prop · H903162 · 2022-03-22 00:00:00 — Paragrafen, som är ny, behandlar en rektors beslut att en elev ska gå om Enligt paragrafens första stycke får rektorn efter samråd och medgivande från en elevs vårdnadshavare besluta att en elev ska gå om en årskurs, om detta med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden i övrigt är lämpligast för eleven. Dessa förutsättningar bör endast kunna anses vara uppfyllda om eleven har betydande svårigheter att uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper eller betygskriterier som minst ska uppfyllas och det kan antas att det skulle hjälpa eleven om han eller hon går om en årskurs. Det bör således i första hand handla om elever som redan ges särskilt stöd och har åtgärdsprogram, men där dessa åtgärder inte Bedömningen ska dessutom vara att elevens individuella förutsättningar att uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper eller Prop. 2021/22:162 betygskriterier som minst ska uppfyllas om eleven får gå om en årskurs. Enligt huvudregeln ska dock eleven, om elevens vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att eleven ska gå om en årskurs, flyttas upp till närmast högre årskurs enligt 4 kap. 4 § skolförordningen (2011:185). Om det finns synnerliga skäl får emellertid rektorn utan vårdnadshavarens medgivande besluta att en elev ska gå om en årskurs. Med synnerliga skäl avses sådana situationer där det framstår som uppenbart att det inte överensstämmer med elevens behov och förutsättningar att flytta upp till närmast högre årskurs eller fortsätta i den årskurs där denne går. Det ska alltså framstå som uppenbart att eleven är i behov av att gå om en årskurs för att kunna tillgodogöra sig undervisningen och uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper eller betygskriterier som minst ska uppfyllas. En rektors beslut om att en elev ska gå om en årskurs är inte bindande för andra skolhuvudmän. Det innebär att om en elev för vilken rektorn fattat ett sådant beslut byter skola så är inte rektorn vid den mottagande skolan bunden av beslutet. Det förutsätts att rektorn vid den mottagande skolan får information om att rektorn vid den tidigare skolan fattat ett sådant beslut. Det får också förutsättas att den mottagande rektorn gör en självständig bedömning huruvida eleven är i behov av att gå om en årskurs eller om de förhållanden som föranlett den tidigare rektorns beslut kan åtgärdas på andra sätt, så som t.ex. särskilt stöd i undervisningen. Enligt 3 kap. 12 j § ska den skolenhet som eleven lämnar till den mottagande skolenheten överlämna sådana uppgifter om eleven som behövs för att underlätta övergången för eleven. Ett beslut om att en elev ska gå om en årskurs får typisk sett anses vara en sådan uppgift. För att säkerställa att rektorn vid den mottagande skolan får del av informationen om att det fattats beslut om att en elev ska gå om en årskurs ska det av det avgångsintyg som enligt 6 kap. 17 § skolförordningen ska utfärdas för eleven framgå att ett sådant beslut fattats. I enlighet med bestämmelserna i förvaltningslagen (2017:900) ska rektorn ge elevens vårdnadshavare tillfälle att yttra sig innan ett beslut om att en elev ska gå om en årskurs fattas. Rektorn har även i övrigt att vid hanteringen av ett sådant ärende att följa de bestämmelser i förvaltningslagen som anges i 29 kap. 10 §. Dessutom ska rektorn, i enlighet med skollagens bestämmelser om hänsyn till barnets bästa, låta eleven själv komma till tals innan ett beslut om att eleven ska gå om en årskurs fattas. Enligt paragrafens andra stycke får rektorn inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 10. 15, 17, 21 och 22 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 2021/22:162 Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 7 kap. 5 §. 4 och 5 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 6 § Undervisningen ska omfatta följande ämnen eller ämnesområden. –hem- och konsumentkunskap, –idrott och hälsa, –naturorienterande ämnen, –samhällsorienterande ämnen, –svenska eller svenska som andraspråk, och –estetisk verksamhet, –vardagsaktiviteter, och Utöver de ämnen och ämnesområden som anges i första stycket ska det som ämne finnas modersmål för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning. Vidare ska det finnas skolans val. Paragrafen behandlar vilka ämnen och ämnesområden som undervisning- en i anpassade ska omfatta. I paragrafens andra stycke tas elevens val samt beskrivningen av dess syfte bort. Övervägandena finns i avsnitt 9. Paragrafens första stycke ändras genom att meningen om den totala undervisningstiden i träningsskolan justeras som en följd av att be- nämningen träningsskolan utmönstras ur skollagen. Avseende den andra ändringen se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Övervägandena finns i avsnitt 7 och 8. 8, 17, 19 och 21 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 7 kap. 5 §. Anpassad grundskola med offentlig huvudman 24–27 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Kommunens organisation av sin anpassade grundskola 28–30 och 31–33 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 34, 35, 37 och 39 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 7 kap. 5 §. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 7 kap. 5 §. 13 a och 14 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 2, 3, 10 och 14 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 18 kap. Allmänna bestämmelser om anpassade gymnasieskolan Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 7 kap. 5 §. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 7 kap. 5 §. 5–9 och 11 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. 14–17 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 22 och 24 §§ Paragraferna ändras på så sätt att benämningen gymnasiesärskolearbete ersätts med benämningen gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Ändringen är endast språklig och innebär ingen ändring i sak. Övervägandena finns i avsnitt 7. Se kommentaren till 7 kap. 5 §. Anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Kommunens organisation av anpassade gymnasieskolan 28–33 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 34 och 35 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 19 kap. Utbildning på program i anpassade gymnasieskolan Paragrafen ändras på så sätt att benämningen gymnasiesärskoleutbildning ersätts med benämningen utbildning i anpassad gymnasieskola. Ändringen är endast språklig och innebär ingen ändring i sak. För övriga ändringar se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Övervägandena finns i avsnitt 7. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Gymnasial lärlingsutbildning i anpassade gymnasieskolan 10, 17, 18 och 19 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Paragrafen ändras på så sätt att benämningen gymnasiesärskolepoäng ersätts med benämningen gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola. Änd- ringen är endast språklig och innebär ingen ändring i sak. Övervägandena finns i avsnitt 7. Ämnen, nivåer i ämnen, ämnesområden och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola Se kommentaren till 18 kap. 22 och 24 §. Se kommentaren till 19 kap. 21 §. Se kommentaren till 18 kap. 22 och 24 §. 2021/22:162 Dokumentation av genomförd utbildning i anpassad gymnasieskola Paragrafen ändras på så sätt att benämningen gymnasiesärskolebevis ersätts med benämningen gymnasieskolebevis avseende anpassad gymna- sieskola. Ändringen är endast språklig och innebär ingen ändring i sak. För övrig ändring se kommentaren till 19 kap. 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 7. 28, 29 och 31 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Utbildning vid en anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman 34, 36, 40 och 41 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Utbildning vid en fristående anpassad gymnasieskola 45 § Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 1, 2 och 3 §§ Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§ samt till 19 kap. 21 §. Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§ samt till 19 kap. 21 §. 6 a, 7 och 9 §§ Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. vuxenutbildning på grundläggande nivå och som anpassad utbildning på grundläggande nivå 10 och 10 a §§ Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. Rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och anpassad utbildning på Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§, 2 kap. 13, 18 och 20 §§ samt till 7 kap. 5 §. 12, 13 och 15 §§ Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. vuxenutbildning på gymnasial nivå och som anpassad utbildning 16, 16 b, 17 och 18 §§ Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. Behörighet till utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§, 2 kap. 13, 18 och 20 §§, samt till 7 kap. 5 §. 21–23 §§ Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. I paragrafens andra stycke ersätts uttrycket den särskilda utbildningen på grundläggande nivå som motsvarar träningsskolan inom grundsärskolan med uttrycket den anpassade utbildningen på grundläggande nivå som motsvarar utbildning inom ämnesområden i anpassad grundskola. ringen är endast språklig och innebär ingen ändring i sak. ringar se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. Övervägandena finns i avsnitt 7. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 2 kap. 13, 18 och Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§ samt till 7 kap. 5 §. Se kommentaren till 2 kap 13, 18 och 20 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§, 2 kap. 13, 18 och 20 §§ samt till 18 kap. 22 och 24 §. 1, 2, 4 och 5 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. När fjärrundervisning får användas i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan 6, 8, 11, 13 och 14 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 1, 2, 4 och 5 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. När distansundervisning får användas i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan 7, 8 och 10 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Särskilda bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen 13, 14, 17, 18, 22 och 23 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 7, 9 och 10 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. När viss undervisning får överlämnas på entreprenad inom gymnasieskolan och 13, 14, 16 och 17 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 2 kap. 13, 18 och 20 §§. 8, 9, 17 och 20 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 7 kap. 5 §. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 2 kap. 13, 18 och Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 16 § Beslut av en rektor får överklagas hos i 1. åtgärdsprogram enligt 3 kap. 9 §, 2021/22:162 2. särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp eller enskilt enligt 3 kap. 11 §, 3.anpassad studiegång enligt 3 kap. 12 §, eller 4.att gå om en årskurs enligt 7 kap. 11 c §. Vid prövning av ett överklagande enligt första stycket 1 ska nämnden antingen fastställa eller upphäva det överklagade beslutet. Om det överklagade beslutet upphävs ska ärendet, om det behövs, visas åter till rektorn för ny prövning. Paragrafen behandlar överklagande av beslut av en rektor hos Skol- väsendets överklagandenämnd. Enligt punkt 4, som är ny, får ett beslut av en rektor enligt 7 kap. 11 c § att en elev ska gå om en årskurs överklagas hos Skolväsendets över- klagandenämnd. Övervägandena finns i avsnitt 10. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 7 kap. 5 §. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§ samt till 19 kap. 27 §. 12, 14, 19, 19 a och 21 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 28 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda nationella kart- läggningsmaterial i förskoleklassen och nationella bedömningsstöd i årskurs 1 i , specialskolan, sameskolan och i årskurs 1 och 3 för elever som läser enligt anpassade kursplaner. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer att meddela föreskrifter för huvudmän att använda nationella kartläggningsmaterial i förskoleklassen och nationella bedömningsstöd i årskurs 1 i , anpassade , specialskolan och sameskolan. Bemyndigandet ändras på så sätt att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvud- män att använda nationella bedömningsstöd i årskurs 1 och 3 för de elever som läser enligt anpassade kursplaner. Övervägandena finns i avsnitt 5. Bilaga 3 och 4 av att uttrycken gymnasiesärskolan, uttrycken anpassade gymnasieskolan, gymnasiepoäng i anpassad Prop. 2021/22:162 gymnasieskola respektive gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola. Ändringarna är endast språkliga och innebär ingen ändring i sak. Övervägandena finns i avsnitt 7. 2021/22:162 13.2 Förslaget till lag om ändring i skollagen Paragrafen behandlar en rektors beslut att en elev ska gå om en årskurs. Paragrafens första stycke ändras på så sätt att benämningen grundsär- skolan ersätts med benämningen anpassade . Ändringen är endast språklig och innebär ingen ändring i sak. Övervägandena finns i avsnitt 7. Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:147) Prop. om ändring i skollagen (2010:800) 3–5, 7 och 8 Övergångsbestämmelserna reglerar vad som i vissa situationer gäller för utbildning, kurser och betyg i gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå (se prop. 2021/22:36). Punkt 3–5, 7 och 8 i övergångsbestämmelserna ändras på så sätt att benämningen gymnasiesärskolan ersätts med benämningen anpassade gymnasieskolan och benämningen vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå ersätts med benämningen vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå. Ändringarna är endast språkliga och innebär ingen ändring i sak. Övervägandena finns i avsnitt 7. 2021/22:162 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Bättre möjlig- heter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11) i relevanta delar Skolans stöd- och elevhälsoarbete Elevernas möjligheter att nå kunskapskraven är beroende av skolans arbete med andra områden än de som berörs i detta betänkande. Skickliga lärare som bedriver en god undervisning och lärmiljöer som är anpassade till elevernas olika behov är troligen de mest effektiva sätten att få så många elever som möjligt att nå kunskapskraven. Det är också nödvändigt att skolmiljön präglas av trygghet och studiero så att eleverna ska har möjlighet att fokusera på skolarbetet. För att fler elever ska ges goda förutsättningar att nå kunskapskraven är det med andra ord ofta mer gene- rella insatser som krävs, snarare än sådana som ligger inom utredningens ramar. Även om grunden för att så många elever som möjligt ska nå kunskapskraven är att undervisningen håller hög kvalitet och utgår från elevernas skiftande behov, behöver skolornas stöd- och elevhälsoarbete vara aktivt och välfungerande. har detta arbete en rad brister. Vi gör utifrån vår kartläggning följande sammanfattning av problembilden: 1.1 Stöd till elever som riskerar att inte nå kunskapskraven fungerar inte tillfredsställande. får inte alla elever extra anpassningar och särskilt stöd i den utsträckning som de skulle behöva. Stödbehov upptäcks inte alltid, utredningar kan ta och stödet dröjer för . De insatser som ges svarar inte heller i tillräcklig utsträckning mot elevernas behov. Många lärare anser att de saknar tillräcklig kompetens när det gäller att utforma adekvata insatser. Samarbetet med elevhälsan, som skulle kunna vara ett stöd i detta, brister ofta. 1.2 Problem som uppstår kring en elev ses alltför ofta som brister hos eleven, i stället för något som uppstår i samspel med den omgivande miljön och lärarnas undervisning. För att kunna utforma verkningsfulla stödinsatser måste skolan ta reda på hur eleven upplever de situationer där det uppstår problem och göra eleven delaktig i utformningen av lösningar. 1.3 Elevhälsans förebyggande och hälsofrämjande potential utnyttjas inte i tillräcklig utsträckning. Den samlade elevhälsan, med dess olika perspektiv och kompetenser, kan bidra till att förebygga svårigheter och ohälsa bland elever och främja elevers hälsa, lärande och utveckling. är många skolor osäkra på vad som avses med att elevhälsan främst ska vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevhälsans resurser ägnas i hög grad åt elevers svårigheter och ohälsa på individnivå och arbetet är i huvudsak inriktat på insatser när problem redan uppstått. Det medför en risk för negativa spiraler där resurserna förbrukas av insatser som sätts in , medan förebyggande och hälsofrämjande insatser får stå tillbaka. 1.4Samverkan mellan lärarna och elevhälsan är otillräcklig. Organisation och arbetssätt gynnar inte alltid samverkan inom elevhälsan eller mellan lärare och elevhälsan. är elevhälsans yrkesgrupper inte tillräckligt tillgängliga, vilket kan bero både på personalbrist och ineffektiv organisation. Detta försämrar elevhälsans förutsättningar att bidra till elevernas välbefinnande och utveckla verksamheten för att möta fler elevers behov. 1.5Arbetet med stöd och elevhälsa saknar ofta strategisk styrning. Skolor där undervisningen inte i tillräcklig utsträckning anpassas till elevernas behov kännetecknas inte sällan av en bristande strategisk styrning, som avsaknad av tydliga mål och uppföljningssystem. Den främsta mekanismen för att utveckla utbildningen – det systematiska kvalitetsarbetet – är ofta snävt inriktat på kunskapsresultat. Det ingår inte alltid i det systematiska kvalitetsarbetet att analysera lärmiljöerna och samla in sådana uppgifter som gör att det finns möjlighet att vidta tidiga insatser för att förebygga att elever inte når kunskapskraven. Att rektorer och huvudmän ibland saknar kunskap om elevhälsans uppdrag och arbetssätt och om hälsoperspektivet i stort kan vara en bidragande orsak till att dessa aspekter saknas i kvalitetsarbetet. 1.6Resursfördelning styr bort från att utveckla inkluderande lärmiljöer. Även system för resursfördelning kan skapa incitament som försvårar utvecklingen av inkluderande lärmiljöer, eftersom möjligheten till extra resurser ofta kopplats till enskilda elevers behov av särskilt stöd. Det kan leda till arbetssätt som fokuserar på åtgärdande insatser på individnivå i stället för ett brett förebyggande arbete. Förslag för ett mer aktivt stöd- och elevhälsoarbete Utifrån problembilden tecknad ovan har utredningen i första hand övervägt om det behövs ändringar i lagstiftningen. Vi har sett över stödlagstiftningen men bedömer att befintligt regelverk har en fungerande utformning. Ytterligare specificerade krav i lagstiftningen skulle riskera att leda till en detaljstyrning som innebär en begränsning av skolornas möjligheter att utforma sitt arbete. Vi bedömer vidare att hälsoperspektivet redan framgår tillräckligt tydligt i lagstiftningen. Däremot ser vi ett behov av att förtydliga elevhälsans uppdrag, vilket vi återkommer till nedan. När det gäller det regelverk som berör styrning och ledning av skolans arbete bedömer vi att den generella lagstiftning som finns är ändamålsenlig och att specifika perspektiv, som stöd- eller elevhälsoarbetet, inte bör pekas ut eftersom det skulle skapa behov av att peka ut även andra speci- fika områden. Det vi ser behov av är i stället åtgärder för att stärka elevhälsoprofessio- nerna, öka kompetensen att bedriva ett aktivt stöd- och elevhälsoarbete och 2021/22:162 Bilaga 1 erbjuda bättre verktyg för effektiva insatser på stöd- och elevhälsoområdet. Vi lägger därför fram förslag inom dessa tre områden. En grundläggande förutsättning för ett aktivt och välfungerande elev- hälsoarbete är tillgång till elevhälsans kompetenser. drag ligger att föreslå en reglerad lägstanivå för denna tillgång, vilket vi återkommer till längre ner. Utöver detta föreslår vi nedanstående åtgärder. Krav på specialpedagog eller speciallärare inom elevhälsan Ett krav på tillgång till speciallärare eller specialpedagog inom elevhälsan ska införas för att höja kvaliteten på kartläggning av stödbehov och utformning av insatser samt för att lärare ska ges ett bättre stöd i arbetet med att utforma inkluderande lärmiljöer. Förtydligad reglering av elevhälsans uppdrag Tillgången till elevhälsan ska vara tillräcklig för att dess uppdrag ska Ett möjligt sätt att utforma en reglerad lägstanivå för tillgången till elevhälsans professioner är att tydliggöra elevhälsans Utredningen anser att elevhälsan fortsatt främst ska vara förebyggande Elevernas utveckling mot utbildningens mål ska För att ytterligare tydliggöra det uppdrag som ska kunna fullgöras, föreslår utredningen att nuvarande reglering kompletteras med följande 1.7Elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och organisationsnivå. Elevhälsans arbete ska omfatta insatser riktade till en-skilda elever, grupper av elever, grupper av lärare eller annan skol-personal eller till skolan i dess helhet, utifrån behov. 1.8Arbetet ska ske i samverkan med övrig personal på skolan. Organisation, rutiner och arbetssätt på skolan ska främja sam- verkan mellan elevhälsans professioner, lärare och övrig personal på skolan. Varje profession har ansvar att bidra med sin specifika kompetens i de situationer där den behövs. För samverkan och samordning med den övriga personalen krävs att elevhälsans kompetenser finns närvarande – fysiskt eller digitalt – i sådan utsträckning som behövs. 1.9Elevhälsan ska bidra till skolans kvalitetsarbete. Elevhälsan ska bidra med tvärprofessionell kompetens till skolans kvalitetsarbete. Elevhälsan ska bidra med aktuell kunskap om elevernas fysiska, psykiska och psykosociala hälsa, om hinder för elevernas lärande, utveckling och hälsa och om de övergripande förutsättningarna för lärande, utveckling och hälsa på skolan. Elevernas perspektiv ska tillvaratas och hela skolans miljö uppmärksammas. 1.10Vid behov ska elevhälsan samverka med hälso- och Skolans arbete för elevernas lärande, utveckling och hälsa kan innebära samverkan med Elevhälsan utgör ofta en viktig aktör vid samverkan med externa aktörer. samverkan med andra sam-hällsfunktioner vara såväl åtgärdande som förebyggande och hälso-främjande. yrkesgrupp inom elevhälsan har ett ansvar för att, där det är relevant, bidra med sin specifika kompetens vid samverkan med aktörer utanför skolan. Bedöma och stödja kunskapsutveckling i grundsärskolan Inom ramen för uppdraget att stärka grundsärskolan ska utredningen överväga en garanti för tidiga stödinsatser, ge förslag på verktyg för att bedöma och följa elevernas kunskapsutveckling samt överväga behov av kompetensutvecklingsinsatser i både grund- och gymnasiesärskolan. föreslår en omfattande satsning på höjd kompetens och bättre verktyg för bedömning i grund- och gymnasiesärskolan. En garanti för tidiga stödinsatser införs Utredningen föreslår att en garanti för tidiga stödinsatser ska införas för elever som läser ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik enligt grundsärskolans kursplaner. Om resultatet av ett nationellt bedöm-