prop · H903181 · 2022-03-22 00:00:00 — Av tabell 8.9 framgår hur den offentliga sektorns utgifter för social- och arbetsmarknadsförsäkringar förväntas påverkas av reformen. Dessa upp- gifter redovisades i budgetpropositionen . uppstår en så kallad halvårseffekt. En halvårseffekt uppkommer också 2026 när ålders- gränsen ändras . 2021/22:181 Tabell 8.9 Effekter på ersättningar för socialförsäkringar och Bostadstillägg, ÅP* Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning Anm.: ÅP=Ålderspension, SA=sjuk-och aktivitetsersättning, ** handikappersättning Anm.: För de ersättningar där statlig ålderspensionsavgift betalas ingår detta i totala beloppet. Kortfattat om hur utgifterna för respektive ersättning påverkas Nedan presenteras i vilken riktning utgifterna påverkas samt antalet indi- vider som berörs direkt. Antalsuppgifterna avser 2023. antas ungefär ett lika stort antal individer tillkomma. Antagandena som används vid beräkningen av utgiftsförändring och förändringen av antal personer inom respektive förmån framgår av avsnitt 8.1. Inkomstpensionsutgifter minskar: Inkomstpensionen betalas inte ut för personer som är och alla de som skjuter på sitt uttag till kommer inte ta ut någon inkomstpension. Antal berörda cirka 32 000 personer. Garantipensionens, bostadstillägg till ålderspensionärers och äldreför- sörjningsstödets utgifter minskar: Grundskyddet för pensionärer betalas inte längre ut till 65-åringar. Antal berörda, garantipension cirka 26 000 personer, bostadstillägg till ålderspensionärer cirka 8 000 personer, äldre- försörjningsstöd cirka 2 000 personer. Efterlevandepension och barnpension: Utgifterna för änkepension ökar eftersom reglerna är mer generösa för personer och denna gräns flyttas till . Dessutom antas att den avlidne skulle ha tjänat in pension vilket även detta höjer utgifterna. ningspension kan betalas ut . antas den som avlidit ha tjänat in pension till i stället vid beräkning av omställningspension och barnpension. Utgiften för ett till intjänandeår kommer att öka då nya personer med rätt till ersättning tillkommer, dock enbart som personer i snitt befinner sig i de olika systemen vilket är olika för de olika förmånerna. Antal personer som beräknas tillkomma: under 1 000. Sjukersättning: Bland de förmåner som påverkas av reformen är det för sjukersättningen som utgifterna antas öka mest. sättning har en varaktigt nedsatt arbetsförmåga och nästan ingen lämnar ersättningen med undantag för dödsfall eller uppnådda åldersgränser. 2023 föreslås det bli tillåtet att ha sjukersättning när individen är . föreslås även bli möjligt att nybeviljas sjukersättning i denna ålder. av 2023 beräknas detta leda till att antalet personer med ersättningen har ökat med cirka 14 000 personer. Bostadstillägg till personer med sjukersättning: Denna förmån betalas ut till de som fortsätter att uppbära sjukersättning. soner cirka 4 000. Sjukpenning, arbetsskadeersättning, rehabiliteringspenning, arbets- anpassning och bilstöd: Dessa stöd kommer att kunna betalas ut och beviljas till på samma sätt som tidigare gällde till . Antal berörda, sjukpenning cirka 7 000 personer, arbetsskadeersättning cirka 2 000 personer samt ett fåtal personer med de övriga ovan nämnda För förmånen smittbärarpenning och för möjligheten att återfå SGI efter en period med förlängd livränta har förslagen bedömts beröra endast ett fåtal personer varför ingen budgetpåverkan har beräknats. Avseende smittbärarpenning har förmånen ökat kraftigt under pandemin. Det bör dock inte ge långsiktiga effekter på förmånen eller dess administ- Assistansersättning: Enligt nuvarande regler kan assistansersättning endast nybeviljas för personer som är . som redan har assistansersättning behålla sin ersättning livet ut. gäller att personer med assistansersättning kan ansöka om ytterligare timmar fram till 65-årsdagen, men därefter får inte antalet assistanstimmar Utgiftsökningen av att höja åldern för att nybeviljas assistansersättning fram till att individen fyller uppskattas till Endast nio 65-åringar beräknas nybeviljas ersättningen 2023. en konsekvens av regeländringen uppstår med den Även denna utgiftsökning skattas till Sammantaget innebär det en utgiftsökning på 2023. Utgiftsökningen är till övervägande del en kostnad för staten. Över tid kommer utgiftsökningen stiga (ackumuleras) eftersom fler årskullar beräknas ansöka om fler timmar och fler kommer att ha beviljats ersättning i högre åldrar. Utgiftsökningen försvinner dvs. en genomsnittlig pensionstid. Merkostnadsersättning: Ersättningen kan beviljas fram till på samma sätt som tidigare till efter vilket den utbetalas resten av livet. Det innebär att denna utgift kan antas öka något för varje ny års- kull som tillkommer. Utgiftsökningen kommer att försvinna , dvs. en genomsnittlig pensionstid. Arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Kommer att kunna betalas ut och beviljas till på samma sätt som tidigare till . Antal berörda personer för arbetslöshetsersättning beräknas till cirka 570 och cirka 300 personer för aktivitetsstöd. De höjda åldersgränserna medför också ökade kostnader och ett ökat antal personer i arbetsmarknads- politiska program inom jobb- och utvecklingsgarantin. Även kostnaden för och antalet personer med nystartsjobb ökar något. Etableringsersättning: Kommer kunna betalas ut och beviljas till enligt samma regler som till . Antal berörda bedöms vara mycket få varför ingen budgetpåverkan har beräknats. Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Kostnaden för schabloner- sättningen för mottagandet av nyanlända ökar marginellt då schablon- beloppet är högre för personer som är och denna gräns flyttas till . Schablonersättningen betalas ut , vilket inne- bär att utgifterna ökar framför allt de två åren närmast efter förändringen. Förändringen beräknas påverka kommunernas ersättning för knappt 30 personer. Inkomstpensionssystemet är ett fördelningssystem, de inbetalda pensions- avgifterna från de yrkesverksamma betalas ut som pensioner till pensionärerna. tillbaka har pensionsutbetalningarna över- skridit pensionsavgifterna vilket inneburit att buffertfonden (AP1–4) finansierat underskottet. Detta väntas fortgå framöver. Sedan den lägsta åldern för pensionsuttag höjdes 2020 är det inte längre möjligt att ta ut pension . Eftersom pensionsutbetalningar till 61-åringar upphör minskar utbetalningarna från pensionssystemet. Högre arbetsinkomster och pensionsgrundande transfereringar från perso- ner i denna ålder kommer att öka pensionsavgifterna. Lägre utgifter och högre inkomster stärker pensionssystemets finanser. höjs lägstaåldern för ålderspension till och åldersgränsen för rätt till sjukpenning, sjukersättning och arbetslöshetsersättning höjs till . Detta innebär en ytterligare förstärkning av pensionssystemet. På leder dock de ökade inbetalningarna av pensionsavgifter till att även utbetalningarna från pensionssystemet ökar. Förstärkningen av pensionssystemet minskar risken för nya balan- Kommunsektorns skatteintäkter väntas öka framför allt till följd av att individer arbetar längre, men även till följd av ökade utbetalningar från sjukersättning, sjukpenning och arbetslöshetsersättning när rätten till dessa förlängs då sjukpenning, sjukersättning och arbetslöshetsersättning vanligen är högre än individens allmänna pension. När åldersgränsen för grundskyddet höjs kommer de som är 64 år och har ekonomiskt bistånd behöva det . bedöms det leda det till vissa ökade kostnader för ekonomiskt bistånd, vid bedömning av nivån på statens bidrag till kommuner och regioner bör denna effekt tas i beaktning. Kommunsektorns del av på den offentliga sektorn återfinns under avsnitt Effekter på den offentliga sektorns sparande, inkomster och utgifter ovan. Kommunernas kostnader för insatsen personlig assistans kan komma att öka när åldersgränsen för rätten till detta höjs i kombination med rätten till Därtill föreslås åldersgränsen som ger kommuner möjligheter att tillhandahålla servicetjänster för äldre utan be- Förslaget kan därmed påverka de kommuner som erbjuder denna tjänst. SKR och flera kommuner, däribland och Eslövs kommuner, är positiva till de föreslagna ändringarna av åldersgränserna. tidigt vikten av att efter införandet av förslagen fortsatt följa hur de kom- munala skatteinkomsterna och kommunernas reala konsumtionsutgifter påverkas, eftersom detta kan ha betydelse för behovet av statsbidrag. Regeringen följer kommunsektorns intäkts- och kostnadsutveckling när det gäller de generella statsbidragen. Denna proposition behandlar enbart anpassningarna av åldersgränserna utifrån de justeringar som görs i de Frågan faller därför utanför arbetet med denna proposition. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett inskränkningen. Bestämmelsen innebär att det krävs en proportionalitetsprövning vid inskränkningar i den kommunala Förslagen angående lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter och lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invand- rare innebär att författningarnas pensionsrelaterade åldersgränser först höjs och i vissa fall knyts till riktåldern för pension. i viss mån en inskränkning av den kommunala självstyrelsen. ningarna bedöms i samtliga fall vara motiverade för att uppnå syftet med förslagen, dvs. att bryta den rådande pensioneringsnormen för att därigenom skapa förutsättningar för ett förlängt arbetsliv, lång- siktigt hållbara pensioner och en stabil finansiering av den offentliga väl- Regeringen anser att förslagens inskränkning i den kommunala 2021/22:181 självstyrelsen inte går utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ända- målet. En högre pensionsålder bör leda till allt fler äldre i arbetskraften och ett ökat arbetsutbud vilket kan göra det enklare att rekrytera arbetskraft. Vid sjukdomsfall betalas sjuklönen , med undantag för karensavdrag, av arbetsgivaren. Ett förlängt arbetsliv väntas öka kostnaderna för sjuklön eftersom risken för sjukdom ökar med åldern. Antalet sjukdagar per anställd är högre för anställda i kommuner och regioner än för staten och näringslivet vilket kan leda till att dessa sektorer får en högre ökning av sjuklönekostnaderna än övriga sektorer. Företagarna anger i sitt remissvar att promemorian grovt underskattar sjuklönekostnaderna för företagen. Svensk försäkring påpekar att arbets- givarnas för den del som avser sjukförsäkring och premiebe- frielseförsäkring kommer att stiga till följd av en högre genomsnittlig sjuk- frånvaro hos försäkringskollektivet. anser att arbetsgruppens redovisning av förslagens konse- kvenser för berörda företag är bristfällig. Sammantaget finns det både för- och nackdelar för företagen med för- slagen. Ett ökat arbetskraftsutbud kan göra det lättare att rekrytera medan arbetsgivaravgifter och sjuklön kan leda till ökade kostnader. De samman- tagna effekterna bedöms vara motiverade eftersom syftet med reformen är att bryta den rådande pensioneringsnormen och för att skapa förutsättningar för ett förlängt arbetsliv och därmed förbättrade rekryteringsmöjligheter, långsiktigt hållbara pensioner och en stabil finan- siering av den offentliga välfärden. 8.1.3Konsekvenser för arbetsmarknadens parter Förslagen får även konsekvenser för arbetsmarknadens parter och deras förhandlingsarbete. I tjänstepensionen liksom i de kompletterande försäk- ringar som gäller vid arbetslöshet, varaktigt nedsatt arbetsförmåga eller arbetsskada finns åldersgränser som har en direkt eller indirekt koppling till åldersgränserna i ålderspensionssystemet eller till den så kallade las- åldern. Med höjda pensionsåldrar samt höjda åldersgränser i andra trygghets- system kan det finnas anledning för arbetsmarknadens parter att se över åldersgränserna för de kollektivavtalade ersättningarna. 8.1.4Konsekvenser för den ekonomiska jämställdheten Kvinnor har i genomsnitt lägre pension än män vilket främst beror på att pensionen speglar de inkomstskillnader som finns under arbetslivet. Kvin- nor tjänar generellt sett mindre än män och arbetar mer deltid. Kvinnor lämnar också arbetslivet tidigare i större utsträckning. Utträdesåldern, den ålder då de flesta som vid befann sig i arbetskraften permanent har lämnat arbetslivet, var 2017 för kvinnor och för män. att minska pensionsgapet är det därför av stor vikt att skillnader i livs- Prop. 2021/22:181 inkomst och arbetsliv mellan könen minskar, oberoende av förslagen om Enligt grupper gynnas eller miss- gynnas av en höjd pensionsålder kommer som lägst en fjärdedel av befolkningen att påverkas positivt ekonomiskt av höjd pensionsålder. Som mest kommer en fjärdedel att påverkas ekonomiskt negativt. Andelen som påverkas negativt minskar om höjd pensionsålder leder till ett senare utträde från arbetsmarknaden. Ungefär hälften berörs inte alls, förutsatt att en höjd pensionsålder inte kommer att förändra dessa personers val av fak- tisk pensionsålder. Kvinnor påverkas i större utsträckning än män både ekonomiskt positivt och ekonomiskt negativt. Bland dem som inte alls berörs av höjd pensionsålder är andelen män högre. Här är det viktigt att lyfta fram att de förslag som lämnas i denna propo- sition förväntas leda till att flera arbetar längre och därmed får högre inkomster både under yrkeslivet och som pensionär. Detta gäller såväl kvinnor som män. Eftersom kvinnor har lägre pension än män är de utökade möjligheterna för bättre ekonomisk standard särskilt viktiga för kvinnor, även om förslagen inte självklart leder till ett minskat pens- ionsgap. Det främsta syftet med förslagen är dock att ge både kvinnor och män långsiktigt hållbara pensioner. Effekter av höjd ålder för grundskydd De grupper som är i behov av grundskyddet i pensionssystemet eller har ersättning från socialförsäkringen eller arbetsmarknadsstöd kommer att beröras av förslaget om höjda åldersgränser för pensionssystemets grund- skydd. Det är främst personer som har låg inkomst och som vid pensions- åldern är i behov av garantipension och/eller bostads- tillägg/äldreförsörjningsstöd. Nästan 2/3 av de med garantipension i åld- rarna 65–är kvinnor. Av de som beviljats bostadstillägg i åldrarna 65–är kvinnor. Åldern för uttag av garantipension föreslås knytas till riktåldern . De som, trots höjd riktålder, väljer att gå i pension vid eller tidigare kommer att få en lägre total pension (typfall 2). Det beror på att dessa personer fram till uppnådd riktålder endast kommer att få inkomst- grundad pension vilket även resulterar i en livsvarigt lägre inkomstgrun- dad pension. Drygt två tredjedelar av dessa är kvinnor. Personer som i stället väljer att arbeta eller har transfereringar till upp- nådd riktålder får en högre inkomstgrundad pension, men blir garantipensionen lägre eftersom den räknas av mot den inkomstgrundade (typfall 3 och 4). Den sammanlagda pensionen blir dock högre än med dagens regler. Det är fler kvinnor än som påverkas av förändringen eftersom fler kvinnor än män får garantipension. En annan grupp som också kan påverkas negativt av en höjd pensions- ålder är de personer som får ekonomiskt bistånd. En höjd pensionsålder kommer innebära med ekonomiskt bistånd, som generellt sett är lägre än vad som betalas ut från grundskyddet inom det allmänna pensionssystemet. var könsfördelningen män och 46 kvinnor för de som fick ekonomiskt bistånd i åldrarna 60–. 2021/22:181 Effekter av höjd ålder för kringliggande trygghetssystem Personer som påverkas positivt av de förslag som lämnas är de som ytter- ligare kan få ersättning från kringliggande trygghetssystem. av dagens 64-åringar som får sjukersättning och sjukpenning är kvinnor, vilket betyder att en höjning av pensionsåldern med motsva- rande höjning i socialförsäkringssystemet kommer komma kvinnor till del i större utsträckning. Männen kommer i högre utsträckning påverkas av den förlängda rätten till arbetslöshetsersättning. av de som 2016 uppbar arbetslöshetsersättning var män. Antalet arbetslösa, såväl kvinnor som män, i denna åldersgrupp var dock betydligt färre än antalet personer med sjukersättning. 8.1.5Konsekvenser för förutsättningarna att nå det integrationspolitiska målet Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Av budgetpro- positionen framgår att nyanlända och utrikes födda ofta har en svagare förankring på arbetsmarknaden än inrikes födda. Det medför att fler utrikes födda även i högre grad tar del av trygghetssystemen och eko- nomiskt bistånd. Som framgår av avsnittet ovan medför därmed reformen både positiva och negativa effekter på individnivå. För de som kan få del av trygghetssystemen under och därmed också får en livsvarigt högre pension blir effekten positiv. En grupp som däremot kan påverkas negativt av en höjd pensionsålder är de personer som får ekono- miskt bistånd. En höjd pensionsålder kommer att innebära med ekonomiskt bistånd, som generellt sett är lägre än vad som betalas ut från grundskyddet inom det allmänna pensionssystemet. 8.1.6 Konsekvenser för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslagen bedöms medföra ökad administration och behov av system- Allmänheten kommer att behöva informeras om riktåldern och de ändrade åldersgränserna i pensionssy- It-systemen behöver anpassas till de ändrade åldersgränserna. leder till ett utvecklingsbehov av myndighetens prognosverktyg på finansierar till hälften. Det kommer också att krävas ytterligare kommuni- kationsinsatser för att sprida kännedom om förändringarna. Antalet ansökningar avseende grundskyddsförmånerna, garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, beräknas minska 2023 då dessa förmåner inte längre kommer att beviljas . den beräknas till 26 000 för garantipension, 8 000 för bostadstillägg och 2 000 för äldreförsörjningsstöd. Antalet ansökningar av inkomstgrundad pension beräknas även de minska 2023 till följd av att sådan pension kan beviljas från 62 Vissa av de personerna som har både inkomstgrundad pension och garantipension kan förväntas skjuta upp sitt uttag även av inkomst- grundad pension, vilket leder till att även de ansökningarna kan förväntas Sammantaget beräknas detta leda till att antalet ansökningar minskar med 32 000. Det totala antalet ansökningar motsvaras inte av antalet personer då en och samma person kan söka flera av förmånerna. beräknas ungefär lika stort antal personer påverkas av för- som antalet ansökningar kommer att minska varje gång riktåldern höjs är det dock troligt att förändringen av pensionsåldrarna kommer att leda till ett ökat behov av information och att fler personer kommer att kontakta med frågor om tidpunkt för Även antalet omprövningsärenden väntas öka något. Förslagen bedöms innebära ökat behov av administration och system- De försäkrade kommer att behöva informeras om de ändrade åldersgränserna i socialförsäkringarna. dighetens it-system behöver anpassas till de ändrade åldersgränserna. Flera av de förmåner som administreras av kommer enligt förslagen när det gäller pensionsrelaterade åldrar ändras 2023 och knytas till riktåldern för pension . Flera av de förmåner som administrerar kommer att påverkas av att åldersgränserna höjs med 2023. I de flesta fall blir det främst en påverkan på försäkringsutgifterna, eftersom de försäkrade får förmånerna under . Det bedöms inte leda till att ett större antal nya ärenden tillkommer. dock öka till följd av att fler personer arbetar och därmed i större utsträckning stannar kvar i sjukförsäkringen. lägsta åldern för uttag av ålderspension medför att fler personer kommer att stanna kvar i sjukförsäkringen. 2018 gick uppskattningsvis ca 2 000 personer från sjukpenning till ålderspension och ca 500 personer vid lägsta åldern för uttag av inkomstpension. komna ärenden förväntas öka med 4 500. Förslagen innebär därmed något fler försäkringsärenden för att hantera. övre åldersgränserna för arbetsskadelivränta och SGI-skydd kan komma att medföra något fler försäkringsärenden. Som angetts ovan innebär förslagen att kommer att få ett något ökat antal försäkringsärenden att hantera. i sin tur att måltillströmningen till domstolarna kommer att öka. Regeringen bedömer emellertid att förslagen enbart leder till en mindre ökning av ärenden hos domstolarna, som bör kunna hanteras inom befint- liga ekonomiska ramar. Förslagen bedöms medföra ökade insatser i form av bl.a. information och systemutveckling, främst för de myndigheter som närmast berörs av för- Konsekvenser för dessa myndigheter har beskrivits ovan. 2021/22:181 kvenserna för beskrivs i avsnitt 8.2. Övriga myndigheter för- väntas beröras i mer begränsad utsträckning eller inte alls. Propositionen föreslår att åldersgränserna för rätten till dagpenning och medlemskap i arbetslöshetskassa höjs 2023 för att därefter knytas till rikt- åldern för pension . Detta innebär sannolikt en ökad arbetsbörda för arbetslöshetskassorna på grund av att rätten till ersättning förlängs. Arbetslöshetskassornas finansieringsavgift kan också komma att öka något med tanke på att äldre arbetstagare ofta har högre dagpenning än yngre (källa: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens statistik- databas, . kan något fler personer komma att stanna kvar som medlemmar i en arbetslöshetskassa fyllda, vilket i så fall leder till ökade intäkter för arbetslöshetskassorna i form av medlems- avgifter. 8.1.7EU-rätten och internationella åtaganden Propositionens förslag innebär att när pensionsåldern i höjs kommer den att vara högre än . I den europeiska balken om social trygghet (European Code of ) och dess protokoll (1964) finns minimiregler om social trygghet som har förbundit sig att följa. I artiklarna 26–27 anges närmare vad som gäller för ålderspension. Enligt artikel 26 ska ålderspension utges vid en ålder som inte överstiger eller den högre ålder om antalet medborgare som uppnått den åldern representerar av befolkningen under 65 men . Beräk- ningar utifrån befolkningsstatistiken visar att skulle kunna ha en pensionsålder på och fortfarande uppfylla artikel 26. Regeringens förslag bedöms därmed inte vara i strid med åldersgränsen för pension i artikel 26 i den europeiska balken om social trygghet. Regeringen bedömer även att förslagen inte har några konsekvenser för tillämpningen av och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghets- systemen. anser att det finns anledning att fortsatt överväga och beakta de krav som följer av konvention (nr 128) om invaliditets-, ålders- och efterlevandeförmåner. ratificerade Internationella arbetsorganisationens () konvention om invaliditets-, ålders-, och efterlevandeförmåner (nr 128) . I konvent- ionen anges i artikel 15.2 att åldersgränser för rätt till pension inte får överstiga men att högre ålder får fastställas av behörig myndighet om det tas hänsyn till demografiska, ekonomiska och sociala kriterier och om de beräknas statistiskt. Förslagen bedöms inte strida mot artikel 15.2 i och med att riktåldern beräknas av utifrån livslängdstabeller som är en del av den officiella statistiken från SCB. I bakgrunds-, förslags- och konse- kvensavsnitten har de ekonomiska och sociala skälen för riktåldern behandlats. De behandlar bland annat utvecklingen av antal återstående år med frisk hälsa vid 60 respektive , ekonomiska orsaker samt Prop. 2021/22:181 demografiska skäl. instämmer i denna bedömning. I konventionen anges i artikel 15.3 att om pensionsåldern är eller högre ska det finnas en möjlighet till lägre pensionsålder för personer i yrken som i nationell lagstiftning bedömts som betungande eller ohälso- samma. Den svenska hänvisar i sitt remissvar till att de i sam- band med ett tidigare yttrande över betänkandet Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) efterfrågat en analys av den bestämmelsen eftersom artikeln i sin ordalydelse är tillämplig om åldersgränsen är eller högre.