prop · H903115 · 2022-03-11 00:00:00 — Förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn presenterade kommissionen ett förslag till förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (se faktapromemoria 2020/21:FPM66). Syftet med förslaget är att säkerställa en konkurrensutsatt och rättvis digital sektor och grundläggande plattformstjänster i syfte att främja innovation, hög kvalitet på digitala och tjänster, rättvisa och konkurrenskraftiga priser samt valmöjligheter för företags- och slutanvändare inom den digitala sektorn. 2021/22:115 I Europeiska rådets slutsatser från den 21–uppmanades lagstiftarna att fortsätta arbetet med förslaget i syfte att nå en ambitiös överenskommelse. fattade konkurrenskraftsrådet beslut om en allmän inriktning. Överläggning med näringsutskottet ägde rum . näringsutskottet informerades och samråd med ägde rum . 41.4Förordning om snedvridande utländska subventioner presenterade kommissionen ett förslag till förordning om snedvridande utländska subventioner (se faktapromemoria 2020/21:FPM111). Syftet med förslaget är att komma tillrätta med de negativa effekter som utländska subventioner kan ge upphov till på den inre marknaden. Förslaget omfattar tre delar: 1. förhandsanmälan av subventioner inom ramen för större företagskoncentrationer, 2. förhandsanmälan av subventioner inom ramen för upphandlingsförfaranden och 3. en möjlighet för kommissionen att på eget initiativ göra granskningar i misstänkta fall. 41.5Meddelande om bättre lagstiftning presenterade kommissionen meddelandet Bättre regelgivning – samarbete för att stifta bättre lagar (se faktapromemoria 2020/21:FPM110). Kommissionen avser bl.a. att arbeta för att minska byråkrati och regelbördan för att stärka investeringar och ekonomin, introducera en s.k. en in en ut-princip för att begränsa de kostnader och den regelbörda som orsakas av regelgivning, och främja lagstiftning som är anpassad för framtida innovation, förändringar och samhällsutveckling. 41.6Handlingsplan för immateriella rättigheter I handlingsplanen för immateriella rättigheter (se faktapromemoria 2020/21:FPM55) underströk kommissionen behovet av att vidta ett antal åtgärder för att förbättra skyddet av immateriella rättigheter. Kommande åtgärder som omnämns i planen omfattar flera rättsakter bl.a. en översyn av mönsterrätten, det enhetliga patentet och mest troligt ett enhetligt tilläggsskydd för läkemedel samt överväga ett skyddssystem för geografiska beteckningar för produkter som inte är jordbruksprodukter. Överläggning med näringsutskottet ägde rum . 2021/22:115 41.7 Programmet för den inre marknaden presenterade kommissionen ett förslag till förordning om programmet för den inre marknaden. Dessa rör konkurrenskraft för företag, konsumentskydd, europeisk statistik, kunder och slutanvändare i finanssektorn, finansiella tjänster, växt-, djur-, livsmedels- och foderområdet samt nya initiativ som syftar till att förbättra den inre marknadens funktion (se faktapromemoria 2017/18:FPM150). Förordningen antogs av rådet . Samråd med ägde rum . 41.8Direktiv om företagens hållbarhetsrapportering presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om företagens hållbarhetsrapportering (se faktapromemoria 2020/21:FPM108). Förslaget innebär att vissa företag ska hållbarhetsrapportera enligt nya EU-standarder för hållbarhetsrapportering. Förslaget innehåller även bl.a. krav på extern granskning av rapporterna. Syftet med förslaget är att säkerställa att företagens intressenter får den information om hållbarhetsfrågor som de behöver och att informationen är tillförlitlig. Överläggning hölls i civilutskottet . Kommissionen har föreslagit ett direktiv om konsumentkrediter (se faktapromemoria 2020/21:FPM124). Direktivet är tänkt att ersätta det befintliga konsumentkreditdirektivet . Syftet är att harmonisera ett antal aspekter i ett konsumentförhållande när det gäller vissa kreditavtal och gräsrotsfinansieringstjänster. Överläggning hölls i civilutskottet . Kommissionen presenterade ett meddelande om en strategi för konsumentpolitiken i EU för åren 2021–2025 (se faktapromemoria 2020/21:FPM42). antog rådet slutsatser som på ett övergripande plan ger stöd till de prioriteringar som presenteras, bl.a. initiativ om säkra produkter, konsumentkrediter, miljörelaterad information och effektiv tillsyn. En riktlinjedebatt hölls vid konkurrenskraftsrådets möte . Samråd med ägde rum . Förordning om allmän produktsäkerhet presenterade kommissionen ett förslag till ny produktsäkerhetsförordning (se faktapromemoria 2020/21:FPM126). Förslaget avser ersätta det nu gällande direktivet om allmän produktsäkerhet och direktivet om farliga livsmedelsimitationer samt anpassa reglerna till bl.a. ny teknik och försäljning av varor via internet. Överläggning med civilutskottet ägde rum . 43 Forskning och innovation 43.1Attraktiva och hållbara forskarkarriärer antog konkurrenskraftsrådet rådsslutsatser för attraktiva och hållbara forskarkarriärer. Syftet är att utveckla ett mer effektivt och motståndskraftigt europeiskt forskningsområde (ERA), vilket kräver attraktiva karriärvägar och trygga arbets- och anställningsvillkor för forskare. Forskningsministrarna uppmärksammade problemet med att forskare i allt högre grad utsätts för hot och hat och betonade vikten av akademisk frihet. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 43.2Ett gemensamt företag för ett europeiskt högpresterande datorsystem presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning till ett mer omfattande initiativ med högre ambition vad gäller framtida datorkapacitet inom EU. Det som föreslogs var en utveckling av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem, EuroHPC, vilket inrättades 2018 och som syftar till att göra världsledande inom högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik (Faktapromemoria 2019/20:FPM569). En allmän inriktning nåddes . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 43.3Global strategi för forskning och innovation publicerade kommissionen ett meddelande om en global strategi för forskning och innovation. Syftet med strategin är att stärka EU:s roll i multilaterala partnerskap för att leverera nya lösningar på de globala utmaningar som världen står inför, bidra till den gröna och digitala omställningen och till att lösa hälso- och innovationsutmaningarna 2021/22:115 (Faktapromemoria 2020/21:FPM113). En riktlinjedebatt hölls vid det informella konkurrenskraftsrådets möte kring meddelandet. Rådet antog rådsslutsatser om Globala strategin för forskning och innovation . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . godkände rådet och överenskommelsen om ett nytt ramprogram för forskning och innovation, Horisont . Förhandlingarna har pågått och rådet godkände överenskommelsen . drev bl.a. frågan om vetenskaplig excellens som urvalskriterium för deltagande i programmet samt frågan om ett så öppet program som möjligt. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . Rådsslutsatser för styrningen av det europeiska forskningsområdet, ERA, har förhandlats fram . Förslaget om rådsslutsatser har utgått från kommissionens meddelande om ERA. Syftet med förslaget var att fördela ansvaret på rådet, kommissionen, medlemsstaterna och andra intressenter på ett sätt som kan stärka den fortsatta utvecklingen av ERA. Ett åsiktsutbyte hölls vid konkurrenskraftsrådets möte kring meddelandet. Rådet antog rådsslutsatser om styrningen av ERA . Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 43.6Rådsrekommendation om en pakt för forskning och innovation Kommissionen presenterade ett förslag på en rådsrekommendation om en pakt för forskning och innovation i . Rekommendationen innebär en icke-bindande överenskommelse mellan medlemsstaterna att tillsammans utveckla prioriterade åtgärder för forskning och innovation i syfte att utveckla ERA. Rådet antog rådsrekommendationen . Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen förslaget till nio gemensamma företag inom Horisont baserat på artikel 187 i EUF- fördraget och ett förslag om det europeiska partnerskapet för metrologi baserat på artikel 185 i EUF-fördraget. De gemensamma företagen handlar om partnerskap som ska finansiera forskning, innovation och utveckling inom områdena miljö, energi, transporter, digitalisering och hälsa (faktapromemoria 2020/21:FPM87). Akten för de gemensamma företagen och beslutet om partnerskapet om metrologi antogs av allmänna rådet den 18–. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum . 43.8Inrättande av unionens rymdprogram och rymdprogrammyndighet nåddes en kompromiss mellan rådet, och kommissionen och rådet godkände samma månad överenskommelsen. Rådet antog förordningen för rymdprogrammet . Rymdprogrammet trädde i kraft . 43.9Rådsslutsatser om en ny rymd för människor antog konkurrenskraftsrådet rådsslutsatser för en ny rymd för människor. Rådsslutsatserna föreslår bl.a. åtgärder för hur den nya utvecklingen på rymdområdet med snabb omvandling och expansion globalt kan utnyttjas för att bidra till EU:s övergripande mål. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 43.10Rådsslutsatser om användning av rymdtjänster för människor i Europas kustområden antog konkurrenskraftsrådet rådsslutsatser som uppmanar bl.a. kommissionen att utveckla en genomförandeplan för användning av rymdtjänster och rymddata i tjänsteutvecklande näringslivssektorer. Rådsslutsatserna uppmanar till att ytterligare utveckla samhällsnytta och ekonomisk tillväxt i kustområden som inte fullt ut betjänas av alla de data, tjänster och produkter som rymdinfrastrukturen erbjuder. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 2021/22:115 43.11 Rymd för alla antog konkurrenskraftsrådet rådsslutsatser om en rymd för alla. Rådsslutsatserna lyfter fram att innovationskraften hos nya, små och medelstora företag inom särskilt rymdområdet bör stödjas med hjälp av EU:s olika finansieringsmöjligheter. Syftet är att fler företag i medlemsländerna ska kunna bli bättre integrerade i det europeiska ”ekosystemet” inom rymd. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 43.12Europeiskt för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning antogs en förordning om att inrätta ett europeiskt för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning (ECCC) och ett nätverk av nationella samordningscentrum. Enligt förordningen ska ECCC bl.a. fastställa strategiska rekommendationer för forskning, innovation och tillämpning inom cybersäkerhet. En kompetensgemenskap ska också bildas för att föra samman de viktigaste intressenterna inom teknisk, industriell, akademisk och forskningsrelaterad kapacitet inom cybersäkerhet i unionen. De nationella samordningscentren ska bl.a. fungera som kontaktpunkt på nationell nivå för kompetensgemenskapen för att stödja ECCC. har utnämnt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) som svenskt samordningscenter. Förordningen om den europeiska försvarsfonden trädde i kraft (se faktapromemoria 2017/18:FPM153). I enlighet med förordningens krav utarbetas årliga arbetsprogram . Utlysningar publicerades och svar inkom till KOM . inleddes arbetet med arbetsprogrammet . DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH 44.1.1Strategin för smart och hållbar mobilitet presenterade kommissionen meddelandet om en strategi för smart och hållbar mobilitet (se faktapromemoria 2020/21:FPM63). Strategin ger en sammanställning över de centrala politiska åtgärder som krävs inom transportområdet för att den europeiska gröna given ska bli verklighet. Rådet antog slutsatser om strategin . Information lämnades till trafikutskottet. Samråd med ägde rum . 44.1.2Fonden för ett sammanlänkat Fonden för ett sammanlänkat (FSE) är ett finansieringsinstrument för genomförande av de transeuropeiska nätverken. godkände medlemsstaterna projekt inom transportsektorn som beviljades medfinansiering inom utlysningen av FSE:s fleråriga program (MAP 2020). Av fem ansökningar med svenska partner beviljades samtliga projekt medfinansiering med . trädde en ny förordning i kraft för fonden för åren 2021–2027. öppnades den första utlysningen under den nya förordningen. Kommissionen presenterade ett förslag till reviderad TEN-T- förordning, COM (2021) 812. Förslaget är en viktig åtgärd för att genomföra den europeiska gröna given och strategin för smart och hållbar mobilitet. Målet med förordningen är att åstadkomma ett effektivt nätverk i EU av järnvägar, inre vattenvägar, närsjöfart och vägar som är sammanbundna med noder, hamnar, flygplatser och terminaler. 44.1.4Förnyelse eller förlängning av vissa certifikat och behörigheter Kommissionen lämnade ett förslag till en ny förordning om förnyelse av eller förlängning av giltigheten för vissa certifikat, intyg, bevis, körkort och tillstånd som en fortsättning på den förordning som beslutats . Rådet antog förordningen . informerades och samråd med ägde rum . 44.1.5Utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen Kommissionen presenterade ett förslag till en omarbetning av direktivet om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen till en förordning. Förslaget ingår i det s.k. Fit för 55-paketet (se faktapromemoria 2020/21:FPM141). Överläggning med trafikutskottet ägde rum och . Samråd med ägde rum . 44.1.6Meddelande om en ny strategi för stadstrafiken Kommissionen presenterade ett meddelande om en ny strategi för stadstrafiken, COM 2021(811). För att medverka till att EU når sitt klimatmål föreslår kommissionen åtgärder för att uppmuntra medlemsstaterna att utveckla stadstrafiksystem som är säkra, tillgängliga, inkluderande, överkomliga i pris, smarta, resilienta och utsläppsfria. Kommissionen presenterade inom ramen för paketet om rörlighet förslag till en reviderad rättsakt om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer, eurovinjettdirektivet (se faktapromemoria 2016/17:FPM101). Rådets ståndpunkt efter första behandlingen antogs . informerades , maj, . Överläggning i skatteutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Inom ramen för paketet om rörlighet presenterade kommissionen förslag till att revidera direktivet om användning av fordon hyrda utan förare för godstransporter på väg (se faktapromemoria 2016/17:FPM105). Syftet med förslaget är att säkerställa lika tillgång för transportföretag i hela EU till marknaden för hyrda fordon. nåddes en politisk överenskommelse mellan och rådet. Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i EU:s tågpassagerarförordning (se faktapromemoria 2017/18:FPM14). Syftet med förordningen är att ge tågresenärer ett bättre skydd och uppmuntra till ökat tågresande. och rådet antog förordningen . Förordningen trädde i kraft . 44.3.1Förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransport Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransport. Förslaget ingår i det s.k. Fit för 55-paketet (se faktapromemoria 2020/21:FPM140). Överläggning med trafikutskottet ägde rum och . Samråd med ägde rum . 44.4.1Översyn av flygpassagerares rättigheter lämnade kommissionen förslag till ändringar i EU:s flygpassagerarförordningar (se faktapromemoria 2012/13:FPM91). Förhandlingarna i rådet avbröts 2015 men återupptogs . fick förhandlingarna dock avbrytas igen på grund av covid-19-utbrottet. Förhandlingarna har stått still . antog rådet rådsslutsatser om flygpassagerares rättigheter under pandemin med anledning av slutsatserna i en rapport från Europeiska unionens revisionsrätt. 44.4.2 Det gemensamma europeiska luftrummet Kommissionen presenterade ett reviderat förslag till lagstiftning om det europeiska gemensamma luftrummet (se faktapromemoria FPM2020/21:17). Förslaget innebar en sammanslagning av tre rättsakter. Rådet antog en allmän inriktning . Samråd med ägde rum . 2021/22:115 44.4.3 Ändringsförordningar om flygbolagens ankomst- och avgångstider På grund av covid-19-pandemins konsekvenser för flygbolag antogs en ändringsförordning om flygbolagens ankomst- och avgångstider. Den innebär att flygbolag beviljas fortsatt undantag från regeln om att ankomst- och avgångstider som tilldelats går förlorade om de inte utnyttjas. Syftet med ändringen är att skydda flygbolagens ekonomiska ställning och undvika den negativa miljöpåverkan som följer av tomma eller i stort sett tomma flygningar som genomförs endast i syfte att upprätthålla rätten till ankomst- och avgångstider. 44.4.4Hållbara bränslen inom luftfarten Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om säkerställande av lika villkor för hållbart flyg. Förslaget ingår i det s.k. Fit för 55-paketet, (se faktapromemoria (2020/21: FPM139). Överläggning med trafikutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . presenterades rådsslutsatser om en hållbar blå ekonomi: hälsa, kunskap, välstånd och social rättvisa. Flera hållbarhetsrelaterade frågor formulerades kraftigare än i de rådsslutsatser i ämnet som förhandlats . presenterade kommissionen ett meddelande om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU (se faktapromemoria 2020/21:FPM115). 45 Politiken för informationssamhället 45.2.1 Förordning om en inre marknad för digitala Förordningen om en inre marknad för digitala tjänster (se faktapromemoria 2020/21:FPM67) har förhandlats. En allmän inriktning om förslaget antogs vid konkurrenskraftsrådet . Det innehåller bl.a. förbättrade och tydligare regler för hantering av innehåll och motivering av beslut, för överklagandemekanismer, transparens och informationsutbyte mellan medlemsstater samt om regelefterlevnad för mycket stora onlineplattformar och mycket stora sökmotorer. Överläggning hölls med , . Med näringsutskottet hölls överläggning och utskottet informerades . Samråd med ägde rum . 45.2.2 Förordning med program för ett digitalt antogs förordningen om att inrätta programmet för ett digitalt för perioden –2027. Syftet är att stödja den digitala omvandlingen av ekonomi och samhälle i , bl.a. genom satsningar på ny teknik. 45.2.3 Förordning med program för fonden för ett sammanlänkat Trepartsmöte har pågått om förordningen om att inrätta programmet för ett sammanlänkat perioden –2027. Syftet är att bättre sammanlänka EU:s medlemsstater med bl.a. digital infrastruktur. 45.2.4 Förordning om artificiell intelligens presenterade kommissionen sitt förslag till en förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens (AI). Förordningen syftar till att skapa enhetlig reglering för utveckling och användning av AI- system på den inre marknaden. Förslaget syftar även till att skydda hälsa, säkerhet och grundläggande rättigheter samt främja de positiva aspekterna av AI (se faktapromemoria 2020/21:FPM109). En lägesrapport presenterades i rådet . Överläggning med trafikutskottet ägde rum och ett informationstillfälle ägde rum . Samråd med ägde rum . 45.2.5 Förordning om digital identitet presenterade kommissionen ett förslag till förordning om digital identitet. Förslaget syftar till att stödja utvecklingen mot en digital inre marknad och att säkerställa att individer och företag ska kunna utnyttja offentliga och privata onlinetjänster inom EU, som deras 2021/22:115 integritet bevaras (se faktapromemoria 2020/21:FPM118). En lägesrapport presenterades i rådet . Överläggning med trafikutskottet ägde rum och information lämnades till utskottet . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om dataförvaltning. Förordningen syftar bl.a. till att etablera riktlinjer och regler för styrningen av gemensamma europeiska dataområden (se faktapromemoria 2020/21:FPM44). Trepartsmöten inleddes och en överenskommelse mellan och rådet nåddes . Kommissionen presenterade ett förslag till omarbetad förordning om roaming i allmänna mobilnätet i unionen. fick ordförandeskapet mandat att inleda trepartsmöte. slöts en politisk överenskommelse mellan och rådet om en ny förordning som gäller till 2032. 45.2.8Meddelandet om en digital kompass och beslutet om programmet Vägen till det digitala årtiondet presenterade kommissionen ett meddelande om en digital kompass 2030 (faktapromemoria 2020/21:FPM94). Meddelandet innehåller en övergripande vision för EU:s digitalisering till 2030. Mål inom fyra nyckelområden pekas ut: kompetens, infrastruktur, digitalisering av näringslivet och offentlig sektor. Meddelandet innehåller också ambitionsutfästelser om ett interinstitutionellt avtal om rättigheter och principer för ett digitalt medborgarskap och om ökat internationellt engagemang på det digitala området. Informationstillfälle i trafikutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . I programmet Vägen till det digitala årtiondet, som presenterades , föreslår kommissionen en uppföljnings- och styrmekanism som ska se till att målen för det digitala årtiondet uppnås (faktapromemoria 2021/22:FPM4). Informationstillfälle i trafikutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 46.1EU:s cybersäkerhetsstrategi för ett digitalt decennium EU:s nya cybersäkerhetsstrategi bygger vidare på den strategi som lanserades 2013 och fokuserar på åtgärder för hur EU kan skydda sina medborgare, företag och institutioner från cyberhot och hur internationellt samarbete kan utvecklas i syfte att säkerställa ett globalt och öppet internet (se faktapromemoria 2020/21:FMP70). Strategin är uppdelad i tre huvudsakliga delar: 1. Resiliens, teknisk suveränitet och ledarskap, 2. Operativ kapacitet för att förebygga, avskräcka och bemöta cyberattacker och 3. En global och öppen cyberrymd genom ökat samarbete. I strategin föreslås även hur cybersäkerheten ska stärkas inom EU:s egna institutioner. Rådsslutsatser antogs och är på en övergripande nivå. I rådsslutsatserna framgår bl.a. att rådet ser fram emot att kommissionen och EU:s utrikestjänst utvecklar sina förslag inom cybersäkerhetsområdet som det är viktigt att medlemsstaternas ansvar för att skydda nationell säkerhet säkerställs. 46.2Direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, NIS2. Det nya direktivet ska ersätta det nuvarande NIS-direktivet och ska bidra till att ytterligare öka motståndskraften och förmågan att hantera it-incidenter hos offentliga och privata aktörer, behöriga myndigheter och unionen som helhet (se faktapromemoria 2020/21:FPM71). antog en allmän inriktning om förslaget. Överläggning med försvarsutskottet ägde rum . lämnades till utskottet . Samråd med ägde rum . 46.3 Rekommendation om inrättandet av en gemensam cyberenhet presenterade kommissionen en rekommendation om inrättande av en gemensam cyberenhet (JCU). JCU ingår i EU:s nya strategi för cybersäkerhet och syftar till att sammanföra resurser och expertis inom EU för att förebygga och reagera på storskaliga cyberincidenter och Den svenska målsättningen har varit att en JCU bör införas först efter att ett tydligt behov och mervärde har konstaterats samt att den nya enheten inte dubblerar eller överlappar befintliga forum och strukturer. 2021/22:115 har verkat för att finansiering vid behov sker inom befintliga budgetramar och att inga krav ställs på medlemsstaterna i termer av deltagande i operativt samarbete, informationsutlämning eller annat som påverkar den nationella säkerheten. antogs rådsslutsatser om rekommendationen om JCU. Rådsslutsatserna betonade bl.a. frivilligt deltagande, att medlemsstaterna fortsatt skulle vara involverade i utvecklingen och att ett tydligare behov av en JCU behöver kunna påvisas innan processen går vidare. 47.1Direktivet om förnybar energi presenterade kommissionen lagstiftningspaketet Fit for 55. Ett av förslagen var en revidering av direktivet om förnybar energi (RED). Förslaget syftar till att höja andelen förnybar energi i EU:s energimix (se faktapromemoria 2020/21:FPM144). Överläggning med näringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum .