prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — För en person som inte har bostadstillägg, diagram 5.7, kommer marginaleffekterna att öka för allmän inkomstpension i inkomstintervallet där utfasningen av garantitillägget sker. Detta intervall är . I inkomstintervallet kommer marginaleffekten att vara som högst och uppgå till . Diagram 5.7 Marginaleffekter vid olika nivå på inkomstgrundad pension, ensamstående pensionär född utan bostadstillägg och enbart allmän pension Källa: Egna beräkningar. För pensionärer som även har det ordinarie bostadstillägget är marginaleffekterna högre (se diagram 5.8) än för pensionärer som inte har det. I vissa inkomstintervall är marginaleffekten med det gällande regelverket. Garantitillägget kommer även för gruppen med bostadstillägg att öka marginaleffekterna till men inte i hela intervallet för utfasningen det vill säga mellan ca 11 850 och . Ökningen av marginaleffekterna blir dock inte lika stor som för pensionärer utan bostadstillägg, jämfört . Det beror på att garantitillägget reducerar bostadstillägget. Marginaleffekten i intervallet för utfasningen av garantitillägget kommer att vara något . Dessutom kommer de tillkommande som får det ordinarie bostadstillägget på grund av de höjda fribeloppen få högre marginaleffekter. För personer utan andra inkomster och hyra på eller mer inträffar det i intervallet 21 900 till . För personer som inte enbart har allmän pension utan även övriga inkomster kommer höjningen av marginaleffekterna ske vid en lägre allmän inkomstgrundad pension. Diagram 5.8 Marginaleffekter vid olika nivå på inkomstgrundad pension, ensamstående pensionär född med bostadstillägg och allmän pension Hyran antas vara i beräkningen. Källa: Egna beräkningar. IFAU kommenterar att marginaleffekterna som beräknats och presenteras i förslaget inte säger något om incitamenten till arbete efter det att individen har pensionerat sig. IFAU noterar att garantitillägget, som beror på inkomsthistorik men inte på nuvarande inkomster, ger starkare drivkrafter till att jobba efter pensionering jämfört med det ordinarie bostadstillägget. Det senare prövas nämligen också mot pensionärens nuvarande inkomster och förmögenhet. Regeringen håller med IFAU avseende deras synpunkt om garantitilläggets drivkrafter till att jobba efter pensionering. 5.4.2Ekonomiska konsekvenser för staten menar att det inte tydligt framgår hur kostnaderna för staten har beräknats. Effekterna på statens budget är beräknade med hjälp av FASIT-modellen utifrån basår 2019 och med framskrivning . Utgiftsutvecklingen antas vara densamma som eftersom följsamhetsindexeringen antas vara densamma och 2025. Till dessa beräkningar läggs kostnadsberäkningar som bygger på uppgifter från , dessa går inte att beräkna med FASIT-modellen. Utgifterna avser export av garantitillägget för personer födda eller tidigare och uppskattas till ca på helårsbasis. Eftersom garantitillägget ska börja betalas ut blir det en delårseffekt . Garantitillägget beräknas öka de statliga utgifterna med 2022. Gränserna och det högsta förmånsbeloppet, , för den nya förmånen kommer att följsamhetsindexeras på samma sätt som inkomst- och tilläggspension. Antalet individer som berörs och var i inkomstfördelningen de som får garantitillägg befinner sig antas därför bli i princip oförändrat på kort sikt. Eftersom garantitillägget reducerar det ordinarie bostadstillägget som fribeloppen höjs kommer även utgifterna för bostadstillägg för pensionärer höjas. Sammantaget beräknas utgiftsökningen för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer bli 2022. Garantitillägget beaktas även vid beräkning av äldre- försörjningsstöd, vilket medför en viss minskning av det anslaget. Sammantaget beräknas de statliga utgifterna öka med 2023. Ökningen beror på att garantitillägget kommer betalas ut fr.o.m. detta år. Åren därefter beräknas utgifterna öka ytterligare något främst på grund av att garantitillägget följsamhetsindexeras. beräknas utgifterna öka med respektive år. En motverkade effekt på utgiftsutvecklingen och 2024 beror på höjda åldersgränser i ålderspensionssystemet och garantitillägget kommer därmed inte att ges till de som är . är en halvårseffekt av detta medan 2024 får den reformen full effekt. Tabell 5.5 Utgifter för garantitillägg och förändring av utgifter för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, 2022–2025 Källa: Egna beräkningar i FASIT, prognos 2022. 5.4.3Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Vid beräkningen av de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna har samma metod använts som för beräkningen av effekterna för staten, det vill säga med hjälp av FASIT-modellen. Kommunernas utgifter för ekonomiskt bistånd beräknas minska något med . Påföljande år beräknas minskningen bli runt . Som presenteras i avsnitt 5.2.8 ska garantitillägget inte ingå i avgiftsunderlaget enligt socialtjänstlagen. Data finns tillgängligt för att beräkna reformens effekt på hemtjänstavgiften. Eftersom bostadstillägget, som ingår i avgiftsunderlaget, kommer att öka något, kommer därmed möjligheten för kommunerna att få in högre avgifter påverkas något. 2022 första året och ca därefter. Sammantaget bedöms kommunernas ekonomi stärkas något vilket redovisas i tabell 5.6. Tabell 5.6 Effekt på kommunernas budget Källa: Egna beräkningar i FASIT, prognos 2022. Det av beslutade målet för jämställdhet i är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Till detta mål finns sex delmål: 1.en jämn fördelning av makt och inflytande, 4.en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, 5.jämställd hälsa, och 6.mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor har lägre pensioner än män. Detta beror dels på att kvinnor under arbetslivet har haft lägre löner än män, dels på att kvinnor har haft en något sämre anknytning till arbetsmarknaden än männen. Förslaget är utformat så att det är personer med de lägsta inkomstgrundade allmänna pensionerna som får mest. Detta innebär att en större andel kvinnor än män får förbättringar av sin disponibla inkomst. Bland de som får del av garantitillägget är kvinnor och män. Av den sammanlagda ökningen i disponibel inkomst går till kvinnor. Det innebär att det inte bara är fler kvinnor som träffas av förslaget utan även att de som träffas i snitt får en större ökning i disponibel inkomst. En stor förändring syns i andelen med låg ekonomisk standard, speciellt avseende kvinnor. För kvinnor minskar andelen med låg ekonomisk standard från 15 till och för män från . Bland de äldsta ensamstående kvinnorna, , som i hög grad har låg ekonomisk standard minskar andelen betydligt; från . Av diagram 5.3 framgår att den procentuella ökningen av den individuellt disponibla inkomsten är större för kvinnor än män. Sammantaget bedöms införandet av ett garantitillägg leda till ökad ekonomisk jäm- ställhet mellan kvinnor och män. Därigenom bidrar förslaget till att uppfylla målet om jämställhet mellan kvinnor och män i . Tyngdpunkten i delmålet ekonomisk jämställdhet ligger på de ekonomiska villkor kvinnor och män har som individer. En utgångspunkt är att kvinnor och män ses som individuellt ansvariga för sin för- sörjning. Garantitillägget utges direkt till individen och är enbart prövad mot den enskildes allmänna inkomstgrundade pension och änkepension. Detta torde innebära att den ekonomiska jämställdheten stärks. Gapet i disponibel inkomst mellan kvinnor och män med någon form av pension beräknas vara utan garantitillägget. Med garantitillägget beräknas gapet minska till . 5.4.5Administrativa och ekonomiska konsekvenser för myndigheterna Vid införandet av den nya förmånen bedömer regeringen att administrationen och antalet försäkringsärenden hos kommer att öka eftersom samtliga försäkrade som har rätt till garantipension ska prövas för rätten till den nya förmånen. Även handläggningen av bostadstillägg kommer påverkas genom en ökad mängd nya ansökningar till följd av att fler pensionärer kommer kunna få bostads- tillägg. It-system som kan hantera beräkning, handläggning och beställning av utbetalning av den nya förmånen från behöver utvecklas och befintliga it-system behöver anpassas till den nya förmånen. och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) påpekar i sina respektive remissyttranden att regeringens förslag kommer att medföra omfattande administra- tiva och ekonomiska konsekvenser. Statskontoret påtalar att förslagen kan ha en negativ inverkan på resultat och kan leda till ökade utvecklings- Statskontoret anmärker även på att konsekvenserna för inte är tillräckligt belysta. uppger vidare att en ny och utökad kapacitet krävs i hand- läggningsverksamheten samt att den snäva tidsramen innebär att resurser måste tas från andra, redan ansträngda verksamhetsområden. menar att de därför, utöver ett tillskott för att administrera den nya förmånen, även kommer att behöva ett tillskott för att hantera de undanträngningseffekter med försämrade verksamhetsresultat som följd som införandet av den nya förmånen redan har inneburit. menar även att inflödet av omprövnings- ärenden kommer att öka till följd av förslagen, och myndigheten uppger också att förslagen kommer att innebära en stor belastning på förvaltningsanslaget. ISF efter- frågar en tydlighet kring om regeringen har för avsikt att kompensera Pensions- myndigheten för de merkostnader och det merarbete som uppstår i samband med genomförandet av förslagen. Därtill menar , , () och Offentliganställdas råd (OFR) att förslagen kommer att öka komplexiteten i pensionssystemet och försvåra för att tillhanda- hålla begriplig information till pensionärer och pensionssparare. påpekar i sitt yttrande att det av regeringen till myndigheten givna informations- uppdraget bör ses över för det fall att garantitillägget införs. Regeringen är medveten om att har stora ärendebalanser och att genomförandet av propositionens förslag kommer att innebära en ökad arbets- belastning för myndigheten. Det är även regeringens avsikt att kompensera för förberedandet, införandet och administrationen av garanti- tillägget. Regeringen föreslår därför i denna proposition att anslag ska tillföras medel för att finansiera förslaget (se avsnitt 9.11). Vidare har regeringen fört en nära dialog med då förslagen bereddes, och den nya förmånen är utformad på ett sådant sätt att den i så stor utsträckning som möjligt ska gå i linje med myndighetens handläggning av övriga förmåner och att den befintliga digitala it-infrastrukturen går att anpassa till de krav som den nya förmånen gör gällande. Regeringen anser därför att den på ett tillfreds- ställande sätt har redogjort för de förväntade konsekvenserna för Pensions- myndigheten som propositionen gör gällande. Beträffande uppdrag att till pensionärer och framtida pensionärer tillhandahålla information om pensionssystemet, vilka faktorer som kan påverka pensionens storlek med mera är det regeringens bedömning att Pensions- myndigheten kommer att behöva anpassa berörda informationstjänster till propositionens förslag. Regeringen anser att sådana åtgärder faller inom ramen för ordinarie informationsuppdrag. tillhandahåller tjänster åt , bl.a. pensionsförmånsutbetalningar. Tjänsten avser både in- och utbetalningar (såväl inrikes som utrikes betalningar). Tjänsterna tillhandahålls med full kostnadstäckning. Eftersom betalar ut samtliga försäkringsrelaterade utbetalningar åt ska även garantitillägget betalas ut via . har inga invändningar i sak mot regeringens förslag. Däremot påtalar myndigheten att den korta införandetiden medför risker förknippade med utbetal- ningen av förmånen via it-system. För det fall att Pensions- myndigheten inte inkommer med nödvändig information i tillbörlig tid kommer inte kunna betala ut garantitillägg , utan då är myndigheten tvungen att senarelägga utbetalningarna. Regeringen är medveten om den komplexitet som omgärdar utbetalningstjänster och har fört en nära dialog med och under beredningen av propositionens förslag. 5.4.6Konsekvenser för domstolarna och övriga myndigheter Det vanligaste är att personer som överklagar beslut om allmän ålderspension överklagar beslutet i dess helhet. Det förekommer alltså sällan att överklagan avser ett specifikt förmånsbelopp i beslutet. Mot denna bakgrund bedöms att tillströmningen av ärenden till domstolarna kommer öka endast marginellt till följd av de förslag som lämnas i denna proposition. En sådan mindre ökning av antalet domar bör kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslagen i denna proposition bedöms inte medföra några konsekvenser för övriga delar av statsförvaltningen. Förslagen i denna proposition berör i första hand personer som har lämnat arbetslivet för pension och bedöms därvid inte ha några konsekvenser för . 5.4.8Konsekvenser för internationella åtaganden Förslagen bedöms vara förenliga med internationella åtaganden, exempelvis ratificerade och europeiska balken om social trygghet (European Code of ). De föreslagna bestämmelserna kommer att tillämpas på alla personer oavsett medborgarskap. Vidare bedöms förslagen vara förenliga med EU- rätten. 5.5.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen finns bestämmelser om bruttoinkomst inom regleringen om bilstöd. I första stycket anges vad som avses med årlig bruttoinkomst, genom en hänvisning till bestämmelserna om bidragsgrundande inkomst inom regleringen om bostadstillägg. Ändringen innebär att garantitillägg i bostadstillägget, som ingår i den bidrags- grundande inkomsten, undantas från att vara en inkomst som ingår i bruttoinkomsten. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. Paragrafen innehåller vissa allmänna bestämmelser om socialförsäkringsförmåner i form av bidrag till kostnader för bostad (jfr 1 §). Av ett tillägg i andra stycket framgår att garantitillägg i bostadstillägget lämnas utan ansökan. Det innebär att självmant ska besluta om, beräkna och betala ut garantitillägg i bostadstillägget när rätt till förmånen inträder (jfr 102 a kap. 3–6 §§). Övervägandena finns i avsnitt 5.2.5.2. I paragrafen finns en förteckning över vilka bestämmelser som finns i de olika kapitlen i underavdelning III Bostadstillägg som ligger i avdelning G Bostadsstöd. I andra stycket första och andra strecksatsen specificeras att de kapitel som anges där innehåller bestämmelser om rätten till respektive beräkning av bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. Vidare förs det in en ny tredje strecksats i stycket, som innehåller en upplysning om att det i underavdelningen även finns bestämmelser om rätten till och beräkning av garantitillägg i bostadstillägget i 102 a kap. Den tidigare tredje strecksatsen förskjuts ett steg. I paragrafen anges i vilka former bostadstillägg lämnas. I en ny tredje strecksats anges garantitillägg i bostadstillägget. Det övergripande begreppet bostadstillägg omfattar därmed bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och garantitillägg i bostadstillägget. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.1. I paragrafen anges innehållet i 101 kap. I ett nytt tredje stycke införs en bestämmelse som upplyser om att bestämmelser om rätten till garantitillägg i bostadstillägget finns i 102 a kap. Se vidare 102 a kap. 2 § andra stycket. I paragrafen anges innehållet i 102 kap. I ett nytt tredje stycke införs en bestämmelse som upplyser om att bestämmelser om beräkning av garantitillägg i bostadstillägget finns i 102 a kap. Se vidare 102 a kap. 2 § andra stycket. I paragrafen regleras vilka inkomster som ingår i den bidragsgrundande inkomsten inom regleringen om bostadstillägg i form av bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. I en ny punkt 6 anges att även garantitillägg i bostadstillägget enligt 102 a kap. ingår i den bidragsgrundande inkomsten. Av definitionen av bidragsgrundande inkomst i 3 § följer att det som avses är det belopp som en person får i garantitillägg i bostads- tillägget för det aktuella året, det vill säga det år som bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget avser. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. I paragrafen anges vad som utgör reduceringsinkomst inom regleringen om bostads- tillägg i form av bostadstillägg för personer som inte har hel allmän ålderspension och är eller äldre (jfr 16 a §). Av en ny punkt 7 framgår det att garantitillägg i bostadstillägget ingår i reducerings- inkomsten till sitt fulla belopp. Den tidigare punkten 7 betecknas punkt 8. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. I paragrafen anges vad som utgör reduceringsinkomst inom regleringen om bostadstillägg i form av bostadstillägg för personer som har hel allmän ålderspension och är eller äldre (jfr 16 §). I första stycket införs en ny punkt 8, av vilken det framgår att garantitillägg i bostadstillägget ingår i reduceringsinkomsten till sitt fulla belopp. Den tidigare punkten 8 betecknas punkt 9. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. I paragrafen regleras de fribelopp som reduceringsinkomsten inom regleringen om bostadstillägg i form av bostadstillägg ska minskas med för personer som inte får sjukersättning eller aktivitetsersättning (jfr 18 §). I ett nytt andra stycke anges att de belopp som anges i första stycket, det vill säga 2,181 prisbasbelopp för den som är ogift och 1,951 prisbasbelopp för den som är gift, ska ökas på visst sätt. Beloppen ska ökas med ett belopp som motsvarar det högsta förmånsbeloppet för garantitillägg i bostadstillägget för det aktuella året (se 102 a kap. 13 §). Med det aktuella året menas det år som bostadstillägget avser. uppgår beloppet till . och följande år räknas beloppet om enligt 102 a kap. 15 § andra stycket och 16 §. Av det nya tredje stycket framgår att i fråga om reduceringsinkomsten enligt 16 § gäller de högre fribeloppen enligt andra stycket endast för personer som är eller äldre och vars reduceringsinkomst innefattar allmän ålderspension. I fråga om reduceringsinkomsten enligt 16 a § gäller de högre fribeloppen samtliga personer. Det kan noteras att fribeloppen även är av betydelse inom ramen för regleringen om särskilt bostadstillägg (se 30 §). Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. I paragrafen anges vilka inkomster som beaktas vid beräkningen av särskilt bostadstillägg. I första stycket införs en ny punkt 4 a, av vilken det framgår att garantitillägg i bostadstillägget beaktas till sitt fulla belopp. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. I avdelning G Bostadsstöd, underavdelning III Bostadstillägg införs ett nytt kapitel, 102 a kap. I det kapitlet finns bestämmelser om rätten till och beräkning av garantitillägg i bostadstillägget. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.1. I paragrafen finns en innehållsförteckning över vilka bestämmelser som återfinns i de olika paragraferna i det nya kapitlet. I paragrafen finns inledande bestämmelser om garantitillägg i bostadstillägget. I första stycket anges den övergripande beskrivningen av förmånen som ett kompletterande bidrag till boendet. Av andra stycket följer att bestämmelserna i 101 och 102 kap. inte gäller för garantitillägg i bostadstillägget. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.1. I paragrafen finns den grundläggande bestämmelsen om vem som har rätt till garantitillägg i bostadstillägget. Sådan rätt har den som har rätt till garantipension och som tar ut allmän ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension. Att personen ska ha rätt till garantipension innebär att han eller hon måste uppfylla villkoren för sådan rätt enligt 66 kap. 2 § när det gäller personer födda eller tidigare eller 67 kap. 2 § när det gäller personer födda eller . Huruvida en person, som ett resultat av inkomstprövningen inom ramen för garantipension, får eller inte får någon garantipension utbetald har ingen betydelse i detta sammanhang. För rätt till garantitillägg i bostadstillägget finns det inte något krav att personen tar ut alla de nämnda formerna av allmän ålderspension som han eller hon har rätt till. Det krävs inte heller att personen tar ut hel sådan pension, utan även ett delvist uttag kan grunda rätt till garantitillägg i bostadstillägget (jfr 4 § om förmånsnivåer för garantitillägg i bostadstillägget). En person som enbart tar ut allmän ålderspension i form av premiepension har inte rätt till garantitillägg i bostadstillägget. Sammantaget innebär regleringen att det måste finnas en beslutad rätt till garantipension för aktuell tidpunkt (jfr dock 56 kap. 4 a §). Det kan noteras att personen även måste ha ett gällande försäkringsskydd för garantitillägg i bostadstillägget för att ha rätt till förmånen (93 kap. 4 § första stycket jämte 4 och 5 kap.). Det innebär bl.a. att personen måste vara bosatt i enligt regleringen i 5 kap. Unionsrätten inom Europeiska unionen eller inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet kan medföra begränsningar i tillämpligheten av dessa bestämmelser. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. I paragrafen regleras på vilka förmånsnivåer garantitillägg i bostadstillägget lämnas. Förmånsnivåerna förhåller sig till i vilken omfattning den försäkrade tar ut allmän ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension : hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Om en person tar ut flera av dessa pensionsförmåner måste pensionsförmånerna alltid tas ut i samma utsträckning (se 56 kap. 11 §, 66 kap. 4 § och 67 kap. 3 §). Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. I paragrafen regleras när garantitillägg i bostadstillägget tidigast kan börja lämnas, vilket är månaden då den försäkrade fyller . Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. I paragrafen regleras den allmänna förmånstiden för garantitillägg i bostadstillägget. Garantitillägg i bostadstillägget lämnas från och med den månad då rätten till förmånen har inträtt, det vill säga den månad då en person som är försäkrad för förmånen uppfyller förutsättningarna i 3 och 5 §§. Förmånen lämnas till och med den månad då rätten till förmånen har upphört, exempelvis om personen är försäkrad för förmånen för att han eller hon har flyttat utomlands (jfr 5 kap. 13 och 14 §§) eller om personen inte längre tar ut allmän ålderspension. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. I paragrafen finns en inledande bestämmelse om det underlag som garantitillägg i bostadstillägget ska beräknas på för försäkrade som är födda eller tidigare. Av bestämmelsen följer att det som avses är årliga inkomster. Med det aktuella året menas det år som garantitillägg i bostadstillägget avser. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3.1. I paragrafen regleras vilka inkomster som ska ingå i beräkningsunderlaget för garantitillägg i bostadstillägget för försäkrade som är födda eller tidigare. Att det handlar om inkomster som garantitillägg i bostadstillägget avser följer av 7 §. Enligt punkt 1 ska i beräkningsunderlaget ingå inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension som den försäkrade har rätt till före sådan minskning av tilläggspensionen som görs enligt 69 kap. 12 § om den försäkrade har rätt till yrkesskadelivränta. Enligt punkt 2 ska i beräkningsunderlaget även ingå sådan allmän obligatorisk ålderspension enligt utländsk lagstiftning som inte är att likställa med garantipension enligt socialförsäkringsbalken. En motsvarande bestämmelse finns inom regleringen om garantipension till personer som är födda eller senare (67 kap. 16 § första stycket andra strecksatsen). Bestämmelserna ska tillämpas på samma sätt (se författningskommentaren till den dåvarande 3 kap. 3 § första stycket andra meningen i den upphävda lagen [1998:702] om garantipension, som innehöll en likalydande avkortningsbestämmelse, prop. 1997/1998:152 s. 151). Av punkt 3 framgår att änkepension ska ingå i beräkningsunderlaget efter sådan minskning av änkepensionen som görs enligt 85 kap. 9 § om den försäkrade har rätt till yrkesskadelivränta såsom efterlevande. Det framgår vidare att bestämmelsen i 85 kap. 10 § om att änkan vid en sådan samordning alltid får behålla ett visst minsta belopp ska tillämpas i detta sammanhang.