prop · H903242 · 2022-05-17 00:00:00 — Trots att det kan finnas vissa praktiska utmaningar med att upprätthålla ett sådant förbud anser regeringen därför, i likhet med bl.a. , att hänvisningen till radio- och tv-lagen bör utgå från 15 kap. 6 § spellagen. Förbudet mot reklam för olicensierat spel bör omfatta reklam som tillhandahålls av leverantörer av videodelningsplattformar I samband med genomförandet av ändringsdirektivet beslutades att regler- na i svensk rätt om produktplacering, sponsring och reklam så långt det var möjligt skulle utvidgas till att även omfatta videodelningsplattformar (prop. 2019/20:168 s. 119–126). Begreppet videodelningsplattform defi- nieras i radio- och tv-lagen som en tjänst där tjänsten eller en väsentlig funktion i den som huvudsakligt syfte har att, med hjälp av elektroniska kommunikationsnät i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålla allmänheten användargenererade videor eller tv-program som leverantören av tjänsten organiserar men inte har redaktionellt ansvar för (3 kap. 1 § 23 i lagen). Det finns flera fördelar med att ha samma krav för videodelningsplattformar som för tv-sändningar och beställ-tv. Ur titta- rens perspektiv är det rimligt att samma regelverk gäller oavsett var ett tv- program eller en video tillhandahålls någonstans. Det är också svårt att hävda att vikten av konsumentskydd är mindre när t.ex. reklam tillhanda- hålls på en videodelningsplattform än när den tillhandahålls i något annat medium. Även med beaktande av annonsörernas och mediemarknadens perspektiv är det ur konkurrenssynpunkt viktigt att villkoren inte skiljer sig åt beroende på var meddelandena finns (prop. 2019/20:168 s. 122). Förbudet mot reklam för olicensierat spel i 15 kap. 6 § spellagen gäller endast för de i paragrafen utpekade medieformerna, och därmed inte för videodelningsplattformar. I vissa fall kan visserligen spellagens bestäm- melser om främjande av olovligt spel vara tillämpliga vid reklam för olov- ligt spel i videodelningsplattformar. Detta är dock ingen skillnad jämfört med sådan reklam i tv-sändningar, beställ-tv, sökbar text-tv och ljudradio- sändningar, där det trots detta har ansetts befogat att komplettera reglerna om främjande med en specifik förbudsregel. Mot den bakgrunden delar regeringen, i likhet med bl.a. , utredningens bedömning att befintliga regler i spellagen inte är tillräckliga för att säkerställa att en videodelningsplattform inte kan tillhandahålla reklam för olovligt spel. Även videodelningsplattformsleverantörer bör därför inkluderas i förbudet mot reklam för olicensierat spel. För att regleringen inte ska strida mot ansvarsfriheten i lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster (e- handelslagen), som genomför och rådets direktiv /31/EG av om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (e-handelsdirektivet), bör spellagens förbud när det gäller videodelningsplattformar begränsas till sådan reklam som tillhandahålls av plattformsleverantören före, under eller efter användargenererade vide- or eller tv-program (prop. 2019/20:168 s. 113 och 114). Reklam i den an- vändargenererade videon eller tv-programmet, dvs. reklam som platt- formsleverantören inte kan styra över, kommer således inte att omfattas av förbudet för leverantören av videoplattformen. Den praktiska tillämpningen av det utvidgade förbudet Regeringen konstaterar att det aktuella förslaget endast omfattar en juste- ring av den nuvarande bestämmelsen i 15 kap. 6 § spellagen. Förslaget av- ser inte att påverka de frågor som (Patent- och mark- nadsdomstolen) efterfrågar förtydliganden kring. Förslaget påverkar alltså inte ansvaret för tillsyn, kopplingen till sanktionsbestämmelserna i mark- nadsföringslagen eller innebörden av begreppet reklam för spel. Utred- ningens förslag innebär inte heller någon utvidgning av 15 kap. 4 § spel- lagen om vilken marknadsföring som ska anses som otillbörlig till att gälla även det aktuella förbudet mot reklam. När det gäller bl.a. påpekandet från (Patent- och marknadsöverdomstolen) om att även ur- 2021/22:242 sprungslandsprincipen kan komma att bli gällande i vissa fall när hänvis- ningen till radio- och tv-lagen tas bort, konstaterar regeringen att sådana gränsdragningsfrågor lämpar sig bäst för att utvecklas närmare i rätts- praxis. Förslaget medför en ändring i 15 kap. 6 § första stycket spellagen och in- förandet av 15 kap. 6 § andra stycket samma lag. 7Åtgärder för att minska skadeverkningar av spel 7.1Behov av ytterligare åtgärder Regeringens bedömning: Det behövs fler åtgärder för att minska skadeverkningarna av spel. Det behövs inga ändringar i sekretessregleringen för att möjliggöra tillsyn av förbudet mot att skicka direktreklam till avstängda spelare enligt spellagen. Betänkandets bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna delar utredning- Det gäller bl.a. , , , , (medicinska fakulteten), Miljonlotteriet, , Pensionärer- nas riksorganisation, , Region (Bero- endecentrum ), SKPF Pensionärerna, riksför- bund, , , dövas riksför- bund, , och Yrkesföre- ningen för budget- och skuldrådgivare i . Flera av dessa instämmer i att Spelinspektionen bör fortsätta arbetet med att skapa ökad tydlighet avseende omsorgsplikten. Stödlinjen anser att spelbolag inom ramen för omsorgsplikten bör erbju- da ett kunskapstest med inriktning mot hur spelprodukten fungerar avseen- de exempelvis sannolikhet för vinst på och risker med spelet på kort sikt. , kommun och univer- sitet () efterfrågar vissa justeringar av självavstängningsregistret . föreslår vi- dare att åldersgränsen på kommersiellt onlinespel och värdeautomater ska vara . Enligt myndigheten bör även en statligt administrerad portal införas för ett gemensamt insats- och förlusttak för samtliga licensierade bolag. anser att allt licensierat spel bör omfattas av insättnings- eller förlustgränser och att dessa gränser bör vara personliga. Bland annat , Paf Consulting Abp, (Sper), Spelinspektionen och (Mottagning för spelberoende och skärmhälsa) anser att regleringen kring snabblån och kreditprövningen bör ses över för att komma till rätta med de negativa konsekvenserna som ett överdrivet spelande medför. ska spel anser att arbetet med omsorgsplikten bör utvärderas regelbundet i gemensamma forum, där både spelbolag och övriga intressenter såsom for- skare ges möjlighet att delta. Enligt bolaget bör spellagen även ändras så att vadhållning på utfallet i ett lotteri inte heller är tillåtet på utfallet i ut- kommun påpekar att det finns ett behov av återkommande och strukturerat kunskapsstöd från Spelinspektionen för kommunernas ansvar anser att Spelinspektionen bör ges i uppdrag att se över licensgivningen för spel på värdeautomater på andra platser än ett kasino samt landbaserat kommersiellt spel. Enligt bolaget är dagens modell administrativt betungande för såväl bolaget som Spelinspektionen. Aktiebolaget trav och galopp (ATG) anser att ett sådant uppdrag även bör omfatta utformningen av lämplighetsprövningen av ombud. att fler aktörer än staten skulle kunna anförtros att anordna spel på värde- automater och ifrågasätter den nuvarande kopplingen mellan sådant spel och serveringstillstånd enligt alkohollagen. Enligt fungerar tillsynen av förbudet mot att skicka direktreklam till avstängda spelare numera på ett ändamålsenligt sätt, var- för det saknas behov av ytterligare ändringar än de som Spelinspektionen Skälen för regeringens bedömning Det behövs fler åtgärder för att minska skadeverkningarna av spel Utredningen konstaterar att flera olika aktörer, bl.a. spelberoendeförening- ar, forskare och myndigheter, efterfrågar åtgärder för att stärka de konsu- mentskyddande bestämmelserna i spellagen. Regeringen delar, i likhet med majoriteten av remissinstanserna, utredningens bedömning att det be- hövs fler åtgärder för att minska skadeverkningarna av spel. Utredningen konstaterar i detta sammanhang att ett stort problem när det gäller spelberoende är de ekonomiska svårigheter som den drabbade kan hamna i genom överdrivet spelande. Enligt 14 kap. 1 § spellagen ska en licenshavare säkerställa att sociala och hälsomässiga hänsyn iakttas i spel- verksamheten för att skydda spelare mot överdrivet spelande och hjälpa dem att minska sitt spelande när det finns anledning till det (den s.k. om- I omsorgsplikten ingår att motverka överdrivet spelande ge- nom fortlöpande kontroll av spelbeteende. Licenshavare ska i en hand- lingsplan redovisa hur omsorgsplikten ska fullgöras. ar till att skydda spelarnas liv, hälsa och ekonomi samt indirekt även de anhöriga till spelarna (prop. 2017/18:220 s. 149). Av 14 kap. 8 § spellagen framgår vidare att det inte är tillåtet för en licenshavare eller ett spelombud att erbjuda eller lämna kredit för insatser i spelet. myndigat Spelinspektionen att meddela föreskrifter om handlingsplanen och vilka åtgärder licenshavaren behöver vidta för att uppfylla kraven i 14 kap. 1 § spellagen (21 kap. 13 § 1 spellagen och 16 kap. 10 § spelför- Utredningen bedömer att omsorgsplikten är en av de viktigaste bestäm- melserna för att minska skadeverkningarna från spel, men konstaterar sam- tidigt att den sannolikt är en av de bestämmelser i spellagen som medför störst utmaningar i tillämpningen. Enligt utredningen bör Spelinspektion- 2021/22:242 en därför fortsätta sitt arbete med att skapa ökad tydlighet avseende vad som krävs av licenshavarna vid tillämpning av omsorgsplikten. Regering- en delar utredningens bedömning i denna del, och konstaterar att Spelinspektionen har tagit fram en vägledning om omsorgsplikten i syfte att ge stöd till licenshavarna vid genomförandet av bestämmelsen. Vägledningen har tagits fram i samråd med bl.a. spelbranschen, Folkhälso- myndigheten och organisationer som erbjuder stöd till spelare och anhöri- ga. Vägledningen är inte uttömmande, utan ska ses som ett stöd i det konti- nuerliga arbetet med omsorgsplikten. Flera remissinstanser, däribland Spelinspektionen, Sper och (Mottagning för spelberoende och skärmhälsa), anser att regleringen kring snabblån och kreditprövningen bör ses över för att komma till rätta med de negativa konsekvenserna som ett överdrivet spel- ande medför. Regeringen delar denna bedömning. En utredning har till- satts i syfte att motverka riskfylld kreditgivning och överskuldsättning (dir. 2021:108). Utredningen ska bl.a. överväga och, om inte starka skäl talar emot det, föreslå ett system för skuldregister. Utredningen ska också överväga och vid behov föreslå åtgärder för att förhindra att förbud mot att erbjuda spel på kredit kan kringgås genom att erbjuda betalningslös- ningar från en tredje part. Uppdraget ska redovisas . lämnar i sitt betänkande En gemensam ange- lägenhet några rekommendationer som berör spel om pengar. Kommis- sionen rekommenderar, som bl.a. och förespråkar, att ett förslag om en statligt administrerad spelportal, med särskilda öppettider och insats- och förlusttak, bör utarbetas (SOU 2020:46 vol. 819–822). vill utöver det även se en högre åldersgräns för spel på kommersiellt onlinespel och värdeautomater. Regeringen konstaterar att betänkande inte innehåller några sådana förslag. Jämlikhetskommission- ens rekommendationer om spelansvarsåtgärder har vidare fått omfattande kritik från berörda remissinstanser. Mot denna bakgrund bedömer rege- ringen att det saknas anledning att införa några sådana begränsningar. Ut- redningens förslag omfattar inte heller i övrigt sådana frågor som bl.a. kommun och efterfrågar. När det gäller kommuns, Region (), universitets () och Stödlinjens frågor om bl.a. omsorgsplikten och justeringar av självav- stängningsregistret är detta frågor som redan faller inom Spel- inspektionens ansvarsområde. Spelinspektionen har vidare för tillfället i uppdrag att bl.a. följa upp och analysera hur bl.a. spelformer, tillgänglig- heten till spel och spelandet utvecklas samt föreslå åtgärder för att stärka konsumentskyddet på spelmarknaden i syfte att motverka folkhälsoproblem (Fi2021/03520). Uppdraget ska slutredo- visas . Det saknas skäl att ge Spel- inspektionen ytterligare uppdrag i detta syfte. Regleringen av spel på värdeautomater Enligt 5 kap. 1 § spellagen får licens för statligt spel ges bl.a. för att till- handahålla spel på värdeautomater. Av 5 kap. 2 § samma lag framgår att sådan licens endast får ges till ett direkt eller indirekt helägt statligt aktie- Licens att tillhandahålla spel på en värdeautomat på andra platser Prop. 2021/22:242 än på ett kasino får vidare enligt 5 kap. 7 § samma lag ges endast om vissa villkor är uppfyllda. Ett av villkoren är att spelet ska tillhandahållas i sam- band med hotell- och restaurangverksamhet, om det för rörelsen finns ser- veringstillstånd enligt alkohollagen, eller i samband med bingo. Ett ytterli- gare villkor är att det ska råda god ordning på den plats där spelet ska be- drivas. Innan en ansökan om licens att tillhandahålla spel på värdeautomat- er på andra platser än på ett kasino beviljas, ska enligt 3 kap. 11 § spelför- ordningen den kommun där spelet ska tillhandahållas ges tillfälle att yttra sig över ansökan. Det har ifrågasatts om kopplingen mellan spel på värdeautomater och serveringstillstånd enligt alkohollagen bör finnas kvar. Om värdeautomat- erna i stället skulle placeras i särskilda spelhallar blir dock automatspelet huvudsyftet med verksamheten. Regeringen anser därför, i motsats till Visita, att det är tveksamt om detta skulle leda till ett minskat problemspel- ande. Mot bakgrund av syftet att skydda konsumenterna från riskerna med spel på värdeautomater, som anses tillhöra en av de mest riskfyllda spelfor- merna på spelmarknaden, anser regeringen att det inte heller är lämpligt att tillåta fler aktörer än staten att anordna spel på värdeautomater. Spelin- spektionen har dock framhållit att dagens modell för licensgivning är onö- digt administrativt betungande. Enligt myndigheten skulle en ändrad mo- dell frigöra resurser. Även menar att modellen för licensgiv- ning skulle kunna göras mer effektiv utan att ge avkall på säkerhet eller spelansvar. Regeringen delar bedömningen att det finns skäl att se över modellen för licensgivning. Spelinspektionen har dock redan påbörjat ett arbete med att se över dessa frågor. Det saknas därför anledning att ge myndigheten ett särskilt uppdrag. Regeringen anser inte heller att det finns skäl att närmare utreda lämplighetsprövningen av ombud, vilket ATG efterfrågar. Det behövs inga ändringar i sekretessregleringen för att möjliggöra har det primära tillsynsansvaret över förbudet mot direktreklam till avstängda spelare i 15 kap. 2 § spellagen. Efter omregle- ringen fanns det inledningsvis vissa problem för myndigheten att bedriva denna tillsyn eftersom myndigheten inte har tillgång till självavstäng- ningsregistret. Inledningsvis var det inte heller möjligt för avstängda per- soner att göra utdrag från registret som utvisade datum för avstängning. Spelinspektionen har numera genomfört förändringar i registret, vilket innebär att avstängda personer kan göra ett utdrag som visar historiken kring avstängningen. Regeringen delar, i likhet med bl.a. Konsumentverk- et, utredningens bedömning att de förändringar som gjorts i registret är tillräckliga för att myndigheten ska kunna bedriva en effektiv tillsyn av 15 kap. 2 § spellagen. Några förändringar i sekretessregleringen bedöms därför inte längre vara nödvändiga. Regeringens bedömning: Spelinspektionen bör inte ges i uppdrag att i samråd med utarbeta en modell för riskklassifi- cering av olika spelformer. Betänkandets förslag överensstämmer inte med regeringens bedöm- ning. I betänkandet föreslås att Spelinspektionen ska ges i uppdrag att i samråd med utarbeta en modell för riskklassifice- ring av olika spelformer. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Det gäller bl.a. Aktiebolaget och Galopp, , , kom- mun, (medicinska fakulteten), Miljonlotteriet, , , , (Vuxenpsykiatrimottagningen för spelberoende i ), SKPF Pensionärerna, , Spelbranschens riksor- ganisation, , Statskontoret, , , , Svenska Handbollförbun- det, , , , bingoarrangörers centralorganisation, döv- as riksförbund, kommuner och regioner, riksidrottsför- bund, , (Mottagning för spelberoende och skärmhälsa) och i . Riskklassificering bedöms kunna öka transparensen och fungera som ett underlag för framtida regleringar. AB anser att spelregleringen bör ses över i sin helhet utifrån en riskklassificeringsmodell. Flera remissinstanser, bl.a. Folkhälsomyndig- heten, , , Region (Bero- endecentrum ), och anser att syf- tet med uppdraget behöver förtydligas och att förslaget behöver analyseras ur fler perspektiv för att bl.a. kunna bedöma hur en riskklassificering skulle påverka konkurrensen på spelmarknaden. Flera remissinstanser avstyrker förslaget. Det gäller bl.a. Centralförbun- det för alkohol och narkotikaupplysning, , Leo- vegas AB, kommun, Region (Folkhälso- och statistik- enheten och Beroendekliniken i ), och . Enligt Spelinspektionen är det oklart för vilket ändamål en riskklassificeringsmodell ska tas fram och hur den ska förhålla sig till den riskhänsyn som tas vid bl.a. prioriteringar av till- synsinsatser. förordar en mer generell och sammanhållen reglering för olika spel om pengar, i stället för att särreglera endast vissa spel med högst risk. för onlinespel anser att den främ- sta metoden för att förebygga och motverka spelmissbruk är att riskklassi- ficera spelare snarare än spel. Föreningen menar att en riskklassificering som ålägger onlinekasino ytterligare restriktioner kommer påverka kanali- seringen negativt. Paf Consulting Abp (Paf) bedömer att förslaget inte är ändamålsenligt, dels med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen som innebär att en reglering snabbt riskerar bli obsolet, dels med hänsyn till att produktgrupper såsom en spelkategori omfattar en mängd olika spel. Enligt finns det en risk för att förslaget medför att fokus på individuella bedömningar hamnar i bakgrunden och att det leder till strikt- are reglering för olika spelformer än vad de faktiska riskerna motiverar. anser att effekterna av befintliga krav bör utvärderas innan ytterligare klassificeringar införs. (Institu- tionen för folkhälsovetenskap) menar att syftet med förslaget är otydligt och påpekar att det finns vetenskapliga studier kring olika spel- formers risknivå för utvecklande av spelproblem utifrån spelens uppbygg- nad och egenskaper. Skälen för regeringens bedömning: Allt spel om pengar är förenat med en risk för utvecklande av spelproblem, men vissa spelformer är mer riskfyllda än andra. Majoriteten av spellagens bestämmelser gäller för allt spel, oavsett risknivå. I spellagen finns dock bestämmelser som gör det möjligt att beakta ett spels risknivå. En sådan avvägning gjordes även vid framtagandet av förordningen om tillfälliga spelansvarsåtgärder med an- ledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Förordningen, som upp- hörde att gälla , innehöll bestämmelser som särskilt tog sikte på värdeautomatspel och kommersiellt onlinespel. Regeringen har vidare med stöd av bestämmelserna i 21 kap. spellagen bemyndigat Spelinspektionen att meddela föreskrifter om krav på spelansvarsåtgärder och andra krav för spels bedrivande (se t.ex. bestämmelserna i 11 kap. spelförordningen). Även Spelinspektionen har beaktat skillnaderna mellan olika spelformers risknivå i myndighetens föreskrifter. har regeringens uppdrag att stödja ett effektivt och kunskapsbaserat förebyggande arbete för att minska skadeverkningar- na av överdrivet spelande. Myndigheten har bl.a. tagit fram ett faktablad med en redogörelse för hur myndigheten mäter hur riskfyllt ett spel är (Vad gör spel riskfyllt?, 2016). För att avgöra hur riskfyllt ett spel är väger myn- digheten samman sju faktorer och poängsätter dem. Faktorer som beaktas är bl.a. spelets hastighet, insatsmöjligheter, ljud- och ljuseffekter, tillgäng- lighet, återbetalningsintervall och kontinuitet. Ju högre poäng ett spel får, desto större risk för spelproblem anses spelet medföra. Enligt Spelmark- nadsutredningen har det dock passerat så pass sedan dessa kriterier fastställdes, varför det skulle vara värdefullt att på myndighetsnivå ta fram en ny enhetlig modell för riskklassificering av spel. Utredningen menar att en sådan modell skulle kunna användas för att riskklassificera de olika spelformer som erbjuds på den svenska spelmarknaden. Spelens olika risknivåer beror till stor del på respektive spels uppbygg- nad och egenskaper. En modell för riskklassificering skulle, som utred- ningen och majoriteten av remissinstanserna menar, kunna öka transparen- sen och fungera som ett kunskapsunderlag för framtida regleringar på spel- området. Regeringen delar bedömningen att det vore eftersträvansvärt att på förhand kunna avgöra vilka spelformer som är mest riskabla. Det är dock problematiskt att göra sådana bedömningar, som dessutom ändras . Spellagen är en ramlag som ger utrymme att anpassa regelverket utifrån nya företeelser. Nya spel tillkommer och spelen utvecklas ständigt, som befintliga spel förändras och nya kanaler för speldistribu- tion tas i bruk. Även sådana nya spel omfattas av spellagens tillämpnings- område och det är viktigt att staten löpande har kunskap om och kontroll över spelutbudet. Vid omregleringen av spelmarknaden bedömdes det vara svårt att på ett långsiktigt hållbart sätt dela in spelformerna i mer eller min- dre riskabla spel och låta detta ensamt vara styrande för regleringens ut- 2021/22:242 formning (prop. 2017/18:220 s. 99 och 100). Det saknas anledning att nu göra en annan bedömning. Riskfaktorer ändras vidare och påverkas bl.a. av hur utbudet på spelmarknaden ser ut. Det kommer alltså även fortsättningsvis alltid behö- va göras en riskbedömning utifrån aktuell kunskap och forskning i varje enskilt fall vid utarbetande av lagar och föreskrifter. Det är därmed, som bl.a. Spelinspektionen och (hälsovetenskap) påpekar, oklart för vilket ändamål en riskklassificerings- modell ska tas fram. Även remissinstanser som är positiva till en sådan modell, bl.a. och Region (Beroendecen- trum ), menar att syftet i vissa avseenden är oklart. En riskklassi- ficeringsmodell riskerar dessutom, som bl.a. Paf påpekar, att snabbt bli inaktuell. Regeringen bedömer därför, i likhet med bl.a. , att det saknas behov av att ge Spelinspektionen i uppdrag att ta fram en riskklassificeringsmodell. Mot denna bakgrund är det inte heller aktuellt att, som efterfrågar, se över spelregleringen utifrån en riskklassificeringsmodell. Begränsning av marknadsföringen av vissa Regeringens bedömning: Det bör inte införas ett förbud mot reklam för riskfyllda spelformer via vissa plattformar . Betänkandets förslag överensstämmer inte med regeringens bedöm- I betänkandet föreslås ett förbud mot reklam för spel på värdeauto- mater, landbaserat kasinospel och kommersiellt onlinespel via tv-sänd- ningar, beställ-tv, sökbar text-tv, ljudradiosändningar, beställradio och videodelningsplattformar kl. 06.00–21.00. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Det gäller bl.a. AB , (medicinska fakulteten), , Pensionärernas riksorganisa- tion, , SKPF Pensionärerna, riksorganisation, , (Institutionen för folkhälsovetenskap), , bingoar- rangörers centralorganisation, , Synskadades riksförbund och (Mottagning för spelberoende och skärmhälsa). anser att begränsningen ökar konsu- mentskyddet genom att minska exponeringen av marknadsföring av vissa spelformer för konsumenter i allmänhet och med specifikt sikte på att skydda särskilt sårbara konsumenter. Myndigheten anser att detta väger tyngre än spelbranschens möjligheter att marknadsföra sig. Några remissinstanser, bl.a. , , Kungs- backa kommun, kommun, kommun, Skiftet, , Stödlinjen och , vill begränsa marknadsföringen ytterligare.