prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — I den konsoliderade resultaträkningen bruttoredovisas dessa medel som lämnade bidrag och skatteintäkter, vilket bedömts ge den mest rättvisande informationen. Den kommunalekonomiska utjämningen nettoredovisas under anslag i statens budget. I den konsoliderade resultaträkningen i årsredovisningen för staten har det bedömts mest rättvisande att bruttoredovisa den kommunalekonomiska utjämningen som skatteintäkter och transfereringar till kommuner. Dessa båda skillnader innebär att både skatteintäkter och transfereringar är högre i resultaträkningen än i statens budget (se not 1 Skatteintäkter och not 4 Transfereringar). Den del av posten Övriga upplupna intäkter som benämns Upplupna skatteintäkter utgörs av skillnaden mellan statens och ålderspensionssystemets skatteintäkter för aktuellt inkomstår och de preliminära skatter som redovisats t.o.m. december månad. Posten beräknas genom att de skatter som löpande har debiterats och avser det aktuella inkomståret dras från de skatteintäkter som ska redovisas för det aktuella inkomståret Det innebär att skatteintäkter som debiteras till och med december är slutligt utfall medan redovisningen av andra skatter till viss del bygger på prognoser. Utfallet för de skatter som fastställs vid den årliga beskattningen är klart i november året efter inkomståret. Det definitiva utfallet för skatterna på statens budget är klart andra året efter inkomståret. Den upplupna intäkten ska i princip överensstämma med summan av föregående års motsvarande upplupna intäkt och det periodiseringsbelopp som framkommer i modellen för periodisering av skatteintäkter. En mindre differens kan uppkomma. Den kommenteras i not 38 Övriga upplupna intäkter. Staten är ansvarig för all uppbörd, dvs. även uppbörden av skatter som tillhör kommuner och avgifter till trossamfund. Regleringsbelopp som avser kommuner och trossamfund särredovisas för att särskilja dessa från statens fordran/skuld i förhållande till skattskyldiga. Redovisning av marknadsvärdeförändringar i resultaträkningen Orealiserade marknadsvärdeförändringar på framför allt långfristiga värdepappersinnehav redovisas i resultaträkningen som finansiella intäkter eller kostnader. I allt väsentligt motsvaras dessa av högre eller lägre avsättningar till Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantifonden. En stor del av värdepapperen är statsobligationer och andra instrument utgivna av . I resultaträkningen för staten elimineras normalt inomstatliga finansiella intäkter och kostnader. I detta fall skulle detta dock leda till att saldot i resultaträkningen påverkades kraftigt mellan åren av att avsättningar till fonder påverkas av intäkter eller kostnader som elimineras. Därför behålls den orealiserade värdeförändringen i resultaträkningen, som avsättningen till fonder redovisas med det belopp som respektive myndighet rapporterat, så att saldot i princip inte påverkas. I balansräkningen elimineras däremot det bokförda värdet av innehavet av statspapper mot statsskuld. Mellanskillnaden påverkar nettoförmögenheten. innehav av utsläppsminskningsenheter inom ramen för Kyotoprotokollet Denna redovisning avser den andra åtagandeperioden under Kyotoprotokollet (2013– 2020). De totala utsläppen består av utsläppen som hanteras i EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) och under ansvarsfördelningsbeslutet (ESD). Regeringen avser att annullera de utsläppminskningsenheter som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU. Annulleringen bedöms kunna genomföras 2023, i linje med ansvarsfördelningsbeslutets fullgörandeprocess för avräkning av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Inom ramen för program för internationella klimatinsatser har haft i uppdrag att för räkning stötta klimatprojekt i utvecklingsländer genom de flexibla mekanismerna under Kyotoprotokollet. Genom dessa klimatprojekt har förvärvat utsläppsminskningsenheter som verifierats, certifierats och utfärdats av FN. Regeringen erhöll efter förslag i budgetpropositionen för 2021 bemyndigande att annullera de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 och som levererats till , vilket motsvarar ca 4,6 miljoner utsläppsminskningsenheter 2020/21:1, bet. 2020:21:MJU1, rskr. 2020/21:143). Regeringen beslutade att uppdra åt att genomföra annulleringen i enlighet med bemyndigande. redovisade att uppdraget var genomfört. 3.4.2Redovisningsprinciper för statens budget Statens budget redovisas enligt de principer som följer av budgetlagen (2011:203) och beslut om budgeten. Enligt budgetlagen omfattar statens budget alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag, med undantag för inkomster som har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet. Utgifter i statens budget redovisas mot anslag medan inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Utgifter för transfereringar redovisas det år då betalning sker, medan förvaltningsutgifter redovisas det år som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till. Enligt budgetlagen redovisas inkomster av skatter och avgifter det år intäkterna hänför sig till. Övriga inkomster redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till. Universitet och högskolor tillämpar en särskild modell för redovisning mot anslag. Andra avvikelser från generella principer kan förekomma enligt beslut. Till skillnad från vad som gäller för resultat- och balansräkningen, där olika redovisningsmetoder och principer för specifika poster förklaras i detta avsnitt, finns för budgetens anslag och inkomsttitlar riksdagsbeslut och motiveringar som har redovisats för i budgetpropositionen eller andra propositioner. Utöver anslagen och inkomsttitlarna innehåller statens budget en post för nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. Riksgälds- kontorets nettoutlåning utgörs av den totala förändringen av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder respektive andra stater. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov. Ett negativt budgetsaldo ger ett positivt lånebehov, dvs. en ökning av statsskulden, medan ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, dvs. i de flesta fall en minskning av statsskulden. 3.4.3Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget Statens budget och resultaträkningen skiljer sig åt såväl i avgränsning och struktur som i redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen, men som till övervägande del ligger utanför statens budget. Affärsverken och andra verksamheter där avgifter och bidrag får disponeras i verksamheten redovisas i resultaträkningen, medan de endast påverkar budgeten till den del verksamheterna påverkar statens lånebehov. Redovisningsprinciperna i statens budget är blandade. Vid redovisning mot anslag och inkomsttitlar på statens budget förekommer både redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt), för vissa anslag eller inkomsttitlar kostnader och intäkter och för några utgifter och inkomster. Redovisningen i resultaträkningen sker i sin helhet enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. den består av intäkter och kostnader. Saldot i statens budget redovisas dock helt kassamässigt. I tabellen nedan sammanfattas några av skillnaderna mellan resultaträkningen och statens budget. Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statens budget går därför ofta inte att göra, utan dokumenten kompletterar varandra. Tabell 3.8 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget Avgifter av tillfällig natur eller mindre Ingen påverkan på anslag eller Erhållna bidrag som används i verksamheten Ingen påverkan på anslag eller Transfereringar (lämnade bidrag Avsättningar för framtida förpliktelser Löner, varor och tjänster Andel av företagsvinst eller förlust Intäkt/kostnad enligt Orealiserad valutavinst eller förlust Ingen påverkan på anslag eller Resultaträkningen visar verksamhetens totala intäkter och kostnader . Balansräkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . För vissa kapitaltransaktioner påverkas endast balansräkningen av händelser i statens budget medan resultaträkningen är oförändrad. Exempel på detta är anslag för investeringar och utlåning, eller inkomsttitlar för återbetalning av lån. En stor principiell skillnad är att i resultaträkningen elimineras alla ekonomiska mellanhavanden mellan myndigheter. I statens budget bruttoredovisas sådana transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensionsavgifterna från andra än statliga myndigheter redovisas som intäkter i resultaträkningen, som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statens budget nettoredovisas däremot ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet, inklusive premiepensionssystemet. Utbetalningarna av pensioner till enskilda framgår inte av statens budget, förutom garantipensionerna. avser att ansöka om ersättning i form av bidrag från EU:s facilitet för återhämtning och resiliens (RRF) . EU:s medlemsländer kan ansöka om bidrag och lån genom sina nationella återhämtningsplaner. Europeiska unionens råd har ännu inte godkänt återhämtningsplan. Tidpunkten för utbetalning till liksom beloppets storlek är vid upprättande av Årsredovisning för staten 2021 osäker varför ingen redovisning av intäkt eller förväntad intäkt kan göras. 3.4.5Händelser efter räkenskapsårets utgång invasion av , och det förändrade säkerhetsläget i , har gett anledning att genomföra en fördjupad analys av statens garantier och utlåning med exponering mot , och . Totalt uppgick denna exponering till 76 garantier med en sammanlagd volym om . Bedömningen är att denna, i sammanhanget begränsade volym, endast i liten grad påverkar risken för stora förluster i den ordinarie portföljen. Se även avsnitt 5.3. Direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, egenavgifter m.m. Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Summa Skatt på konsumtion och insatsvaror Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Avgifter till public service Summa Restförda och övriga skatter Totala skatteintäkter enligt statens budget Avgår: Kommunala skatter Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet (inkomstpension) Statens skatteintäkter enligt statens budget Justering till totala skatteintäkter enligt ÅRS 2020 Totala skatteintäkter enligt årsredovisningen Justering till statens skatteintäkter enligt ÅRS 2020 Statens skatteintäkter enligt årsredovisningen Tillkommer, avgränsningsskillnader m.m. Eliminering av statliga myndigheters avräknade moms Eliminering av statens arbetsgivaravgifter Eliminering av särskild löneskatt på pensionskostnader Eliminering av myndigheters skatter m.m. Summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2020 Statens skatteintäkter såsom de avgränsas i resultaträkningen ökade med () jämfört med . Det kan jämföras med en minskning av skatte- intäkterna på 2020 jämfört med . Det är i allt väsentligt den ekonomiska återhämtning som skett som gör att intäkterna från flertalet skatteslag är högre än . Skatteintäkterna redovisas fullt periodiserade, dvs. det år intäkterna hänför sig till. Eftersom många skatter för ett kalenderår fastställs först i samband med de årliga skattebesluten, är det slutliga utfallet för skatteintäkterna inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på prognoser. Skillnaden mellan det definitiva utfallet och den prognos som redovisas i årsredovisning för staten kan för enstaka skatter vara stor. Det gäller främst bolagens inkomstskatt och hushållens skatt på kapitalvinster. Avvikelsen för de totala skatterna är däremot liten och uppgår som regel till mellan av de slutliga skatteintäkterna. Den övergripande analysen utgår från ”Totala skatteintäkter enligt statens budget” som beräknas till och som ska jämföras med enligt den nu aktuella bedömningen av skatteintäkter för . Det innebär en ökning med . Statens och ålderspensionssystemets skatteintäkter ökade med medan den kommunala sektorns intäkter, inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med Den stora ökningen av statens och ålderspensionssystemets skatteintäkter 2021 förklaras främst av den ekonomiska återhämtningen efter sjukdomen covid-19. Skattesänkningar minskade statens intäkter från skatt på arbete även 2021 De direkta skatterna på arbete, nettot av inkomstskatter, allmän pensionsavgift och skattereduktioner, ökade med jämfört med . Den viktigaste skattebasen för inkomstskatten är utbetalda löner som ökade jämfört med 2020. Kommunsektorns skatteintäkter ökade med medan statens intäkter, inkomstskatt minus skattereduktioner, minskade med . Den allmänna pensionsavgiften ökade med Skattereduktionerna ökade med vilket främst förklaras av reduktionerna för allmän pensionsavgift och jobbskatteavdragen. Statens minskade intäkter förklaras också av bl.a. ytterligare sänkt skatt för personer , skattereduktion för förvärvsinkomster samt en tillfällig reduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av sjukdomen covid-19.3 Sammantaget innebar besluten skattesänkningar om varav påverkade kommunsektorns inkomstskatter.4. De indirekta skatterna på arbete ökade med , vilket är en ökning . Den stora ökningen förklaras framför allt av den starka utvecklingen av lönesumman men även av att de tillfälligt sänkta arbetsgivar- och egen- företagaravgifterna var betydligt mindre jämfört med året innan. uppgick de totala nedsättningarna till jämfört med 2021. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen ovan. Hushållens kapitalskatter ökade med Hushållens kapitalskatter uppgick till vilket är högre jämfört med . De högre intäkterna förklaras framför allt av skatt på hushållens kapitalvinster. Jämfört med året innan ökade vinsterna från försäljning av bostäder och värdepapper med och skatteintäkterna med . Även hushållens utdelningar ökade mycket och skatteintäkterna blev högre. Avskaffad schablonintäkt på uppskov minskar hushållens skatter med ca . Företagens inkomstskatt ökade med Skatt på företagsvinster ökade med eller jämfört med en minskning om 2020. Företagens verksamhet och resultat återhämtade sig efter nedgången under pandemin. BNP ökade med i löpande priser, exporten steg och importen med . Intäkterna från mervärdesskatt ökade med Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med jämfört med året innan. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med nästan jämfört med en ökning på året innan. Ökningen är framför allt en effekt av den ekonomiska återhämtningen men till viss del även av stora omprövningar till följd av momsbedrägerier. I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med . Detta är en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Intäkter av skatt på alkohol och tobak uppgick till Intäkterna av skatt på alkohol och tobak ökade med och uppgick till . 3Enligt beslut baserat på regeringens förslag i budgetpropositionen . 4Sammantaget är effekten av regeländringarna neutral för kommunerna eftersom de får kompensation via det generella statsbidraget. Högre intäkter från skatt på energi och miljö Intäkterna av skatt på energi och miljö ökade med . Intäkterna från såväl energi- som koldioxidskatt på olje- och bensinprodukter ökade, totalt med . Det är bl.a. en följd av den ekonomiska återhämtningen i form av ökad produktion och ökad efterfrågan på transporter. Intäkterna från skatt på avfallsförbränning samt plastbärkassar ökade sammantaget med . Däremot minskade intäkterna från skatt på elcertifikat och handel med utsläppsrätter med . Intäkterna av skatt på vägtrafik ökade Intäkterna av skatt på vägtrafik ökade med . Ökningen avser fordons- skatten vilket delvis förklaras av förstärkningen av det införda bonus–malus-systemet , som innebar höjd fordonsskatt för nya bensin- och dieseldrivna lätta fordon.5 Intäkter från spelverksamhet uppgick till Intäkterna av skatt på spel består av såväl skatt på spel som inlevererat överskott från . Intäkterna från skatt på spel betalas men inleveransen av överskottet sker året efter verksamhetsåret. Intäkterna från skatt på spelverksamhet var i stort sett oförändrade jämfört med . Inleveransen av AB:s överskott uppgick till 2021 och avser både verksamhetsår 2019 och 2020. Ökade restföringar av mervärdesskatt Restförda skatter ökade med jämfört med . Restförda skatter är obetalda skatteskulder som lämnas till för indrivning. Hushållens restförda skatter ökade med och företagens ökade med . Övriga skatter minskade med varav hushållens minskade med och företagens med . Minskningen är främst en effekt av att hushållen begärt omprövningar av tidigare redovisade kapitalvinster och i stället begärt uppskov med skatten eftersom räntan på uppskovsbelopp har slopats från och med inkomstår 2021. Intäkter som förs till fonder, så som insättningsgaranti-, stabilitetsfonds- och resolutionsavgifter, är i stort sett oförändrade mellan åren. Motsvarande gäller även avgifter till public service. Ökade intäkter av inkomstskatt Kommunsektorns del av skatteintäkterna, inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med medan ålderspensionssystemets avgifter ökade med . Staten är ansvarig för all uppbörd, dvs. även uppbörden av skatter som tillhör kommuner och avgifter till trossamfund. Kommunernas skatter betalar staten ut dels som förskott dels som slutregleringar baserat på beskattningsbar inkomst bakåt i tiden samt innevarande års aktuella skattesatser. Eftersom lönesumman och därmed skatteintäkterna ökade mycket är den beräknade slutliga skatten nästan högre än vad som betalats ut till kommunsektorn. I årsredovisningen för staten återfinns återstående belopp att reglera i not 55 Övriga förutbetalda intäkter. Statens arbetsgivaravgifter har eliminerats sköter uppbörden av skatter och redovisar den både i statens resultat- räkning och i statens budget. Staten betalar ut de skatter och avgifter som tillhör kommunsektorn och ålderspensionssystemet löpande för att sedan slutreglera dem när 5Ändringen aviserades i BP21. 2020/21:68 Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet, bet. 2020/21:SkU16. beskattningen är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultat- räkningen skiljer sig på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens budget. I budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålderspensions- avgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultaträkningen till skattein- täkterna, trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultaträkningen. Kommunalekonomisk utjämning och kommunmoms bruttoredovisas I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på utgiftssidan i statens budget. Inkomstutjämningsavgift och kost- nadsutjämningsavgift från kommuner och regioner på sammanlagt nettoredovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Det innebär att ut- gifterna för statsbidrag till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resultaträkningens skatteintäkter ingår också mervärdesskatt med för kommuner och regioner som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget. I resultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfer- eringar till kommuner är högre än i statens budget . Skatteintäkterna 2020 blev högre än tidigare beräknat Skatteintäkterna 2020 blev högre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes (raden Justering till totala skatteintäkter enligt ÅRS 2020 i tabellen). Direkta skatter på arbete blev lägre. Intäkterna av skatt på kapital blev högre än vid beräkningen . Hushållens skatt på kapital blev högre och skatt på företagsvinster blev högre. Skillnaderna mot tidigare beräkning avser alltså främst kapitalinkomster som inte preliminärbeskattas, till exempel vinster vid försäljning av bostäder eller värdepapper samt bolagsskatter där preliminärskatten baseras på bolagens slutliga skatter bakåt i tiden. I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag utfall efter det att beskattningen av inkomster slutförts. Detta överensstämmer med mot- svarande redovisning av utfallet på statens budget. Jämförelsetalen avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultaträkningen togs fram, eftersom de baseras på senare utfallsinformation. En justeringsrad, ”Justering till totala skatteintäkter enligt ÅRS 2020”, har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2020. Skillnaden uppkommer som följd av att jämförelsetalet i resultaträkningen (summa skatter) inte ändras, men för uppgifterna om enskilda skatteslag används de aktuella uppgifterna efter beslutsprocess och andra händelser. Not 2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar (-2005 exkl. BA och SI) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med . Intäkter av avgifter i offentligrättslig verksamhet minskade med och utgör av posten. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet ökade med och utgör av posten. Andra ersättningar minskade med och utgör av posten. Staten tar in avgifter för att tillhandahålla varor och tjänster, och den som betalar avgiften får därmed en motprestation. Avgifterna är antingen offentligrättsliga eller avgifter för uppdragsverksamhet. Offentligrättsliga avgifter är s.k. tvingande eller betungande avgifter som staten med stöd av författning kan ta ut av enskilda. Avgifter för uppdragsverksamhet är samtliga avgifter som inte är offentligrättsliga. Det omfattar försäljning av varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Hit räknas också de avgifter som myndigheter under vissa förutsättningar får ta ut enligt det generella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Andra ersättningar är ersättningar som inte betraktas som avgifter eller bidrag. De största förändringarna av de offentligrättsliga avgifterna jämfört med föregående år rör , och . tar framför allt ut banavgifter och provavgifter för körkort. Banavgifterna är obligatoriska för de aktörer som trafikerar järnvägen och intäkterna går till drift och underhåll av järnvägen. avgifter har minskat med , Det beror främst på en retroaktiv nedsättning av banavgifterna med anledning av sjukdomen covid-19. tar ut avgifter för utfärdande av pass, nationella , stämningsmannadelgivning, utbildning av ordningsvakter samt tillståndsgivning. offentligrättsliga avgifter har ökat med , vilket främst beror på att antalet sålda pass har ökat med cirka 460 000 () jämfört med föregående år. Det totala antalet sålda pass uppgick till ca 1 330 000 pass.