prop · H903181 · 2022-03-22 00:00:00 — En änka, som avses i 31 § och som En änka, som avses i 31 § och som är försäkrad enligt 4 och 5 kap. är försäkrad enligt 4 och 5 kap. socialförsäkringsbalken, har för tid socialförsäkringsbalken, har för tid före den månad då hon fyller före den månad då hon uppnår rikt- rätt till garantipension till änkepen- åldern för pension enligt 2 kap. Senaste lydelse 2022:000. Senaste lydelse 2022:000. Senaste lydelse 2022:000. sion, om hon hade rätt till sådan 10 a–10 d §§ socialförsäkringsbal- ken rätt till garantipension till änke- skulle ha haft rätt till sådan pension pension, om hon hade rätt till sådan om hon då hade varit bosatt i skulle ha haft rätt till sådan pension om hon då hade varit bosatt i 1.har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn , som vid makens död stadigvarande vistades i makarnas hem eller hos änkan, eller 2.vid makens död hade fyllt och varit gift med den avlidne . Om villkoret i första stycket 1 är uppfyllt, upphör rätten till garantipension till änkepension enligt den punkten. Vid bedömningen av rätten till garantipension enligt första stycket 2 ska det i så fall anses som om mannen avlidit då rätten till pension enligt första stycket 1 upphörde och som om äktenskapet varat till den tidpunkten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som har fyllt före ikraftträdandet. 2021/22:181 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända Härigenom föreskrivs att 1 a och 2 §§ lagen (2013:156) om samhälls- orientering för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Lagen gäller för nyanlända invand- Lagen gäller för nyanlända invand- rare som har fyllt 18 men inte , rare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun och är folkbokförda i en kommun och har beviljats uppehållstillstånd en- har beviljats uppehållstillstånd en- 1.5 kap. 1, 2, 4 eller 6 § utlänningslagen (2005:716), 2.12 kap. 18 § utlänningslagen, eller 3.21 eller 22 kap. utlänningslagen. Lagen gäller även för nyanlända in- Lagen gäller även för nyanlända in- vandrare som har fyllt 18 men inte vandrare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun , är folkbokförda i en kommun 1.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 § första stycket utlänningslagen (2005:716), 2.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 a § första stycket 1–4, andra eller tredje stycket utlänningslagen, 3.uppehållskort efter ansökan enligt 3 a kap. 10 § utlänningslagen, 4.uppehållstillstånd på grund av stark anknytning enligt 5 kap. 15 a § första stycket 2 utlänningslagen, 5.uppehållstillstånd som familjemedlem eller anhörig enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 kap. 23 § tredje, fjärde eller, när det gäller familjemedlem till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för arbete, sjätte stycket utlänningslagen, 6.uppehållstillstånd som familjemedlem enligt 6 a kap. 10 § utlännings- lagen, 7.uppehållstillstånd som familjemedlem enligt 6 b kap. 14 § utlän- ningslagen, eller 8.uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av någon av bestämmelserna i 1 a §. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som har fyllt före ikraftträdandet. Senaste lydelse 2017:596. Senaste lydelse 2018:70. 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (2013:156) Prop. 2021/22:181 om samhällsorientering för vissa nyanlända Härigenom föreskrivs att 1 a och 2 §§ lagen (2013:156) om samhälls- orientering för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.16 Lagen gäller för nyanlända invand- Lagen gäller för nyanlända invand- rare som har fyllt 18 men inte , rare som har fyllt men inte har är folkbokförda i en kommun och uppnått riktåldern för pension en- har beviljats uppehållstillstånd en- ligt 2 kap. 10 a–10 d §§ socialför- säkringsbalken, är folkbokförda i en kommun och har beviljats uppe- 1.5 kap. 1, 2, 4 eller 6 § utlänningslagen (2005:716), 2.12 kap. 18 § utlänningslagen, eller 3.21 eller 22 kap. utlänningslagen. Lagen gäller även för nyanlända in- Lagen gäller även för nyanlända in- vandrare som har fyllt 18 men inte vandrare som har fyllt men , är folkbokförda i en kommun inte har uppnått riktåldern för pen- sion enligt 2 kap. 10 a–10 d §§ socialförsäkringsbalken, är folk- bokförda i en kommun och har 1.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 § första stycket utlänningslagen (2005:716), 2.uppehållstillstånd på grund av anknytning enligt 5 kap. 3 a § första stycket 1–4, andra eller tredje stycket utlänningslagen, 3.uppehållskort efter ansökan enligt 3 a kap. 10 § utlänningslagen, 4.uppehållstillstånd på grund av stark anknytning enligt 5 kap. 15 a § första stycket 2 utlänningslagen, 5.uppehållstillstånd som familjemedlem eller anhörig enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 kap. 23 § tredje, fjärde eller, när det gäller familjemedlem till en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för arbete, sjätte stycket utlänningslagen, 6.uppehållstillstånd som familjemedlem enligt 6 a kap. 10 § utlännings- lagen, 7.uppehållstillstånd som familjemedlem enligt 6 b kap. 14 § utlännings- lagen, eller 8.uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av någon av bestämmelserna i 1 a §. Senaste lydelse 2022:000. Senaste lydelse 2022:000. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som har fyllt före ikraftträdandet. 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:584) Prop. 2021/22:181 om ansvar för etableringsinsatser för vissa Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Lagen gäller för nyanlända invand- Lagen gäller för nyanlända invand- rare som har fyllt 20 men inte 65 år rare som har fyllt 20 men inte 66 år och som har ett uppehållstillstånd och som har ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folk- som kan ligga till grund för folk- bokföring, om det har beviljats en- bokföring, om det har beviljats en- 1.5 kap. 1, 2, 4 eller 6 § utlänningslagen (2005:716), 2.12 kap. 18 § utlänningslagen, eller 3.21 eller 22 kap. utlänningslagen. Lagen gäller också för nyanlända Lagen gäller också för nyanlända invandrare som har fyllt 20 men invandrare som har fyllt 20 men inte och som har inte och som har 1.ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring på grund av anknytning till en person som har ett uppehållstillstånd med stöd av någon av bestämmelserna i 1 §, och 2.ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som den nyanlände har anknytning till först togs emot i en kommun. Första stycket gäller inte om den person som den nyanlände har anknytning till var svensk medborgare för den nyanländes ansökan om uppehållstillstånd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som har fyllt före ikraftträdandet. 2021/22:181 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.18 Lagen gäller för nyanlända invand- Lagen gäller för nyanlända invand- rare som har fyllt 20 men inte 66 år rare som har fyllt men inte har och som har ett uppehållstillstånd uppnått riktåldern för pension en- som kan ligga till grund för folk- ligt 2 kap. 10 a–10 d §§ socialför- bokföring, om det har beviljats en- säkringsbalken och som har ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring, om det har 1.5 kap. 1, 2, 4 eller 6 § utlänningslagen (2005:716), 2.12 kap. 18 § utlänningslagen, eller 3.21 eller 22 kap. utlänningslagen. Lagen gäller också för nyanlända Lagen gäller också för nyanlända invandrare som har fyllt 20 men invandrare som har fyllt men inte och som har inte har uppnått riktåldern för pen- sion enligt 2 kap. 10 a–10 d §§ 1.ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring på grund av anknytning till en person som har ett uppehållstillstånd med stöd av någon av bestämmelserna i 1 §, och 2.ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som den nyanlände har anknytning till först togs emot i en kommun. Första stycket gäller inte om den person som den nyanlände har anknyt- ning till var svensk medborgare för den nyanländes ansökan om uppehållstillstånd. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som har fyllt före ikraftträdandet. Senaste lydelse 2022:000. Senaste lydelse 2022:000. 3 Ärendet och dess beredning ingick Pensionsgruppens partier en överens- kommelse i syfte att säkra långsiktigt höjda och trygga pensioner (S2017/07369). Av pensionsöverenskommelsen framgår bl.a. att ett antal pensionsrelaterade åldersgränser ska höjas och att ett nytt åldersbegrepp, riktålder för pension, ska införas. Inom har promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2) tagits fram. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Förslagen i prome- föreslås genomföras stegvis 2020, 2023 och 2026. Förslagen har genomförts genom propositionen En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). Genom propositionen infördes begreppet riktålder som åldersbegrepp i socialförsäkringsbalken, ålders- gränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas höjdes från 61 till , vissa anpassningar gjordes till föreslagen höjning av åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställning och åldersgränsen för när kommuner får tillhandahålla servicetjänster utan föregående behovs- prövning höjdes från 67 till . Genom förordningen (2019:780) om riktålder för pension för fastställdes riktåldern till , och genom förordningen (2021:394) om riktålder för pension för fastställdes riktåldern till . Promemorians lagförslag med genomförande 2023 och 2026 finns i bilaga 2. Förslagen har remissbehandlats och en förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i Social- departementet (S2019/00497). Inom har promemorian Vissa ändrade åldersgrän- ser i skatte- och socialavgiftssystemet tagits fram. I promemorian föreslås att åldersgränsen för det förhöjda grundavdraget ändras från 65 till samt att socialavgifter och allmän löneavgift ska betalas till och med det år mottagaren av ersättningen fyller . De nya bestämmelserna föreslås gälla . föreslås åldersgränserna motsvara riktåldern för pension, vilket innebär en ändring från 66 till . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2021/05036). Inom och har promemorian Konsekvenser av justerade åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (S2021/02250) tagits fram. Konsekvenser som beskrivs i promemorian avser förslagen som föreslås införas och 2026. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 7. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S2021/02250). 2021/22:181 I slutbetänkande Grundpension – några anslutande frågor (SOU 2020:32) behandlas bl.a. frågan om försäkrings- tid. En sammanfattning av de relevanta förslagen i utredningens slutbe- tänkande finns i bilaga 9. Utredningens lagförslag i nu relevanta delar finns i bilaga 10. Förslagen har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 11. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S2020/05113). I promemorian Inkomstpensionstillägg (Ds 2020:7) lämnas förslag på följdändringar med anledning av förslagen i Ds 2019:2. En samman- fattning av promemorian finns i bilaga 12. En redovisning av de relevanta lagförslagen i promemorian finns i bilaga 13. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 14. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S2020/01478). I denna proposition behandlas förslagen i ovanstående promemorior och de delar av betänkandet som föreslås genomföras 2023 och 2026. I propositionen benämns promemoriorna och betänkandet enligt följande: –Promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2) benämns ”promemorian”. –Promemorian Konsekvenser av justerade åldersgränser i pensions- systemet och i andra trygghetssystem (S2021/02250) benämns ”konsekvenspromemorian”. –Promemorian Vissa ändrade åldersgränser i skatte- och socialav- giftssystemet (Fi2021/05036) benämns ”prome- moria”. –Betänkandet Grundpension – några anslutande frågor (SOU 2020:32) benämns ”betänkandet”. –Promemorian Inkomstpensionstillägget (Ds 2020:7) benämns ”Ds 2020:7”. Förslagen till ändringar i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, inkomst- skattelagen (1999:1229), socialavgiftslagen (2000:980), lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare och lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invand- rare är av en sådan karaktär att ett yttrande från Lagrådet normalt ska inhämtas. Ändringarna är dock författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrå- dets yttrande över förslagen har därför inte inhämtats. 4.1Tiden i arbetslivet behöver följa medellivslängden Medellivslängden i ökar för både kvinnor och män. lever kvinnor och män i genomsnitt till 84 respektive , vilket innebär att medellivslängden har ökat med för kvinnor och för män . Sannolikt kommer ökningen att fortsätta. I () befolkningsframskrivning uppskattas att kvinnor i genomsnitt kommer att leva till och män till nära 2070. Det finns ingen fast pensionsålder inom det allmänna pensionssystemet, utan uttagsåldern är flexibel. Det finns en lägsta ålder för uttag av inkomst- grundad pension, som är , men ingen ålder då pensionen senast måste börja tas ut. Trots att det pensionsreform inte finns någon fast pensionsålder är alltjämt den genomsnittliga åldern för uttag av ålderspension. Åldern för uttag av inkomstgrundad pension varierar mer men det är fortfarande knappt fyra av tio som börjar ta ut sin pension vid just . En naturlig följd av att medellivslängden ökar är att tiden som ålders- pensionär blir allt längre. Den inkomstgrundade allmänna pensionens nivå bestäms av individens intjänade pensionsrätter och hur länge han eller hon förväntas leva. Ökar den förväntade tiden som pensionär med anledning av livslängdsökningar, ger detta en lägre månatlig pensionsutbetalning än vid oförändrad livslängd. En ökande medellivslängd leder därmed till sjunkande pensionsnivåer om inte även arbetslivet förlängs och uttaget av pension senareläggs. Att allt fler kvinnor och män lever än tidigare är positivt men det innebär även utmaningar för både pensionssystemet och övriga välfärds- system. Ett längre arbetsliv är därför av stor betydelse inte enbart för att motverka sjunkande pensionsnivåer utan även för att uppnå en rimlig för- sörjningskvot och därmed ett uthålligt välfärdssystem. Det kommer exem- pelvis att behövas fler anställda inom vård och omsorg av äldre och det kommer att behövas ytterligare skatteintäkter för att finansiera dessa behov. För att klara kompetensförsörjningen, inte minst inom skola, vård och omsorg, behöver därför senior arbetskraft tas tillvara bättre än . Regeringen har vidtagit åtgärder för att underlätta för omställning och utökade möjligheter för ett hållbart arbetsliv. beslutade regeringen om en lagrådsremiss där ett nytt omställningsstu- diestöd föreslås införas. Omställningsstudiestödet ska vara ett komple- ment till det reguljära studiestödet och införs i syfte att stärka arbetstagares ställning på arbetsmarknaden. Stödet kommer att göra det enklare för personer som är mitt i livet och har arbetslivserfarenhet att vidareutbilda sig med hjälp av ett studiestöd som med bidrag och lån för de allra flesta kommer att motsvara av personens lön. Den nya lagen om omställningsstudiestöd föreslås träda i kraft . Regeringen har därutöver i budgetpropositionen aviserat införan- det av en så kallad trygghetspension. Förslaget innebär att kraven för att 2021/22:181 beviljas sjukersättning sänks före riktåldern för pension uppnås. Syftet är att personer som är utslitna inte ska tvingas ta ut sin ålderspension helt eller delvis av hälsoskäl och därmed få lägre pensionsutbetalningar resten av livet. Pensionsgruppen är en blocköverskridande arbetsgrupp som består av företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen om ett reformerat pensionssystem som träffades . Pensions- gruppens uppgift är att värna pensionsöverenskommelsen och att vårda pensionsreformen och dess grundläggande principer. Pensionsgruppen enades om ett antal åtgärder i syfte att säkra långsiktigt höjda, hållbara och trygga pensioner. Bakgrun- den till Pensionsgruppens överenskommelse är att vi i lever allt längre. För att upprätthålla pensionsnivåerna anser Pensionsgruppen att arbetslivet behöver förlängas i takt med den ökade livslängden. Pensions- gruppen anser vidare att ett längre arbetsliv också är av betydelse för välfärden och därmed för hela samhället. I överenskommelsen ingår att samtliga pensionsåldersrelaterade åldersgränser, liksom vissa åldersgrän- ser i kringliggande trygghetssystem, ska kopplas till riktåldern. Syftet med riktåldern är att pensionsåldrarna automatiskt ska anpassas när medel- livslängden förändras så att välfärden och en rimlig pensionsnivå kan upp- rätthållas. Arbetet med Pensionsgruppens överenskommelse En arbetsgrupp inom utarbetade i enlighet med pens- ionsöverenskommelsens riktlinjer promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och andra trygghetssystem (Ds 2019:2). Promemorian innehåller underlag för höjda pensionsrelaterade åldersgränser i socialför- säkringsbalken och i angränsande trygghetssystem , 2023 och 2026. Flera delar av pensionsöverenskommelsen är redan genomförda. Försla- gen avseende 2020 har genomförts genom propositionen En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). Med syfte att ersätta dagens starka 65-årsnorm med en pensionsålder som tar hänsyn till den ökande medellivslängden i infördes rikt- ålder som begrepp. Avsikten är att riktåldern ska styra de pensions- relaterade åldersgränserna i pensionssystemet och i angränsande trygg- hetssystem och fungera som ett riktmärke för de försäkrades individuella pensionsbeslut. För att individer ska kunna planera sitt arbets- och pensionsliv beräknas och fastställs riktåldern innan den börjar gälla. Första gången riktåldern kommer att användas är 2026. Bestämmelser om riktålder för pension finns i 2 kap. 10 a–10 d §§ socialförsäkringsbalken. En riktålder för pension ska beräknas och gäller för det sjätte året efter beräkningssåret. Regeringen har gett i uppdrag (S2021/03353) att beräkna rikt- åldern för pension. Riktåldern har fastställts respektive 2021 i förordningen (2019:780) om riktålder för pension för och i förord- ningen (2021:394) om riktålder för pension för . I båda förordning- arna fastställs en riktålder . 2018/19:133 höjdes även åldersgränsen för när inkomst- grundad ålderspension tidigast kan lämnas från 61 till , åldersgränsen för när kommuner får tillhandahålla servicetjänster utan föregående behovsprövning höjdes från 67 till och vissa anpassningar gjordes till höjningen av åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställning. 2019 beslutades justeringar av åldern för rätt att kvarstå i anställning, där den så kallade las-åldern höjdes från 67 till 2020 och höjs från 68 till 2023 (prop. 2018/19:91, bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276). För att underlätta för ett längre arbetsliv är möjligheten till omställning och rätten till studiestöd viktig. Åldersgränserna för rätt till studiemedel och studiestartsstöd har höjts. Lagändringarna gäller för studiemedel och studiestartsstöd som lämnas (prop. 2020/21:122, bet. 2020/21:UbU17, rskr. 2020/21:308). Den övre åldern för rätt till studiemedel sträcker sig nu till och med det år en person fyller och studielånet ska vara färdig- betalt vid utgången av det år personen fyller . Det är en höjning av båda åldrarna med . Även åldersgränsen för rätten till studiestarts- stöd har på samma sätt höjts med . Även åldersgränserna vad gäller riksdagspensioner för ledamöter i riks- dagen har anpassats till det faktum att vi lever . Ålderspension för ledamöters regleras i lagen (2016:1108) om ersättning till riks- dagens ledamöter. Från gäller att en ledamot har rätt till ålderspension tidigast från och med den månad då han eller hon fyller och längst till och med den månad då ledamoten avlider. Det är en höj- ning med , från 61 till . Denna proposition innehåller de förslag avseende höjda åldersgränser som enligt pensionsöverenskommelsens riktlinjer ska genomföras 2023 och 2026. Det omfattar således den engångsjustering av åldersgränserna som ska ske 2023 och att de pensionsrelaterade åldersgränserna, liksom vissa åldersgränser i kringliggande trygghetssystem ska kopplas till rikt- åldern 2026. Se vidare förslagen i avsnitt 5. Konsekvenserna av förslagen redovisas i avsnitt 8. De gällande regelverken för dessa kringliggande trygghetssystem beskrivs närmare i departementspromemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2). I tabell 4.3 visas en översikt över de pensionsrelaterade åldersgränserna, när de infallit eller föreslås infalla i denna produkt, samt vilka födelseår som direkt påverkas. 2021/22:181 Tabell 4.1 Pensionsrelaterade åldersgränser 2018–2027 Gråmarkerade celler är de åldersgrupper och åldrar som omfattas av övergångsbestämmelser. (Åldrar i kursivt infördes 4.3Pensionsrelaterade åldersgränser i skatte- och avgiftssystemet Flera av åldersgränserna i skatte- och avgiftssystemet utgår från en norm om att pensionering sker . Pensionsrelaterade åldersgränser finns bland annat i reglerna om förhöjt grundavdrag samt i reglerna om skyldighet att betala socialavgifter och allmän löneavgift. Bestämmelserna om det förhöjda grundavdraget för personer som har fyllt finns i 63 kap. 3 a § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Regleringen innebär att det förhöjda grundavdraget uppgår till grund- avdragsbeloppet enligt 63 kap. 3 § med tillägg av ett särskilt belopp som anges för vissa inkomstintervall. Någon form av grundavdrag har funnits i skattelagstiftningen . Avdraget har ett fördelningspolitiskt syfte och avser främst att lindra beskattningen för låginkomsttagare. finns även ett så kallat förhöjt grundavdrag. Det förhöjda grundavdraget syftar till att förbättra de ekonomiska villkoren för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . 65-årsgränsen för det förhöjda grundavdraget motiverades med att den genomsnittliga åldern för uttag av ålderspension var och i princip inte hade ändrats trots ökande medellivslängd. Sammantaget understeg den genomsnittliga disponibla inkomsten för pensionärer den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer . Mot denna bakgrund ansågs det angeläget att åtgär- der vidtogs för att förbättra den ekonomiska situationen för ålders- pensionärer (prop. 2008/09:38 s. 9 och 10). Avdrag för egenavgifter i vissa fall Ersättningar som ska beskattas som inkomst av tjänst ger i vissa fall, bl.a. beträffande hobbyinkomster, upphov till en skyldighet att betala egen- avgifter till socialförsäkringarna m.m. Bestämmelsen innebär att avdrag får göras med dels ett schablonavdrag på inkomsten under beskattnings- året, dels med påförda egenavgifter. Schablonavdraget återförs till beskattning påföljande år. Schablonavdraget ska göras med högst 25procent av underlaget.