prop · H903179 · 2022-03-22 00:00:00 — Kriteriernas vikt får anges som intervall men spridningen i intervallen får inte vara så stor att det i realiteten innebär att informationen förlorar sin betydelse (jämför prop. 2006/07:128 s. 249). Övervägandena finns i avsnitt 7.3.13. ska i ett upphandlingsdokument ange vilka tilldelnings- kriterier som kommer att användas och hur tilldelningskriterierna ska viktas inbördes. I paragrafen finns bestämmelser om vilka uppgifter om tilldelnings- kriterierna som ska finnas i upphandlingsdokumenten. Det föreskrivs i paragrafen att i ett upphandlings- dokument ska ange vilka tilldelningskriterier som kommer att användas och hur de ska viktas inbördes. Tilldelningskriterierna och viktningen av dem ska beskrivas på ett sätt som gör att en fondförvaltare inför utformningen av sitt anbud får en rättvisande uppfattning om vad som leder till tilldelning av fondavtal. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.13. I 64 kap. 27 a § socialförsäkringsbalken finns bestämmelser om förutsättningarna för att premiepensionsmedel ska överföras till en fond som är likvärdig med en tidigare vald fond. Paragrafen innehåller en upplysning om var det finns bestämmelser om förutsättningarna för att överföra premiepensionsmedel till en fond som är likvärdig med en tidigare vald fond. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. ska i samband med att den upphandlar fonder bedöma vilka fonder som i väsentliga avseenden är likvärdiga efter objektiva kriterier. De objektiva kriterierna ska anges i ett upphandlingsdokument. Paragrafen innehåller bestämmelser om bedömningen av vilka fonder som är likvärdiga med varandra. Vid en upphandling av fonder i en viss kategori ska även bedöma vilka fonder som är likvärdiga med varandra inom den kategorin. ska således i samband med en upphandling bedöma vilka av de upphandlade fonderna som är likvärdiga. I första stycket föreskrivs att ska tillämpa objektiva kriterier när den bedömer vilka fonder som i väsentliga avseenden är Sådana objektiva kriterier kan exempelvis vara risknivå, placeringsinriktning, förvaltningsavgift och riskspridning. I andra stycket anges att de objektiva kriterierna ska anges i ett Vad som avses med upphandlingsdokument framgår av 1 kap. 3 §. Kriterierna ska beskrivas på ett sätt som gör att en fondförvaltare får en rättvisande uppfattning om hur bedömningen av vilka fonder som är likvärdiga kommer att gå till. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. ska i fondavtalet fastställa den ordning enligt vilken premie- pensionsmedel ska fördelas mellan likvärdiga fonder, om medel ska överföras enligt 64 kap. 27 a § andra stycket socialförsäkringsbalken. ska tillämpa objektiva kriterier när den utformar Dessa kriterier ska anges i ett upphandlingsdokument. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att ska fastställa den ordning enligt vilken premiepensionsmedel ska fördelas mellan vissa fonder på fondtorget för premiepensionen. ordningen ska tillämpas om medel ska överföras från en fond som inte längre omfattas av ett fondavtal och som därför inte kan finnas kvar på I sådant fall ska använda fördelnings- ordningen när den ska avgöra till vilken fond premiepensionsmedel ska överföras enligt 64 kap. 27 a § andra stycket SFB, dvs. pensionssparare inte har meddelat hur medel ska placeras. ska fastställa fördelningsordningen i fondavtalet för de fonder som ingår i fördelningsordningen. fördelningsordningen fastställs i samband med upphandlingen även om den kan komma att tillämpas endast , nämligen när en fond inte längre ska omfattas av ett fondavtal. Vid utformningen av fördelningsordningen ska använda sig av objektiva kriterier. Dessa ska vara tydliga och transparenta så att det klart framgår vad kommer att beakta när den Kapitalet bör fördelas mellan de likvärdiga fonderna på det sätt som är mest ändamålsenligt vid respektive upphandling. således vid varje upphandling överväga vilken fördelningsordning som bör tillämpas i det specifika fallet. till att en fördelningsordning i form av exempelvis rangordning är lämplig i vissa upphandlingar men att andra principer, exempelvis turordning, är lämpligare att lägga till grund för fördelningen vid andra upphandlingar. En rangordning innebär att rangordnar de likvärdiga Premiepensionskapital flyttas då i första hand till den fond som har placerats högst i rangordningen. fonderna kan göras utifrån exempelvis storleken på förvaltningsavgiften där den fond som har lägst avgift placeras som nummer ett och övriga därefter följer i fallande ordning. En fördelningsordning i form av rangordning kan innebära att stora kapital överförs till en enda fond, vilket kan leda till negativa effekter för fonden, andelsägarna och fondmarknaden. Det kan i sådana fall vara mer ändamålsenligt att alla fonder som har upphandlats och bedömts vara 2021/22:179 likvärdiga tar emot premiepensionsmedel som ska flyttas till en likvärdig fond. kan då exempelvis överväga en fördelnings- ordning i form av turordning (se avsnitt 8.2). De objektiva kriterier kommer att beakta vid utformning av fördelningsordningen ska anges i ett upphandlings- dokument. Vad som avses med upphandlingsdokument anges i 1 kap. 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Kompletterande upphandling får användas, om 1.ett fondavtal har sagts upp eller hävts, och 2.uppsägningen eller hävningen leder till att urvalet av fonder på fondtorget för premiepensionen inte längre ger en tillräcklig valfrihet. Vid kompletterande upphandling tillämpas inte bestämmelserna i 8–23 §§. ska besluta riktlinjer för kompletterande upphandling. I paragrafen finns bestämmelser om kompletterande upphandling när urvalet av fonder på fondtorget för premiepensionen inte längre ger en tillräcklig valfrihet för pensionsspararna. Bestämmelserna motsvarar delvis regleringen av direktupphandling i 19 kap. 7 § tredje stycket . I första stycket anges att kompletterande upphandling får användas om ett fondavtal sägs upp eller hävs och detta leder till att urvalet av fonder på fondtorget inte längre ger en tillräcklig valfrihet. Vad som avses med valfrihet behandlas i författningskommentaren till 5 §. En situation med bristande valfrihet kan främst uppstå om det endast finns en eller ett fåtal fonder i den fondkategori som fonden i fråga tillhör. Vad som föranlett uppsägningen eller hävningen saknar betydelse för tillämpningen av paragrafen. I andra stycket klargörs vilka förfaranderegler som inte ska tillämpas vid en kompletterande upphandling enligt paragrafen. Detta innebär att den kompletterande upphandlingen genomförs på ett enklare sätt jämfört med den vanliga upphandlingen av fonder till fondtorget. Något krav på annonsering ställs inte vid kompletterande upphandling. Enligt tredje stycket ska besluta om riktlinjer för en kompletterande upphandling. Riktlinjerna bör i första hand behandla hur ska gå tillväga för att uppfylla de grundläggande principerna för upphandling. Det kan till exempel gälla hur en sådan upphandling ska offentliggöras för att utomlands etablerade fondförvaltare ska få information om upphandlingen. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.14. vid en kompletterande upphandling enligt 24 § har begärt in anbud från fler än en fondförvaltare, ska möjligt skriftligen underrätta samtliga fondförvaltare som har lämnat anbud när beslut om tilldelning av fondavtal har fattats. Underrättelsen utlöser inte någon avtalsspärr enligt 3 kap. 2 §. Paragrafen, innehåller bestämmelser om information när tilldelningsbeslut har fattats. Bestämmelserna motsvarar närmast 19 kap. 29 § andra stycket I första stycket föreskrivs att , om har begärt in anbud från fler än en fondförvaltare, skriftligen ska underrätta fondförvaltarna när tilldelningsbeslut har fattats. Underrättelsen ska tillställas samtliga fondförvaltare som anbud har begärts in ifrån. I andra stycket anges att underrättelseskyldigheten vid en upphandling enligt 25 § inte utlöser någon avtalsspärr. Någon avtalsspärr gäller således inte vid en kompletterande upphandling. Det innebär att kan ingå avtal med en fondförvaltare utan att iaktta en sådan frist som anges i 3 kap. 2 §. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.15. ska dokumentera genomförandet av en kompletterande upp- handling enligt 24 §. Dokumentationen ska vara tillräcklig för att ska kunna motivera sina beslut under upphandlingens samtliga skeden. I paragrafen finns bestämmelser om dokumentationsplikt under en kompletterande upphandling utan krav på annonsering. Bestämmelserna motsvarar närmast 19 kap. 30 § . Uppgifter som omfattas av dokumentationsplikten är till exempel föremålet för upphandlingen (fondkategori), hur upphandlingen offentliggjordes, vilka fondförvaltare som tillfrågades, hur många fondförvaltare som lämnade anbud, vilken fondförvaltare som tilldelades fondavtal, de avgörande skälen för tilldelningen och fondavtalets löptid. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.16. Ett fondavtal ska vara affärsmässigt och i övrigt innehålla de villkor som krävs för att upprätthålla god sed på premiepensionsområdet. I paragrafen finns bestämmelser om de villkor som ett fondavtal ska innehålla. Paragrafen motsvarar i huvudsak 64 kap. 17 a § första stycket SFB som föreslås bli upphävd. Enligt paragrafen ska ett fondavtal vara affärsmässigt och i övrigt innehålla de villkor som krävs för att kunna upprätthålla god sed på premiepensionsområdet. Med affärsmässighet avses att ska beakta bästa branschstandard och fondtorgets särskilda funktionssätt vid utformningen av villkoren i fondavtalen. I affärsmässighet ligger också att fondavtalen bör innehålla villkor om till exempel köpstopp och påföljder vid överträdelse av avtalsvillkoren. De villkor som krävs för att upprätthålla god sed på premiepensionsområdet är villkor som innebär att pensionsspararnas intressen tas tillvara och att konsumentskyddet på premiepensionsområdet upprätthålls (jämför prop. 2017/18:247 s. 31). Till skillnad från 64 kap. 17 a § första stycket SFB ställs det inte upp något krav på att fondavtalen ska vara standardiserade. Förhållandet mellan och fondförvaltaren regleras i fondavtalet, som är civilrättsligt. Det innebär att tvister om tillämpningen av fondavtalet, såsom åtgärd att säga upp ett fondavtal, prövas i enlighet med avtalets bestämmelser om tvistlösning. 2021/22:179 Övervägandena finns i avsnitt 7.3.17. Ett fondavtal ska innehålla villkor om att fondförvaltaren 1.ska lämna de uppgifter som krävs för tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel och 64 kap. socialförsäkringsbalken, 2.ska lämna och åta sig att till lämna sådan information som avses i och rådets förordning (EU) 2019/2088 av om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella sektorn, och i artiklarna 5–7 i och rådets förordning (EU) 2020/852 av om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088, och 3.på annat sätt ska medverka i gransknings- och uppföljningsarbete. I paragrafen finns bestämmelser om att ett fondavtal ska innehålla villkor om uppgiftsskyldighet samt medverkan i gransknings- och uppföljningsarbete. Bestämmelserna motsvarar i huvudsak 64 kap. 17 a § andra stycket 7 SFB som föreslås bli upphävd. Enligt första punkten ska ett fondavtal innehålla villkor om att fond- förvaltaren ska lämna de uppgifter som krävs för tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel och 64 kap. SFB. Det handlar i första hand om sådana uppgifter som myndigheten behöver för sin granskning enligt 4 § lagen om . Sådana uppgifter kan behöva lämnas såväl vid vissa särskilda händelser som vid händelser som rapporteras löpande. kan även behöva uppgifter för den utvärdering av fondförvaltarna som ska göras enligt nämnda lagrum. Ett fondavtal ska enligt andra punkten även innehålla villkor om att fondförvaltaren ska lämna hållbarhetsinformation till Pensions- myndigheten. Denna information ska vara sådan information som avses i och rådets förordning (EU) 2019/2088 av om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella sektorn, och artiklarna 5–7 i och rådets förordning (EU) 2020/852 av om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088, se vidare prop. 2020/21:66 och prop. 2021/22:11. Hänvisningen till EU:s nämnda förordningar är dynamisk. Det innebär att hänvisningen till förordningarna avser den gällande lydelsen. I tredje punkten föreskrivs att avtalet ska innehålla villkor om att fondförvaltaren även på annat sätt ska medverka i gransknings- och uppföljningsarbete. Med sådan medverkan avses till exempel att före- trädare för fondförvaltaren ska inställa sig på möten hos . Övervägandena finns i avsnitt 7.2.4. Ett fondavtal ska innehålla villkor om i vilka avseenden fondförvaltaren ska samarbeta med . I paragrafen finns bestämmelser om att ett fondavtal ska innehålla villkor om att fondförvaltaren ska samarbeta med . Denna skyldighet att samarbeta avser i första hand handeln med fond- På vilket sätt och i vilken utsträckning samarbetet ska förekomma regleras i avtalet. Det kan till exempel avse rutiner för överföring av information och medel samt tekniska lösningar som ska användas för sådan överföring (jämför prop. 1997/98:151 del 1 s. 411). Övervägandena finns i avsnitt 7.3.17. Ett fondavtal ska innehålla villkor om att fondförvaltaren ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt i fråga om hållbarhet genom ansvarsfulla investeringar och Ett minimikrav ska vara att fondförvaltaren i förvaltningen ska iaktta vad som följer av sådana internationella överenskommelser som har ingått och som rör frågor om hållbarhet. I paragrafen finns bestämmelser om att ett fondavtal ska innehålla villkor om hållbarhetsarbete i förvaltningen. Enligt första stycket ska fondavtalet innehålla villkor om att fondförvaltaren i förvaltningen ska vara föredömlig när det gäller hållbarheten genom att göra ansvarsfulla investeringar och i sitt ägande vara ansvarsfull med avseende på frågor som rör miljö, socialt ansvar och Beträffande föredömlig förvaltning, ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande, se 4 kap. 1 a § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) och prop. 2017/18:271. kan till exempel ange på vilket sätt förvaltaren ska beakta sådana faktorer, hur förvaltaren ska säkerställa att villkoren efterlevs och hur uppföljning Vid utformningen av villkoren bör ta hänsyn till bland annat förutsättningarna för att beakta ESG-faktorer (faktorer som rör miljö, socialt ansvar och företagsstyrning) vid förvaltning av olika slag av Hänsyn bör även tas till vid var tid förekommande slag av metoder, standarder och mått som används av fondförvaltare i arbetet med I andra stycket föreskrivs att ett minimikrav ska vara att fondförvaltaren i förvaltningen ska iaktta vad som följer av sådana internationella överenskommelser som har ingått och som rör frågor om Exempel på sådana överenskommelser är , FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och kärnkonventioner om Det ankommer på att utforma avtalsvillkoren på ett sådant sätt att detta krav uppfylls. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.3. Löptiden för ett fondavtal får inte överstiga . I paragrafen finns en bestämmelse om löptiden för ett fondavtal. Bestämmelsen innebär att löptiden inte får överstiga . således om en bortre gräns för hur lång löptid ett fondavtal får ha. emellertid fritt att ingå avtal med en kortare löptid än 2021/22:179 . Ett fondavtals löptid får bestämmas av i varje enskilt fall med utgångspunkt i bland annat vilken kategori av fonder som upphandlas. Om den ursprungliga löptiden understiger får vid utgången av avtalsperioden förlänga löptiden för ett fondavtal om den anser det lämpligt och en sådan förlängning är möjlig enligt villkoren i fondavtalet. Den sammanlagda avtalstiden får dock aldrig överstiga . Övervägandena finns i avsnitt 7.3.19. I 4 § lagen (2022:000) om finns bestämmelser om att ska granska att fondförvaltare och fonder löpande uppfyller vill- koren i fondavtalet. Paragrafen innehåller en upplysning om var det finns bestämmelser om granskning av fondförvaltare och fonder. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.4. får bestämma ett högsta antal fondavtal som en fondförvaltare får ingå. I paragrafen finns bestämmelser om att får bestämma ett högsta antal fondavtal som en fondförvaltare får ingå. Paragrafen motsvarar 64 kap. 22 § SFB (prop. 2017/18:247 s. 67 och prop. 1998/99:98 s. 25 f. och 39). Sistnämnda paragraf föreslås bli upphävd med anledning av att det inte längre kommer att ligga på att besluta om högsta antal fondavtal. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.18. Detta kapitel innehåller bestämmelser om avtalsspärr, överprövning och skadestånd när det gäller upphandlingar enligt denna lag. I paragrafen finns bestämmelser om kapitlets innehåll. Kapitlet innehåller bestämmelser om avtalsspärr, överprövning och skadestånd när det gäller upphandlingar av fonder som ska erbjudas på fondtorget för premiepensionen. får inte ingå fondavtal innan har gått från det att underrättelsen enligt 2 kap. 15 § skickades (avtalsspärr). Om underrättelsen har skickats på annat sätt än med ett elektroniskt medel till en fondförvaltare, får fondavtal inte ingås innan har gått från det att I paragrafen finns bestämmelser om avtalsspärr. När sådan spärr gäller i ett ärende får inte ingå fondavtal i det ärendet. paragrafen anges när avtalsspärr gäller. Syftet är att ge anbudssökande och Prop. 2021/22:179 anbudsgivare rådrum att överväga behovet av överprövning av upphandlingen. I förening med övriga bestämmelser om avtalsspärr är syftet också att möjliggöra en överprövning innan avtal sluts. Bestämmelserna motsvarar i allt väsentligt 20 kap. 1 § första och andra styckena (prop. 2015/16:195 del 2 s. 1151 f.). Enligt första stycket börjar avtalsspärren löpa när en underrättelse om ett tilldelningsbeslut enligt 2 kap. 16 § skickas till fondförvaltarna. I de fall det inte föreligger någon skyldighet att skicka en underrättelse om tilldelningsbeslut, såsom vid kompletterande upphandling enligt 2 kap. 25 §, gäller dock inte någon avtalsspärr. Avtalsspärren gäller i från det att underrättelsen om till- delningsbeslutet har skickats med ett elektroniskt medel. Den påföljande dagen är den första som räknas vid beräkning av avtalsspärrens längd. Enligt andra stycket gäller avtalsspärren från det att underrättelsen har skickats på annat sätt än med ett elektroniskt medel. Denna längre tidsfrist gäller även om underrättelsen har skickats med ett elektroniskt medel till vissa fondförvaltare och på ett annat sätt till andra. I ett sådant fall ska den längre tidsfristen iakttas för att samtliga fondförvaltare ska få den föreskrivna minimifristen på sig att avgöra om man vill ansöka om överprövning. Enligt 2 kap. 15 § andra stycket ska avtalsspärrens längd anges i underrättelsen om tilldelnings- beslutet. Enligt 3 kap. 15 § ska 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid tillämpas vid beräkningen av avtalsspärrens längd. Övervägandena finns i avsnitt 7.3.20. Efter ansökan av en fondförvaltare som anser sig ha lidit eller kunna komma att lida skada får allmän förvaltningsdomstol överpröva 1.en upphandling, och 2.giltigheten av ett fondavtal som har slutits mellan och en fondförvaltare. I paragrafen finns bestämmelser om förutsättningarna för överprövning. Bestämmelserna innebär att allmän förvaltningsdomstol, efter ansökan av en fondförvaltare, kan överpröva såväl en upphandling som ett fondavtals En fondförvaltare kan ansöka om överprövning av såväl en upphandling som ett fondavtal som slutits mellan och en eller flera fondförvaltare. För att få väcka talan krävs det inte att en fondförvaltare har lämnat in ett anbud eller en anbudsansökan i den aktuella upphandlingen. krävs det att den fondförvaltare som vill överpröva en upphandling har eller har haft ett intresse av att tilldelas det aktuella fondavtalet. I likhet med en överprövning enligt tar överprövningen enligt denna lag inte sikte på upphandlingens materiella resultat utan endast på om den upphandlande myndigheten förfarit formellt korrekt och iakttagit de upphandlingsprinciper och förfaranderegler som anges i den lagen (se HFD 2013 ref. 5). Bestämmelserna motsvarar i allt väsentligt 20 kap. 4 § (prop. 2015/16:195 del 2 s. 1152 f.). Övervägandena finns i avsnitt 7.3.21. En ansökan om överprövning ska göras hos den förvaltningsrätt inom vars dom- krets har sin hemvist. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I paragrafen finns bestämmelser om behörig domstol vid överprövning och krav på prövningstillstånd vid överklagande. En ansökan om överprövning görs enligt första stycket hos förvaltningsrätten inom vars domkrets har sin hemvist. Det är således den upphandlande myndighetens hemvist som är styrande för vilken domstol som i första instans är behörig att pröva en ansökan om I 10 § finns bestämmelser om inom vilken tid en ansökan om överprövning ska ha kommit in till förvaltningsrätten. Enlig andra stycket krävs det prövningstillstånd vid överklagande till Bestämmelser om förutsättningarna för att meddela prövningstillstånd finns i 34 a § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Paragrafen motsvarar i allt väsentligt 20 kap. 5 § (prop. 2015/16:195 del 2 s. 1153). Övervägandena finns i avsnitt 7.3.21. har brutit mot någon bestämmelse i 2 kap. 1–4, 6, 8–20 och 22–26 §§ och detta har medfört att fondförvaltaren har lidit eller kan komma att lida skada, ska rätten besluta att upphandlingen ska göras om eller att den får avslutas först sedan rättelse har gjorts. En upphandling får inte överprövas efter det att fondavtal har slutits mellan och en fondförvaltare. I paragrafen finns bestämmelser om de åtgärder som rätten kan vidta när har brutit mot de i paragrafen angivna bestämmelserna Enligt första stycket kan rätten besluta att en upphandling ska göras om eller att den får avslutas först sedan rättelse har gjorts. det är att har brutit mot en eller flera av de angivna En ytterligare förutsättning för att rätten ska kunna vidta de nämnda åtgärderna är att den fondförvaltare som har ansökt om överprövning har lidit eller kan komma att lida skada. sökanden att visa att sådan skada har uppkommit med anledning av att har brutit mot en upphandlingsbestämmelse. Dock får enligt andra stycket en ansökan om överprövning av en upphandling inte prövas om ett fondavtal har slutits. där någon avtalsspärr inte gäller ska en ansökan för att kunna tas upp till prövning ha kommit in innan ett fondavtal har ingåtts. om avtalet har ingåtts. Emellertid ska rätten, om fondförvaltaren yrkar det, enligt 6 § i stället överpröva ett avtals giltighet om det har ingåtts i strid med avtalsspärr, rättens interimistiska beslut eller den tidsfrist som gäller efter allmän förvaltningsdomstols avgörande i målet. Vid en kompletterande upphandling enligt 2 kap. 24 § tillämpas inte bestämmelsen i 2 kap. 15 §, vilket medför att någon avtalsspärr då inte gäller enligt 3 kap. 2 §. Paragrafen motsvarar i allt väsentligt 20 kap. 6 § (prop. 2015/16:195 del 2 s. 1153). Övervägandena finns i avsnitt 7.3.21. under pågående överprövning av en upphandling ingår ett fondavtal i strid med 2, 7, 8 eller 9 §, ska rätten, på yrkande av fondförvaltaren, överpröva avtalets giltighet i enlighet med 12 och 13 §§. I paragrafen finns bestämmelser om överprövning av ett fondavtals giltighet om ett fondavtal ingås under pågående överprövning av en upphandling. Bestämmelsen är, på yrkande av fondförvaltaren, tillämplig om ingår ett fondavtal trots att avtalsspärr eller förlängd avtalsspärr gäller. En avtalsspärr fortsätter enligt 7 § att gälla under handläggningen i förvaltningsrätten. Om rätten har beslutat att förlängd spärr inte ska gälla, kan då överprövning inte göras med stöd av denna paragraf såvida inte rätten i ett interimistiskt beslut har förordnat att inte får ingå fondavtal innan rätten har bestämt annat. På yrkande av fondförvaltaren ska överprövning av ett fondavtals giltighet också göras om inte har iakttagit den tidsfrist som enligt 9 § gäller efter en allmän förvaltningsdomstols avgörande.