prop · H903228 · 2022-04-19 00:00:00 — Förslagets konsekvenser för dem som har reseavdrag beror även på den enskildes marginalskatt. Nuvarande reseavdrag innebär en större skattelättnad ju högre individens marginalskatt är. Detta beror på att avdrag gör att den skattskyldiges underlag för inkomstskatt minskar. Ett avdrag på innebär därmed en skattelättnad på för den i marginalskatt men för den i marginalskatt. Med den föreslagna skattereduktionen blir skattelättnaden oberoende av individens inkomst och marginalskatt. Detta innebär att individer med hög marginalskatt, i fler fall än individer med låg marginalskatt, förlorar på att reseavdraget ersätts med en skattereduktion (se även avsnitt 11.8). För gjorde ca 873 000 skattskyldiga reseavdrag i inkomstslaget tjänst. Det genomsnittliga avdragsbeloppet var ca och den genomsnittliga skattelättnaden ca per person. Den föreslagna skattereduktionen uppskattas 2023 omfatta ca 1 160 000 personer och i genomsnitt uppgå till ca per person och år. Ett större antal personer uppskattas därmed omfattas av de nya reglerna men med en i genomsnitt mindre skattelättnad jämfört med i dagens reseavdrag. I figur 11.1 visas storleken på skattelättnaden med den föreslagna utformningen av skattereduktionen vid olika avstånd mellan bostad och arbetsplats för en person som gör två arbetsresor per dag 2021/22:228 . För personer som inte omfattas av den högre avståndsgränsen för arbetsresande i storstadsregioner är skattereduktionen noll (heldragen linje i figuren). Den övre avståndsgränsen innebär att avstånd över denna gräns inte har någon effekt på skattereduktionens storlek. Skattereduktionen är därmed begränsad till maximalt per person och år. För arbetsresande som berörs av den högre avståndsgränsen (streckad linje i figuren) uppgår skattereduktionen till noll om avståndet understiger . För individer vars reseavstånd överstiger den högre avståndsgränsen är skattereduktionen lägre än för individer i övriga landet med samma reseavstånd. Det betyder att högsta skattereduktion är för dem som berörs av den högre avståndsgränsen. Antalet personer som gör arbetsresor som överstiger inom storstadsregionerna och därmed kan beröras av den högre avståndsgränsen som gäller vid resor i dessa regioner uppskattas vara ca 400 000. Figur 11.1 Skattereduktion vid arbetsresor, avstånd 0–enkel väg 0 5 10 15 20 25 30 35 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 95 100 Anm.: Arbetsresande med och två resor per resdag. För att ge en övergripande bild av förslagets konsekvenser i förhållande till nuvarande regler, jämförs skattelättnaden av den föreslagna skattereduktionen med skattelättnaden som ges med nuvarande reseavdragsregler. Eftersom storleken på skattelättnaden med nuvarande regler påverkas av den enskildes marginalskatt, beskrivs nedan konsekvenserna för skattskyldiga med en lägre () respektive en högre () marginalskatt. Dessa marginalskatter representerar nivån vid genomsnittlig kommunalskatt och genomsnittlig månadslön, enligt SCB 2020, respektive en månadslön som ligger strax över brytpunkten för statlig inkomstskatt, ca 2022. Som framgår av figur 11.2 är marginalskatten lägre än vid månadslöner , även med den högsta kommunalskattesatsen 2022. Marginalskatter vid olika månadslöner och olika Lägsta kommunalskatt (28,) (32,) Högsta kommunalskatt (35,) Anm.: Marginalskatten är beräknad enligt gällande regler vid en inkomstökning på för en person som endast har arbetsinkomster och inte har fyllt . Källa: egna beräkningar. Arbetsresande med egen bil Enligt nuvarande regler gäller vissa krav för avdragsrätt för arbetsresor med egen bil. Det krävs att avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är och att den skattskyldige genom att använda egen bil i stället för allmänna transportmedel regelmässigt gör en tidsvinst på sammanlagt minst eller att allmänna transportmedel saknas. För arbetsresor med egen bil är avdragsbeloppet schablonmässigt fastställt till per kilometer. Det skattemässiga värdet av avdraget per kilometer är vid den lägre respektive den högre marginalskatten ca 59 respektive . Endast kostnader för arbetsresor till den del som under beskattningsåret sammanlagt överstiger får dras av. Antalet personer som gör avdrag för arbetsresor med bil, liksom antalet resor och avstånd, är osäkert då färdmedel inte anges i inkomstdeklarationen. I Trafikanalys Resvaneundersökning är det ca 850 000 personer som uppger att de räknar med att göra avdrag för arbetsresor med bil. I betänkande bedömdes att av reseavdragen avser resor med bil, vilket skulle motsvara drygt 785 000 personer 2019. För personer som gör avdrag för bilresor enligt nuvarande regler och har innebär förslaget generellt en mindre skattelättnad oavsett avstånd. För personer som omfattas av den nedre avståndsgränsen samt har den lägre marginalskatten innebär förslaget att skattelättnaden för resor minskar med ca jämfört med vid ett avstånd (se tabell 11.2). Vid ett avstånd på minskar skattelättnaden med ca . som berörs av den högre avståndsgränsen blir skattelättnaden ca 2021/22:228 4 300 kronor lägre vid jämfört med nuvarande regler. De största skillnaderna i skatteeffekt mellan den föreslagna skattereduktionen och nuvarande reseavdrag uppstår för personer som gör avdrag för bilresor, har hög inkomst (och därmed hög marginalskatt) och långa reseavstånd. Den som har rätt till reseavdrag för bilresor och arbetspendlar enkel väg med bil , kan göra avdrag på med nuvarande regler. Med i marginalskatt blir skattelättnaden nästan . Eftersom den föreslagna skattereduktionen blir högst minskar skattelättnaden för denna person med ca . Antalet personer som uppskattas få en sådan stor minskning av skattelättnaden är relativt begränsat. uppskattas ca 26 000 personer ha gjort reseavdrag på . Av dessa hade ca 7 000 personer en sådan inkomstnivå att de betalade statlig inkomstskatt och därmed en högre marginalskatt. Tabell 11.2 Skattelättnad med föreslagen skattereduktion och med dagens reseavdrag, olika avstånd enkel väg, (6 300) (8 400) (10 500) (10 500) (10 500) Anm.: två arbetsresor per resdag. Den föreslagna högre avståndsgränsen för storstadsregionerna bedöms påverka mycket få individer som har reseavstånd längre än . Skattereduktionsbeloppen vid dessa avstånd anges därför inom parentes i tabellen. Källa: egna beräkningar. För personer som har , omfattas av den ordinarie nedre avståndsgränsen och har den lägre marginalskatten innebär förslaget en något högre skattelättnad jämfört med , upp till avstånd på knappt (se tabell 11.3). För dem som berörs av den högre avståndsgränsen blir skattelättnaden däremot lägre jämfört med enligt nuvarande regler. Tabell 11.3 Skattelättnad med föreslagen skattereduktion och med dagens reseavdrag, olika avstånd enkel väg, (4 500) (6 000) (7 500) (7 500) (7 500) Anm.: två arbetsresor per resdag. Den föreslagna högre avståndsgränsen för storstadsregionerna bedöms påverka mycket få individer som har reseavstånd längre än . Skattereduktionsbeloppen vid dessa avstånd anges därför inom parentes i tabellen. Källa: egna beräkningar. För personer som har och omfattas av den ordinarie nedre avståndsgränsen samt har den lägre marginalskatten innebär förslaget en högre skattelättnad för resor jämfört med , upp till avstånd . För dem som berörs av den högre avståndsgränsen blir skattelättnaden högre jämfört med enligt nuvarande regler på avstånd upp till knappt . Enligt dagens regler ska skäliga utgifter för arbetsresor med kollektivtrafik dras av till den del som överstiger . Utgifterna ska beräknas med utgångpunkt i det billigaste biljettalternativet och den resulterande skattelättnaden beror på den skattskyldiges marginalskatt. Den föreslagna skattereduktionen kommer däremot att beräknas på samma sätt för kollektivtrafikresenärer som för bilister. Antalet personer som gör avdrag för arbetsresor med kollektivtrafik uppskattas i betänkandet uppgå till ca 90 000, eller av antalet reseavdrag. Enligt Trafikanalys (PM 2020:6) uppgår antalet personer som gör arbetsresor med kollektivtrafik överstigande till ca 320 000. Även om en del av dessa personer reser i storstadsregioner och därmed omfattas av den högre avståndsgränsen bedöms antalet personer som reser kollektivt som kan få skattelättnad för sina arbetsresor öka med förslaget. Biljettpriserna för kollektivtrafik skiljer sig åt både i olika delar av landet och beroende på vilket färdmedel som används, vilket innebär att även reseavdraget och den resulterande skattelättnaden enligt dagens regler gör 2021/22:228 det. Av den sammanställning som gjordes i betänkande (tabell 5 i bilaga 2) framgår att kostnaden för kollektivtrafik, för resor , typiskt sett uppgick till . För längre resor kan exempelvis ett årskort för tågresor med SJ kosta från . Inom de tre storstadsregionerna är kostnaden för ett årskort inom kollektivtrafiken ungefär 10 000 till . Tabell 11.4 Skattelättnad med föreslagen skattereduktion och med dagens reseavdrag, kollektivt resande, olika avstånd och årskostnader, (8 400) (8 400) (10 500) (10 500) (10 500) Anm.: två arbetsresor per resdag. Den föreslagna högre avståndsgränsen för storstadsregionerna bedöms påverka mycket få individer som har reseavstånd längre än . Skattereduktionsbeloppen vid dessa avstånd anges därför inom parentes i tabellen. Källa: egna beräkningar. Av tabell 11.4 framgår att den föreslagna skattereduktionen i de flesta fall ger en större skattelättnad för kollektivtrafikresande jämfört med dagens reseavdrag. Undantaget är framför allt för personer som har förhållandevis höga kostnader och en högre marginalskatt. I några fall kan den föreslagna skattereduktionen komma att överstiga biljettkostnaden för resorna. Sådan överkompensation kan uppstå för långa resor som görs med regional kollektivtrafik. Trafikanalys anser att det noga bör övervägas om nivåerna på överkompensation av exempelvis elbil och viss kollektivtrafik är rimliga. Skattereduktionen för arbetsresor föreslås vara färdmedelsneutral, en avvägning måste således göras mellan risken för överkompensation för exempelvis kollektivtrafik i förhållande till minskad skattelättnad för bilresor. Med den föreslagna utformningen bedöms risken för överkompensation av kollektivtrafikresande vara förhållandevis begränsad. Arbetsresande som samåker i bil Vid samåkning flera personer med bil gäller enligt dagens regler att schablonavdraget för bil ska fördelas mellan de samåkande. Passageraren har avdragsrätt för sin kostnad, vilket reducerar bilförarens avdrag. Med en färdmedelsneutral skattereduktion får däremot både bilförare och passagerare rätt till den avståndsbaserade skattereduktionen. I betänkandet bedöms att antalet skattskyldiga som samåker mellan bostad och arbetsplats sannolikt är relativt begränsat. Trafikanalys (PM 2020:6) uppskattar att samåkning sker vid ungefär var nionde bilresa och är vanligare vid längre resor jämfört med kortare. Förslaget leder till en större skattelättnad, jämfört med dagens regler, för två samåkande bilister som inte omfattas av den högre avståndsgränsen upp till avstånd på knappt vid den lägre marginalskatten och (vid den högre marginalskatten, allt annat lika, upp till avstånd ). Detta är ett resultat av att skattelättnaden för samtliga skattskyldiga ges baserat på avståndet mellan respektive skattskyldiges bostad och arbetsplats, i stället för den faktiska utgiften för resan. Att den sammanlagda skattereduktionen skulle överstiga de faktiska utgifterna för resorna vid samåkning bedöms ske i mycket begränsad omfattning både vad gäller antal skattskyldiga som berörs och belopp. Enligt nuvarande regler ges reseavdrag för resor med förmånsbil med ett schablonbelopp på per kilometer för dieseldrivna fordon och per kilometer för fordon som drivs med andra drivmedel (bensin, el, fordonsgas, etanol etc.), under förutsättning att den skattskyldige uppfyller de krav som finns för att få göra bilavdrag. Avdraget vid resor med förmånsbil beräknas alltså med ett lägre schablonbelopp än det som används för resor med egen bil, vilket motiveras av att kostnaden för sådana resor i praktiken begränsas till det förbrukade bränslet. Det skattemässiga värdet av avdraget per kilometer är vid låg och hög marginalskatt ca 21 respektive för dieseldrivna fordon och ca 30 respektive för fordon med andra drivmedel. Antalet skattskyldiga med förmånsbil 2019 var drygt 290 000, varav ca 40 000 gjorde reseavdrag i inkomstslaget tjänst. Det är dock okänt om avdragen avser resor med förmånsbil eller annat färdmedel. Den föreslagna skattereduktionen är oberoende av vilket färdmedel som används för resorna. Det innebär att skattskyldiga som använder förmånsbil får samma skattereduktion som de som använder egen bil, dvs. per kilometer för avstånd enkel väg som överstiger och upp till och med . Förslaget innebär därmed att skattskyldiga som använder förmånsbil för sina arbetsresor i de flesta fall får en större skattelättnad jämfört med dagens regler. Av tabell 11.5 framgår att skattesänkningen blir större vid innehav av dieseldriven förmånsbil jämfört med bilar som drivs av övriga drivmedel, eftersom schablonbeloppet med nuvarande regler är lägre för diesel än för övriga drivmedel. I ovanliga fall kan skattelättnaden med förslaget öka med ca för innehavare av dieseldriven förmånsbil. Det gäller förmånstagare med låg marginalskatt () och med reseavstånd på 2021/22:228 , enkel väg. Förmånsbilister med elbil påverkas på samma sätt som förmånsbilister med bensinbil. Den föreslagna skattereduktionen kan innebära en viss överkompensation för förmånsbilister med elbil, eftersom kostnaden för förbrukad el kan antas uppgå till per mil vid laddning i hemmet. Tabell 11.5 Skattelättnad vid arbetsresor med förmånsbil med föreslagen skattereduktion och dagens reseavdrag, olika avstånd enkel väg, Kronor per person och år (6 300) (8 400) (10 500) (10 500) (10 500) Anm.: två arbetsresor per resdag. Den föreslagna högre avståndsgränsen för storstadsregionerna bedöms påverka mycket få individer som har reseavstånd längre än . avstånd anges därför inom parentes i tabellen. Källa: egna beräkningar. Arbetsresande med funktionsnedsättning eller sjukdom Dagens regler medger avdrag för bilkostnader, utan krav på avstånd eller tidsvinst, för skattskyldiga som på grund av hög ålder, sjukdom eller funktionsnedsättning måste använda egen bil eller förmånsbil för resor mellan bostad och arbetsplats. Avdrag får också göras för vissa icke- avståndsberoende kostnader, såsom parkering vid arbetsplatsen. Enligt allmänna råd bör avdraget inte över- stiga det dubbla schablonavdraget. Förslaget innebär att skattskyldiga som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning är tvungna att använda egen bil eller förmånsbil i stället för kollektivtrafik kan ges skattereduktion för skäliga utgifter för Skattereduktionen föreslås i denna del uppgå till av underlaget som överstiger under beskattningsåret. dagens regelverk föreslås att eventuella bidrag som t.ex. bilstöd och merkostnadsersättning till personer med funktionsnedsättning ska beaktas vid beräkningen av bilkostnaderna. I bilkostnaderna får även kostnader för parkering vid arbetsplatsen räknas med. De kostnader som kan inkluderas i underlaget för skattereduktionen bedöms därmed motsvara de kostnader som man kan göra avdrag för enligt nuvarande regler. Det betyder att skattelättnaden av förslaget blir ungefär densamma som med nuvarande regler för personer med en marginalskatt på . För personer med en marginalskatt understigande blir skattelättnaden högre än med nuvarande regler. Som framgår av figur 11.2 är marginalskatten eller lägre vid månadslöner på upp till ca . För personer med en marginalskatt blir dock skattelättnaden lägre än med nuvarande regler (se tabell 11.6). I många fall, särskilt i storstadsregioner, kommer det att vara mer förmånligt för personer med funktionsnedsättning och sjukdom att begära skattereduktion för skäliga utgifter än att begära skattereduktion enligt huvudregeln. Antalet personer som kan komma att omfattas av skattereduktionen i denna del är osäkert. Enligt Trafikanalys (PM 2020:5) är antalet förvärvsarbetande med rörelsenedsättning eller allergi som har längre än en mil till arbetet ca 110 000. Av dessa beräknas ca 50 000 göra avdrag för arbetsresor med bil. I betänkande uppskattades, baserat på skattefelskontroller, att antalet skattskyldiga som åberopade sjukdom, ålder eller funktionsnedsättning vid avdrag för arbetsresor var ca 8 000 (se 2019, Avdrag för resor till och från arbetet – En uppföljning av skattefelskontrollen). Osäkerheten bedömdes dock vara mycket stor om hur många de är och hur stora avdrag de gör. Skillnaden i antalet berörda personer mellan kommitténs bedömning och Trafikanalys uppgifter kan bero på att det stora flertalet personer med funktionsnedsättning gör reseavdrag för bilresor enligt ordinarie regler. DHR anser att den föreslagna nya skattereduktionen för skattskyldiga som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning är tvungna att använda egen bil eller förmånsbil i stället för kollektivtrafik kommer att bli mycket krångligare att ansöka om än dagens regler för skatteavdrag som i stora drag är avståndsbaserat. Regeringen bedömer att det kommer vara likande uppgifter som behöver beräknas och lämnas i deklarationen som i dagens system, förslaget bör därmed inte innebära att systemet blir krångligare för målgruppen. DHR anser vidare att det är en stor brist att det inte gjorts någon analys över vilka effekter förslaget får för sysselsättningen för just personer med funktionsnedsättning jämfört med dagens regler om skatteavdrag. Med den föreslagna utformningen kommer merparten av målgruppen att kunna få en liknande skattelättnad som med dagens system. Undantaget är främst personer som har en hög marginalskatt. Sysselsättningen för personer med funktionsnedsättning bedöms därför inte påverkas i någon nämnvärd utsträckning. Att ålder, till skillnad från i nuvarande system, inte föreslås vara en grund för att kunna få skattereduktion baserad på faktiska utgifter bedöms inte få några betydande effekter för enskilda, eftersom enbart en viss ålder inte utgör skäl för avdrag med de verkliga kostnaderna i nuvarande system. Det krävs att den höga åldern medför att personen är tvungen att använda egen bil. I praktiken är det därför ofta någon sjukdom eller nedsatt rörlighet som medför att avdrag kan medges. 2021/22:228 Tabell 11.6 Skattelättnad vid arbetsresor för personer med funktions- nedsättning som hinder för resa med kollektivtrafik med föreslagen skattereduktion och dagens reseavdrag, olika Källa: egna beräkningar. Arbetsresande med andra färdmedel Enligt dagens regler kan skattskyldiga även göra reseavdrag för cykel, moped och motorcykel. Avdrag för cykel får göras med . Avdrag för moped får göras med per kilometer och för motorcykel eller mopedbil med per kilometer. Eftersom det finns en beloppsgräns för reseavdrag på kan sådana avdrag i praktiken oftast bara bli aktuella i kombination med avdrag för resor med andra färdmedel som medför större utgifter, t.ex. kollektivtrafik. Förslaget innebär att även resor med cykel, moped och motorcykel omfattas av den avståndsbaserade och färdmedelsneutrala skattereduktionen. Antalet resor som överstiger som görs med cykel är dock litet (se Trafikanalys PM 2020:6). Även antalet resor med moped och motorcykel kan antas vara litet vid dessa avstånd. För de personer som inte omfattas av den högre avståndsgränsen som gör resor med dessa färdmedel på avstånd som överstiger kommer dock skattelättnaden att öka. Skattereduktionen kan också innebära överkompensation i förhållande till kostnaderna vid resor med cykel och moped. Den som reser med egen båt kan enligt dagens regler göra reseavdrag för faktisk kostnad för drivmedel och båtplats om tidsvinsten jämfört med resa med kollektivtrafik uppgår till minst . Förslaget innebär att även arbetsresor med egen båt omfattas av den avståndsbaserade och färdmedelsneutrala skattereduktionen. Det är okänt hur många som gör reseavdrag för resor med egen båt men det är sannolikt ett begränsat antal. För personer som gör avdrag för resor med egen båt innebär förslaget troligtvis en minskad skattelättnad. Enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag Dagens avdragsregler för arbetsresor tillämpas både för fysiska personers arbetsresor hänförliga till inkomstslaget tjänst och arbetsresor hänförliga till inkomstslaget näringsverksamhet (16 kap. 28 § IL). Reglerna om avdragsrätt i inkomstslaget näringsverksamhet är tillämpliga främst för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. I propositionen föreslås att även arbetsresor från bostad till arbetsplats hänförliga till inkomstslaget näringsverksamhet ska omfattas av skattereduktionen för arbetsresor och att avdraget för dessa arbetsresor avskaffas. Dagens avdrag för arbetsresor behandlas skattemässigt som en kostnad i näringsverksamheten. Avskaffandet av avdraget för arbetsresor i näringsverksamhet medför därmed att det skattepliktiga resultatet i verksamheten ökar. Detta påverkar underlaget för egenavgifter, inkomstskatt och beräkningen av pensionsgrundande och sjukpenninggrundande inkomst. I förhållande till de konsekvenser som beskrivs för enskilda i övrigt tillkommer därmed andra konsekvenser för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag av att dagens reseavdrag avskaffas och ersätts med en skattereduktion. För aktiva näringsidkare som betalar full egenavgift på av underlaget redovisas effekterna av avskaffat avdrag för arbetsresor och införd skattereduktion på inkomstskatt och egenavgifter i tabell 11.7. Den föreslagna skattereduktionen innebär generellt en mindre skattelättnad jämfört med dagens regler. En andel av de ökade egenavgifterna motsvaras dock av ökade förmåner när den pensionsgrundande och sjukpenninggrundande inkomsten ökar. En förutsättning för att ta del av skattereduktionen är att det finns inkomstskatt att reducera under det beskattningsår som resorna har gjorts. Detta är en skillnad mot dagens avdrag där ett eventuellt underskott kan dras av mot framtida överskott. Det finns inga tillgängliga uppgifter över reseavdrag som görs i inkomstslaget näringsverksamhet, eftersom reseavdragen redovisas tillsammans med andra avdrag i inkomstdeklarationen. Det är därför osäkert i vilken omfattning reseavdrag görs i detta inkomstslag och i vilken omfattning de görs i näringsverksamhet med underskott. Antalet som gör reseavdrag enligt nuvarande regler i näringsverksamhet med underskott bedöms dock vara litet. 2021/22:228 Tabell 11.7 Skattelättnad för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med föreslagen skattereduktion och skatte- och avgiftslättnad med dagens reseavdrag, olika avstånd enkel väg, bilresor, (6 300) (8 400) (10 500) (10 500) (10 500) Anm.: två arbetsresor per resdag. I beräkningen av skattelättnaden med nuvarande regler ingår inkomstskatt och egenavgift, hänsyn har tagits till att egenavgiften är avdragsgill i beräkningen av det resultat som ligger till grund för inkomstskatten. Full egenavgift på har antagits. Näringsidkare som fyllt vid beskattningsårets ingång betalar inte full egenavgift, utan endast ålderspensionsavgift på . Näringsidkare som är födda eller tidigare betalar inga egenavgifter. För underla g finns också en generell nedsättning som innebär att egenavgifterna reduceras till Enskilda näringsidkare med driftsställe i vissa delar av kan också omfattas av en regional nedsättning av egenavgifterna. Den föreslagna högre avståndsgränsen för storstadsregionerna bedöms påverka mycket få individer som har reseavstånd längre än . Skattereduktionsbeloppen vid dessa avstånd anges därför inom parentes i tabellen. Källa: egna beräkningar. I betänkande bedöms att ca 20 000 enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag gör reseavdrag i inkomstslaget näringsverksamhet till ett totalt avdragsbelopp på ca . () och Näringslivets skattedelegation (NSD) påpekar att antalet berörda näringsidkare inte är utrett eller analyserat.