:115 Videomöte med Europeiska rådets medlemmar Vårtoppmötet fick med anledning av pandemin ersättas med ett videomöte. Stats- och regeringscheferna diskuterade covid-19, inre marknaden, industripolitik och digitalisering samt och . president deltog och gav sin syn på samarbetet mellan och . I anslutning till toppmötet genomfördes ett digitalt eurotoppmöte i inkluderande format. Fokus var på covid-19 där några ledare uttryckte missnöje över EU:s interna fördelning av vaccin och behov av en omfördelning till fördel för medlemsstater med lägre vaccintäckning. Kommissionens arbete med den så kallade exportkontroll- och transparensmekanismen kommenterades av flera ledare, och bl.a. den svenska statsministern varnade för att handelshinder allvarligt kunde hämma tillgången till vaccin. I diskussionen om inre marknaden, industripolitik och digitalisering fick gehör för ett tillägg om att så kallad digital suveränitet ska uppnås genom ”smarta och selektiva åtgärder” som inte motverkar ”öppna marknader och globalt samarbete”. Informellt möte i 7– Stats- och regeringscheferna träffades i för att diskutera de sociala frågornas betydelse i arbetet med återhämtning från pandemin och för att klara den gröna och digitala omställningen. Mötet var en uppföljning av sociala toppmöte i . En högnivåkonferens hölls med arbetsmarknadens parter m.fl. och premiärminister anslöt för ett videomöte. Extra möte i 24– På dagordningen stod covid-19, klimat, , , , och . enades om kraftiga fördömanden av det belarusiska agerandet när ett Ryanair-plan tvingades ner i och beslöt bl.a. att förbjuda flygningar av belarusiska flygbolag i EU:s luftrum. De fem principerna för EU:s politik gentemot bekräftades och solidaritet uttrycktes med i den diplomatiska konflikt som uppstått om rysk inblandning i en explosion vid ett ammunitionsförråd. Ledarna enades om att EU skulle donera 100 miljoner vaccindoser och diskuterade vaccinationsintyg och reserekommendationer. Europeiska rådets möte 24– Stats- och regeringscheferna diskuterade covid-19, den ekonomiska återhämtningen, migration, , , , , , och cybersäkerhet. Rysslandsfrågan föranledde mest diskussion, bl.a. ett tyskt-franskt förslag om att anordna toppmöten med ryska ledare som dock inte fick enhälligt stöd av ledarna. Utanför dagordningen uppstod en omfattande diskussion om den ungerska hbtqi-relaterade lagstiftningen som flera ledare uttryckte sig starkt kritiskt om. 2021/22:115 generalsekreterare deltog på ett lunchmöte. Informellt möte i och toppmöte EU – västra 5– Stats- och regeringscheferna träffades i Brdo i för att diskutera EU:s roll i världen och den transatlantiska relationen efter och det säkerhetssamarbete som etablerats mellan , och . genomfördes ett toppmöte med ledarna för västra (, , , , och ). En deklaration antogs som bekräftar EU:s starka engagemang och stöd för regionen, välkomnar ländernas EU-närmanden samt också understryker vikten av fortsatta reformer. Europeiska rådets möte 21– diskuterade bl.a. covid-19, digitala frågor, energipriser, migration och handel. Slutsatserna uppmärksammade också internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism. Störst uppmärksamhet tilldrog sig diskussionen kring de stigande energipriserna. Kommissionens så kallade verktygslåda välkomnades men några ledare beklagade att fokus låg på nationella åtgärder och efterfrågade tydligare EU-åtaganden. De mest kritiska riktade udden mot EU:s klimatpolitik i allmänhet och utsläppshandelssystemet i synnerhet. Under migrationsdiskussionen riktades skarp kritik mot för att använda flyktingar som politiskt påtryckningsmedel. En fråga som inte stod på dagordningen men föranledde stor uppmärksamhet och många kritiska uttalanden var den polska författningsdomstolens utlåtande om förhållandet mellan EU-rätt och den polska konstitutionen. Stats- och regeringscheferna diskuterade pandemins utveckling, energipriserna, krishantering och resiliens samt situationen vid och gränser. Därutöver diskuterades säkerhet och försvar samt migrationens externa aspekter. Ett eurotoppmöte hölls i anslutning till mötet. agerade för skrivningar om vikten av den transatlantiska relationen och samarbete mellan EU och Nato. Återigen stod de stigande energipriserna i centrum för diskussionen och krav på skrivningar om kärnkraft och EU:s utsläppshandelsystem framfördes. Då enighet inte gick att uppnå ströks den föreslagna slutsatstexten om energipriser helt. Dagen före hölls ett toppmöte med det östliga partnerskapet (, , , och – inbjöds inte) där en gemensam förklaring antogs med fokus på ökad motståndskraft, 2021/22:115 hållbar återhämtning, jobbskapande och grön omställning samt reformer för att stärka demokratin, mänskliga rättigheter, jämställdhet och rättsstaten. DEL 2 ALLMÄNNA FRÅGOR 4 Delaktighet i EU-arbetet Syftet med delaktighet i EU-arbetet är att stärka delaktigheten i demokratins beslutsprocesser inklusive beslut som fattas på EU-nivån. För att stärka delaktigheten i EU-arbetet har regeringen tagit ett flertal initiativ. För att inspirera unga att engagera sig i EU-debatten har EU-ministern haft samtal med skolelever i från totalt 49 skolor (26 skolor ). I syfte att höja kunskapsnivån om EU för viktiga grupper i samhället har regeringen gett förnyade uppdrag till Universitets- och högskolerådet, för europapolitiska studier (Sieps), Linnéuniversitet via och Myndigheten för ungdoms- och Grupperna omfattar lärare, journalister, förtroendevalda och tjänstemän på och regional nivå, offentligt anställda och ungdomar. Ett viktigt verktyg för att säkerställa att den svenska förvaltningen har ett helhetsperspektiv i EU-arbetet är samråd tidigt i beslutsprocessen. Regeringen har arrangerat fem EU-sakråd, om bl.a. konferensen om framtid och om 2020-strategin och genomförandet i . Inbjudna var representanter från arbetsmarknadens parter, Kommuner och Regioner och det civila samhället. Ett annat led i arbetet med att stärka regeringens samrådsformer är att statsministern bjuder in företrädare för arbetsmarknadens parter till EU-råd. Inom ramen för delaktighetsarbetet och konferensen om framtid beaktar regeringen också det nationella firandet av att den allmänna och lika rösträtten firar . Kommittén Demokratin har tagit fram en ”demokratistuga” som turnerar i landet där EU-ministern har deltagit. Intresserade ska kunna komma till stugan för samtal om demokrati- och EU-frågor. I syfte att stärka möjligheten att följa EU:s lagstiftningsprocess finns nu möjlighet att på följa EU-lagstiftningskedjan. Härigenom etableras en tydlig koppling mellan regeringens EU-arbete och nationell politik och förenklas tillgången till relevanta dokument. På temat demokrati och framtid firades i med ett antal seminarier och en digital medborgardialog mellan ungdomar och EU-ministern med flera. Medborgardialogen syftade till att inspirera till fler medborgardialoger inom ramen för konferensen om EU:s framtid. undertecknade talman, ordförandelandet premiärminister och kommissionens ordförande en gemensam 2021/22:115 deklaration om konferensen om framtid. Deklarationen sätter ramarna för konferensen som syftar till att stärka demokratin i och öka medborgarnas möjlighet att göra sin röst hörd genom olika typer av dialog, digitalt och fysiskt. lanserades på och ska avslutas . Utgångspunkten för regeringens deltagande i framtidskonferensen är ett ambitiöst delaktighetsarbete. I har diskussionen om EU:s framtid pågått genom olika initiativ . Målsättningen är att medborgarnas möjligheter att ha insyn i och vara delaktiga i beslut som fattas på EU-nivå ska öka och bli mer likvärdig den kommunala, regionala och nationella nivån. För att engagera fler i samhället och runt om i landet har regeringen kallat till EU-sakråd med civilsamhället, utbildningsverksamheter, arbetsmarknadens parter och lokala företrädare. På EU-nivå ingår regeringen i egenskap av ett kommande ordförandeland i konferensens verkställande styrelse. Regeringen har även deltagit i konferensens plenarförsamling och dess arbetsgrupper och tar över ordförandeskapet för en arbetsgrupp om EU i världen från och med årsskiftet 2021/2022. 6 Rättsstatens principer inom EU Rättsstatsfrågorna står fortsatt högt upp på EU:s dagordning. är den negativa utvecklingen i några av medlemsstaterna. diskussioner och processer pågår i EU:s institutioner för att på olika sätt försöka påverka utvecklingen i rätt riktning. Förordningen med en ordning som villkorar EU-utgifter med efterlevnad av rättsstatsprincipen trädde i Syftet med förordningen är att skydda EU:s budget i situationer där unionens ekonomiska intressen kan vara hotade på grund av generella brister som rör rättsstatsprincipen i en medlemsstat. Kommissionen aktiverade det s.k. artikel 7-förfarandet mot med motiveringen att det rådde en tydlig risk för brott mot rättsstatens principer efter de reformer av rättsväsendet som inletts. året har rådet hållit en utfrågning om utvecklingen på rättsstatsområdet i tog initiativet att initiera ett artikel I sitt motiverade yttrande anger att det finns en klar risk för att landet åsidosätter EU:s grundläggande värderingar, i synnerhet när det gäller rättsväsendets oberoende, korruption, flyktingars rättigheter, föreningsfrihet, akademisk frihet och yttrandefrihet. har rådet hållit en utfrågning om utvecklingen när det gäller unionens värden i . Parallellt med artikel 7-förfarandena har kommissionen initierat överträdelseförfaranden om unionens gemensamma värden och Regeringen har intervenerat till stöd för kommissionen i sådana mål vid . Regeringen har även yttrat sig i mål om begäran om förhandsavgörande när det gäller respekten för rättsstatsprincipen vid bl.a. genomförandet av nationella reformer. Den europeiska rättsstatsmekanismen introducerades och i Skr. 2021/22:115 september 2020 presenterade kommissionen den första årliga rapporten om rättsstatssituationen inom EU och dess medlemsstater. Baserat på denna rättsstatsrapport har rådet för allmänna frågor (nedan kallat allmänna rådet) inlett en mer strukturerad årlig rättsstatsdialog. Mekanismen är förebyggande och är inte strikt avsedd att kontrollera efterlevnaden av . hade allmänna rådet fem landsspecifika diskussioner med , , , och med den första rapporten som grund. Kommissionens andra årliga rapport om rättsstatssituationen i EU presenterades . Fyra områden har fortsatt granskats av kommissionen: de nationella rättssystemen, åtgärder mot korruption, mediamångfald samt kontroll och balans i det institutionella beslutssystemet. Den andra rapporten behandlar även utmaningar med anledning av covid-19- pandemin. Med den andra rapporten som grund hade allmänna rådet en andra horisontell diskussion om rättstatsutvecklingen inom unionen. hade allmänna rådet fem landsspecifika diskussioner med , , , och som baseras på den andra rapporten. Regeringen ställer sig positiv till kommissionens andra årliga rapport om rättsstatsutvecklingen i EU. Den är en god grund för fortsatt diskussion och erfarenhetsutbyte i syfte att förebygga att rättsstatsproblem uppkommer eller förvärras. Rapporten identifierar allvarliga utmaningar på rättsstatsområdet i några medlemsstater. Förordningen om en villkorlighetsordning som länkar rätten till EU-stöd till efterlevnad av rättsstatsprincipen är ett viktigt nytt instrument. Regeringen har tillsammans med ett flertal andra medlemsstater försvarat giltigheten av villkorlighetsordningen när och angripit den i mål vid EU- domstolen. 7 Den europeiska terminen 7.1Europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning Den elfte europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga hållbara tillväxtstrategi med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU. termin var fokus på uppföljning av medlemsstaternas återhämtning från pandemin inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) och terminen ställdes därför delvis om för att omhänderta detta. Rapportering av åtgärder för att möta upp konsekvenserna av pandemin redovisades främst i den 2021/22:115 överlämnade sina nationella reformrespektive konvergensprogram till kommissionen. Efter att medlemsstaterna bidragit med sina nationella reformprogram, som skickades in tillsammans med den nationella återhämtningsplanen, och stabilitets- eller konvergensprogram analyserade kommissionen dessa med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. termin ersattes de sedvanliga landrapporterna med en bedömning från kommissionen av de nationella återhämtningsplanerna. Rekommendationerna identifierar normalt sett de huvudsakliga utmaningar som kommissionen anser att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till målsättningarna i de integrerade riktlinjerna för ekonomisk politik och sysselsättningspolitik, stabilitets- och tillväxtpakten och det makroekonomiska obalansförfarandet. Inga strukturella landsspecifika rekommendationer lämnades för de medlemsstater som lämnat in sina återhämtningsplaner, utan endast rekommendationer på det finanspolitiska området presenterades. Vid ställde sig finansministrarna bakom de landsspecifika rekommendationerna på det finanspolitiska området. Samråd med ägde rum ett flertal gånger och . Även samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer samt den lokala och regionala nivån ägde rum vid ett flertal tillfällen . 7.2Sveriges nationella reformprogram 2021 Inom den europeiska terminen ska medlemsstaterna utarbeta nationella reformprogram där de redogör för genomförandet av terminen i den nationella politiken. informerades om nationella reformprogram 2021 innan det överlämnades till kommissionen. Eftersom terminen 2021 anpassats till återhämtningsarbetet och RRF har kommissionen endast lämnat förslag på landsspecifika rekommendationer på det finanspolitiska området. På grund av detta behandlades de enbart i Ekofin-strukturen. 7.4Kommissionens förslag till rekommendationer till Kommissionen har följande förslag till rekommendationer till : 1.Behåll den expansiva finanspolitiska inriktningen över 2022, Skr. 2021/22:115 inklusive den impuls som kommer av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). Upprätthåll de offentliga investeringarna. 2.När de ekonomiska förutsättningarna tillåter bör återgå till en försiktig finanspolitik som garanterar långsiktig hållbarhet, som man ökar investeringarna för att öka ekonomins tillväxtpotential. 3.Var särskilt uppmärksam när det gäller de offentliga finansernas sammansättning och kvaliteten på reformerna, så att ni säkerställer en hållbar och inkluderande återhämtning. Prioritera hållbara och tillväxtskapande investeringar, särskilt för att understödja den gröna och digitala omställningen. Prioritera strukturreformer som bidrar till finansiering av prioriterade policyområden och till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Stärk täckningen, precisionen och hållbarheten i trygghetssystemen och inom hälso- och sjukvården. 8Den europeiska pelaren för sociala rättigheter presenterade kommissionen ett meddelande om en handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (se faktapromemoria 2020/21:FPM92). Handlingsplanen bygger på ett omfattande samråd som pågick . I handlingsplanen aviseras ett antal åtgärder som kommissionen avser presentera för att bidra till genomförandet av principerna i pelaren för sociala rättigheter. Kommissionen föreslår även övergripande mål på EU- nivå som ska uppnås och som ska bidra till att vägleda nationell politik och nationella reformer. Målen föreslås på områdena sysselsättning, utbildning och socialt skydd, och är i överensstämmelse med FN:s mål för hållbar utveckling: –av befolkningen i åldern 20–ska vara sysselsatta 2030. –av alla vuxna ska delta i utbildning . –Minst 15 miljoner personer ska lyftas ur riskzonen för fattigdom eller social utestängning . Stats- och regeringscheferna ställde sig bakom de övergripande EU- målen vid det sociala toppmötet i och vid . Regeringen höll EU-sakråd på tjänstemannanivå med arbetsmarknadens parter och med det civila samhället. Överläggning i arbetsmarknadsutskottet hölls och information gavs . Samråd med ägde rum . Kommissionen uppmanar vidare medlemsstaterna att fastställa nationella mål för att bidra till uppfyllelsen av de EU-övergripande målen. Regeringen skickade preliminära mål för till kommissionen i 2021/22:115 oktober. EU-sakråd på tjänstemannanivå med arbetsmarknadens parter och det civila samhället hölls . , socialförsäkringsutskottet och utbildningsutskottet informerades . 9 Relationen mellan och Rådet beslutade , efter godkännande, att ingå handels- och samarbetsavtalet mellan och och det kompletterande avtalet om säkerhetsförfaranden för utbyte och skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Avtalet trädde i kraft och är tillsammans med det gällande utträdesavtalet grunden för EU:s relation med . har arbetet med att genomföra avtalen fortsatt inom den kommittéstruktur som har inrättats enligt avtalen. Ett möte i handels- och samarbetsavtalets partnerskapsråd ägde rum . När det gäller genomförandet av utträdesavtalet har framför allt situationen på stått i fokus. Samtal har pågått om hur parterna kan underlätta genomförandet av det protokoll om /som fogats till utträdesavtalet. EU:s relation med behandlades i allmänna rådet , , och . antog vid sitt möte slutsatser om EU:s relation till . 9.2Samordning av de sociala trygghetssystemen Vid allmänna rådet togs beslut om den ståndpunkt som skulle intas på EU:s vägnar i den specialiserade kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen. Kommittén har inrättats genom handels- och samarbetsavtalet mellan och . Rådets beslut avsåg de ändringar som medlemsstaterna gjorde i bilagorna till protokollet om samordningen av de sociala trygghetssystemen. Regeringen anmälde i detta hänseende ändringar bl.a. om vilka förmåner som i protokollet ska anses vara förmåner vid långvarigt vårdbehov och om att inte i förhållande till handels- och samarbetsavtalet tillämpa en tidigare överenskommelse mellan om återbetalning och betalningsavståenden av vårdkostnader. Ändringarna i bilagorna trädde i kraft , genom beslut fattat av den specialiserade kommittén . presenterade kommissionen det årliga utvidgningspaketet med bedömningar och rekommendationer om samtliga utvidgningsländers EU- närmanden . Utvidgningspaketet bestod av ett övergripande meddelande och landrapporter för kandidatländerna , , , och och för de potentiella kandidatländerna Bosnien och samt Kosovo. Allmänna rådet antog slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen. I slutsatserna klargör rådet sin syn på kandidat- och de potentiella kandidatländernas EU-närmande och reformprocesser. Den förbättrade utvidgningsmetoden tillämpades , i samband med mellanstatliga konferenser med och . Samarbets- och verifikationsmekanismen upprättades vid och respektive EU-anslutning. presenterade kommissionen en skriftlig rapport för . Rådsarbetsgruppen höll ett möte med tillhörande uppdateringar om situationen för rättstatsfrågor i och . presenterade kommissionen en rapport om med bedömningen att landet uppfyllt rådets reformvillkor för att få inleda anslutningsförhandlingar. Förhandlingar har inte inletts. I sin landrapport för framhöll kommissionen framsteg i reformarbetet, inklusive på rättsstatsområdet där det dock återstod utmaningar i bl.a. arbetet med att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. Rådet bekräftade detta i sina slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen . Innan kandidatlandsstatus inom EU kan bli aktuellt behöver Bosnien och beakta 14 prioriteringar som kommissionen identifierat. rör bl.a. områdena demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och offentlig I sin landrapport för Bosnien och konstaterade kommissionen att politiska ledare hade ägnat sig åt splittrande retorik och politiska dispyter, vilket hade hindrat framsteg i arbetet med de 14 prioriteringarna.