prop · H903171 · 2022-03-22 00:00:00 — 14 § Om en förhandstecknare har biträtt ett beslut om förvärv av ett hus för ombildning till bostadsrätt enligt 9 kap. 19 §, upphör avtalet i de fall som avses i 13 § första stycket 3 att gälla endast om det dessutom inte är oskäligt mot föreningen eller medlemmarna att avtalet upphör. Paragrafen innehåller en särskild förutsättning för frånträde på grund av höjda avgifter vid ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Den motsvarar 8 § tredje stycket i det hittillsvarande 5 kap. (jfr prop. 1990/91:92 s. 186– 188). 15 § Om ett förhandsavtal upphör att gälla enligt 12 eller 13 §, har för- handstecknaren 1.rätt att få tillbaka belopp som han eller hon har betalat i förskott med ränta enligt 2 § räntelagen (1975:635), 2.rätt till skälig ersättning för sådana kostnader som han eller hon med föreningens godkännande har åtagit sig för lägenhetens inredning och ut- formning och som blivit onyttiga för honom eller henne, och 3.rätt till ersättning för annan skada som föreningen genom försumlig- het har förorsakat honom eller henne. Första stycket gäller också i de fall avtalet är ogiltigt eller inte fullföljs och även när föreningen har tagit emot förskott i strid med 8 § första stycket. I paragrafen, som utformas enligt Lagrådets förslag, anges bl.a. när för- handstecknaren har rätt till ersättning om förhandsavtalet upphör att gälla. Den motsvarar delvis 9 § i det hittillsvarande 5 kap. (jfr prop. 1990/91:92 s. 188 och 189). Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 5.2. I förhållande till den hittillsvarande regleringen görs ett tillägg i andra stycket som innebär att rätten till ersättning enligt första stycket också gäller om avtalet inte fullföljs enligt 7 §. 7 kap. Bostadsrättshavarens rättigheter och skyldigheter Hur bostadsrättshavaren får använda lägenheten 7 § Bostadsrättshavaren får inte utan styrelsens tillstånd utföra en åtgärd i 1. ingrepp i en bärande konstruktion, 2. installation eller ändring av ledningar för avlopp, värme, gas eller 3. installation eller ändring av anordning för ventilation, 4.installation eller ändring av eldstad eller rökkanal, eller annan påverk- an på brandskyddet, eller 5.någon annan väsentlig förändring av lägenheten. För en lägenhet som har särskilda historiska, kulturhistoriska, miljö- mässiga eller konstnärliga värden krävs alltid tillstånd för en åtgärd som innebär att ett sådant värde påverkas. Styrelsen får vägra att ge tillstånd till en åtgärd endast om den är till påtaglig skada eller olägenhet för föreningen. Ett tillstånd får förenas med villkor. Om bostadsrättshavaren är missnöjd med styrelsens beslut får han eller hon begära att hyresnämnden prövar frågan. Paragrafen, som utformas delvis enligt Lagrådets förslag, behandlar förut- sättningarna för en bostadsrättshavare att utföra ändringsåtgärder i lägen- heten. Övervägandena finns i avsnitt 11.2 och 11.3. I första stycket anges vilka åtgärder som kräver styrelsens tillstånd. Ändringen innebär ytterligare specificeringar i punkterna 2–4 av vilka åtgärder som är att betrakta som väsentliga förändringar av lägenheten och som därmed kräver styrelsens tillstånd. Genom ändringen i punkt 2 förtydligas att inte bara ändring utan även installation av ledningar för avlopp, värme, gas eller vatten är tillstånds- pliktigt. Enligt punkt 3, som får ett nytt innehåll, omfattas installation eller ändring av anordning för ventilation av tillståndsplikten. Den nya punkt 4 anger att installation eller ändring av eldstad eller rök- kanal, liksom andra åtgärder som påverkar brandskyddet, kräver styrelsens tillstånd. Exempel på en åtgärd som kan påverka brandskyddet är insätt- ning av en kassett eller motsvarande i en tidigare öppen eldstad. Innehållet i den nya punkt 5 motsvarar det hittillsvarande innehållet i punkt 3. Att även andra väsentliga förändringar än de som räknas upp i de föregående punkterna är tillståndspliktiga gäller alltså oförändrat. I andra stycket finns det ytterligare bestämmelser för lägenheter som har särskilda historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värd- en. För sådana lägenheter krävs styrelsens tillstånd dessutom för alla åtgärd- er som påverkar ett sådant värde. Med lägenheter som har särskilda historiska, kulturhistoriska, miljö- mässiga eller konstnärliga värden avses främst lägenheter i byggnader som omfattas av förvanskningsförbudet i 8 kap. 13 § (2010:900). Med särskilt skyddsvärda byggnader enligt den bestämmelsen avses inte bara enskilda byggnader av monumental karaktär eller stort historiskt värde, utan också byggnader som representerar olika tidsepoker eller något typiskt från skilda sociala miljöer eller som värderas högt av en lokal opinion. Ett tillräckligt motiv för att bevara en byggnad kan också vara att den är representativ för tidigare samhälleliga eller estetiska ideal eller att den ger en god uppfattning om tidigare sociala villkor för en viss samhällsgrupp (prop. 1985/86:1 s. 510). En kommun eller någon annan myndighet kan ha beslutat om en sådan klassificering, t.ex. genom att byggnaden har pekats ut som särskilt värdefull i detaljplan eller områdes- bestämmelser. Det krävs emellertid inte att byggnaden har formellt skydd för att 8 kap. 13 § ska vara tillämplig. Styrelsen kan alltså behöva göra en egen bedömning av frågan. Om styrelsen gör bedöm- ningen att föreningens byggnader är särskilt skyddsvärda bör det kom- municeras till medlemmarna, liksom på vilket sätt styrelsen anser att vär- 2021/22:171 dena bör skyddas och tillvaratas. Exempel på karaktärsdrag som kan be- dömas vara särskilt skyddsvärda i bestämmelsens mening är planlösning, utformningen av en balkong, fönster och fast originalinredning såsom golv, platsbyggt kök, serveringsskåp och kakelugn. Alla åtgärder som innebär att de särskilda historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värdena påverkas är tillståndspliktiga. Det innebär ett lågt ställt krav på vilka åtgärder som är tillståndspliktiga, om lägenheten har sådana särskilda värden som avses. Till tredje stycket flyttas den bestämmelse om förutsättningarna för att styrelsen ska lämna tillstånd som i paragrafens hittillsvarande lydelse finns i andra stycket. Styrelsen får oförändrat endast vägra att ge tillstånd till en åtgärd om den är till påtaglig skada eller olägenhet för föreningen. När det gäller de nya tillståndsgrunderna om brandskydd och ventilation måste bedömningen härvid utgå från att även mindre ändringar kan påverka hela fastigheten. Såvitt avser åtgärder som påverkar värdena i en lägenhet med särskilda historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärliga värden bör påtaglig skada eller olägenhet för föreningen anses föreligga om åtgärden innebär att byggnadens särskilda värden inte respekteras eller bevaras. Det krävs inte att någon myndighet gjort denna bedömning, utan styrelsen måste göra en egen bedömning av frågan. Om åtgärden bedöms strida mot plan- och byggregelverket och föreningen riskerar att i sin egenskap av fastighetsägare få ett rättelseföreläggande riktat mot sig bör det alltid finnas skäl att neka åtgärden. I stycket införs det en ny bestämmelse om att ett tillstånd får förenas med villkor. Ett sådant villkor måste vara klart och tydligt och behövas för att tillståndet ska kunna meddelas. Exempel på villkor som kan vara aktuella är att bostadsrättshavaren i förhållande till föreningen tar på sig ansvaret för de kostnader för återställande som föreningen på grund av åtgärden kan drabbas av i egenskap av fastighetsägare enligt offentlig- rättslig reglering, t.ex. plan- och byggregelverket. Ett annat exempel på ett villkor kan vara att renoveringen i en lägenhet med särskilda kulturhisto- riska eller liknande värden ska göras med användning av en viss typ av material. Slutligen införs i stycket en bestämmelse om att hyresnämnden kan pröva frågan på bostadsrättshavarens begäran, jfr 4 § första stycket 3 lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. pröv- ning utgår från samma kriterier som styrelsens. Den möjlighet att i stadgarna bestämma att styrelsens tillstånd inte behövs för en åtgärd, som finns enligt den hittillsvarande lydelsen av tredje stycket, tas bort. Sådana stadgebestämmelser är därmed ogiltiga. Föreningens rätt att avhjälpa brist 12 a § Om bostadsrättshavaren försummar sitt ansvar för lägenhetens skick enligt 12 §, eller utför en åtgärd i strid med 7 §, så att någon annans säkerhet äventyras eller det finns risk för omfattande skador på någon annans egendom och bostadsrättshavaren inte efter uppmaning avhjälper bristen , får föreningen avhjälpa bristen på bostadsrättshavarens bekostnad. I paragrafen finns det bestämmelser om föreningens rätt att avhjälpa brister Prop. 2021/22:171 i lägenheten på bostadsrättshavarens bekostnad. Om bostadsrättshavaren försummar sitt ansvar för lägenhetens skick enligt 12 § så att någon annans säkerhet äventyras eller det finns risk för omfattande skador på någon annans egendom, får föreningen avhjälpa bristen på bostadsrättshavarens bekostnad. En förutsättning för detta är att bostadsrättshavaren inte efter uppmaning avhjälper bristen . Genom ändringen omfattar föreningens rätt till avhjälpande på bostadsrättshavarens bekostnad även åtgärder som vidtas i strid med 7 §, dvs. renoveringsåtgärder som vidtas utan nödvändigt tillstånd från styrel- sen eller hyresnämnden. En rätt till avhjälpande förutsätter även i dessa fall att någon annans säkerhet äventyras eller att det finns risk för om- fattande skador på någon annans egendom. 18 § Nyttjanderätten till en lägenhet som innehas med bostadsrätt och som tillträtts är, med de begränsningar som följer av 19 och 20 §§, förverkad och föreningen således berättigad att säga upp bostadsrättshavaren till avflytt- ning, 1.om bostadsrättshavaren dröjer med att betala insats eller upplåtelse- avgift utöver eller den som kan vara bestämd i stad- garna från det att föreningen efter förfallodagen anmanat honom eller henne att fullgöra sin betalningsskyldighet, om bostadsrättshavaren dröjer med att betala årsavgift eller avgift för andrahandsupplåtelse mer än efter förfallodagen när det gäller en bostadslägenhet eller efter förfallodagen när det gäller en lokal, 2.om bostadsrättshavaren utan behövligt samtycke eller tillstånd upplåter lägenheten i andra hand, 3.om lägenheten används i strid med 6 eller 8 §, 4.om bostadsrättshavaren eller den som lägenheten upplåtits till i andra hand genom vårdslöshet är vållande till att det finns ohyra i lägenheten eller om bostadsrättshavaren genom att inte utan oskäligt dröjsmål underrätta styrelsen om att det finns ohyra i lägenheten bidrar till att ohyran sprids i huset, 5.om lägenheten vanvårdas på något annat sätt eller om bostadsrätts- havaren åsidosätter sina skyldigheter enligt 9 § vid användning av lägen- heten eller om den som lägenheten upplåtits till i andra hand vid användning av denna åsidosätter de skyldigheter som en bostadsrättshavare enligt sam- ma paragraf har, 6.om bostadsrättshavaren inte lämnar tillträde till lägenheten enligt 13 § och han eller hon inte kan visa en giltig ursäkt för detta, 7.om bostadsrättshavaren inte fullgör en skyldighet som går utöver det han eller hon ska göra enligt denna lag, och det måste anses vara av synnerlig vikt för föreningen att skyldigheten fullgörs, 8.om lägenheten helt eller till väsentlig del används för sådan närings- verksamhet eller liknande verksamhet som är brottslig eller där brottsligt förfarande ingår till en inte oväsentlig del eller används för tillfälliga sexuella förbindelser mot ersättning, eller 9.om bostadsrättshavaren utan behövligt tillstånd utför en åtgärd som anges i 7 § första eller andra stycket. Paragrafen anger i vilka situationer en nyttjanderätt till en lägenhet som innehas med bostadsrätt är förverkad och föreningen således är berättigad 2021/22:171 att säga upp bostadsrättshavaren till avflyttning. Övervägandena finns i avsnitt 11.4. En ny förverkandegrund införs i punkt 9. Nyttjanderätten är enligt denna punkt förverkad om bostadsrättshavaren utför en renoveringsåtgärd i lägenheten utan nödvändigt tillstånd från styrelsen eller hyresnämnden (jfr 7 §). Av 19 § framgår att nyttjanderätten inte är förverkad om det som ligger bostadsrättshavaren till last är av ringa betydelse. Av betydelse för den bedömningen är framför allt åtgärdernas karaktär. En åtgärd som uppen- bart inte inneburit någon risk för skada eller olägenhet för föreningen torde kunna betraktas som ringa. En bostadsrättshavare kan också undgå för- verkande genom att återställa åtgärderna eller genom att ansöka om till- stånd och få det beviljat, se 20 och 21 §§. 20 § Bostadsrättshavaren får inte sägas upp på grund av ett sådant för- hållande som avses i 18 § 2, 3, 5–7 eller 9 om han eller hon efter tillsägelse vidtar rättelse. Bostadsrättshavaren får heller inte sägas upp på grund av ett sådant för- hållande som avses i 18 § 2, om det är fråga om en bostadslägenhet, eller ett sådant förhållande som avses i 18 § 9, om han eller hon ansöker om tillstånd hos hyresnämnden och får ansökan beviljad. Bostadsrättshavaren får inte, om det är fråga om en bostadslägenhet, sägas upp på grund av störningar i boendet enligt 18 § 5 förrän social- nämnden har underrättats enligt 9 § andra stycket 2. Är det fråga om särskilt allvarliga störningar i boendet gäller det som sägs i 18 § 5 även om bostadsrättshavaren inte uppmanats att vidta rättel- se. Vid sådana störningar som gäller en bostadslägenhet får bostads- rättshavaren sägas upp utan föregående underrättelse till socialnämnden. En kopia av uppsägningen ska dock skickas till socialnämnden. Detta stycke gäller inte om störningarna inträffat när lägenheten varit upplåten i andra hand på det sätt som anges i 10 eller 11 §. I paragrafen finns det bestämmelser om rättelse. Övervägandena finns i avsnitt 11.4. Av första stycket framgår att en bostadsrättshavare beträffande flera av förverkandegrunderna i 18 § ska ges möjlighet att vidta rättelse innan upp- sägning kan ske. Om bostadsrättshavaren har uppmanats att rätta sig och gör det , får han eller hon inte sägas upp. Detta gäller efter ändringen även den nya förverkandegrunden vid otillåtna reno- veringsåtgärder enligt 18 § 9. Bostadsrättshavaren får anses ha rättat sig när lägenheten har återställts. Med det avses som utgångspunkt att lägen- heten ska återställas till ursprungligt skick. En viss mån av avvikelse kan emellertid beroende på omständigheterna behöva accepteras. Jämför vad som gäller för ringa överträdelser enligt 19 § och möjligheten att undgå förverkande genom att söka och beviljas tillstånd av hyresnämnden enligt andra stycket i den förevarande paragrafen. Vissa ändringar torde inte vara möjliga att återställa. Ändringen i andra stycket medför att bostadsrättshavaren också kan undgå förverkande på grund av en olovlig renoveringsåtgärd genom att ansöka om tillstånd till åtgärden hos hyresnämnden och få den beviljad. 21 § Är nyttjanderätten förverkad på grund av ett förhållande som avses Prop. i18 § 1–3, 5–7 eller 9 får bostadsrättshavaren ändå inte skiljas från lägenheten på en sådan grund om han eller hon vidtar rättelse innan föreningen har sagt upp honom eller henne till avflyttning. Detta gäller dock inte om nyttjanderätten är förverkad på grund av sådana särskilt allvarliga störningar i boendet som avses i 9 § tredje stycket. Bostadsrättshavaren får inte heller skiljas från lägenheten om föreningen inte har sagt upp bostadsrättshavaren till avflyttning från den dag då föreningen fick reda på ett förhållande som avses i 18 § 4 eller 7. Detsamma gäller om föreningen inte från den dag då för- eningen fick reda på ett förhållande som avses i 18 § 2 eller 9 har sagt till bostadsrättshavaren att vidta rättelse. I paragrafen finns det ytterligare bestämmelser om rättelse. Övervägan- dena finns i avsnitt 11.4. Enligt första stycket får bostadsrättshavaren beträffande vissa av för- verkandegrunderna i 18 § inte skiljas från lägenheten om han eller hon gör rättelse innan föreningen har sagt upp honom eller henne till avflyttning. Detta gäller efter ändringen även för den nya förverkandegrunden om otillåtna renoveringsåtgärder enligt 18 § 9. Tillägget i andra stycket innebär att föreningen måste säga till bostads- rättshavaren att göra rättelse från den dag då föreningen fick reda på den otillåtna renoveringsåtgärden. Bostadsrättshavaren har annars rätt att behålla lägenheten. 24 § Om bostadsrättshavaren sägs upp till avflyttning av någon orsak som anges i 18 § 1, 4–6 eller 8, är han eller hon skyldig att flytta genast. Sägs bostadsrättshavaren upp av någon orsak som anges i 18 § 2, 3, 7 eller 9, får han eller hon bo kvar till det månadsskifte som inträffar närmast från uppsägningen, om inte rätten ålägger honom eller henne att flytta tidigare. Detsamma gäller om uppsägningen sker av en orsak som anges i 18 § 1 a och bestämmelserna i 23 § tredje stycket är tillämpliga. Vid uppsägning i andra fall av en orsak som anges i 18 § 1 a tillämpas övriga bestämmelser i 23 §. Paragrafen behandlar bostadsrättshavarens skyldighet att flytta. Överväg- andena finns i avsnitt 11.4. Ändringen innebär att en bostadsrättshavare som har sagts upp på grund av en otillåten renoveringsåtgärd får bo kvar till det månadsskifte som inträffar närmast från uppsägningen, om inte rätten ålägger honom eller henne att flytta tidigare. Bestämmelser om föreningen m.m. 14 § Bestämmelserna om föreningsstämman i 6 kap. lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar gäller för bostadsrättsföreningar med följande undantag: 1.En avvikelse i stadgarna från att varje medlem har en röst är endast tillåten om den avser en begränsning av rösträtten för en medlem som enbart innehar en bostadsrätt som avser ett garage, ett lager eller någon annan lägenhet som i första hand används som förvaringsutrymme. Om flera medlemmar har en bostadsrätt gemensamt har de endast en röst. 2021/22:171 2. Föreningsstämmans befogenheter får inte överlämnas åt särskilt ut- sedda fullmäktige. 3.Bestämmelserna om poströstning i 6 kap. 6 § lagen om ekonomiska för- eningar gäller inte. 4.Endast medlemmens make eller sambo eller en annan medlem får vara ombud, om inte något annat har bestämts i stadgarna. En medlem som är juridisk person får företrädas av ett ombud som inte är medlem, om inte något annat har bestämts i stadgarna. Ingen får som ombud företräda mer än en medlem, om inte något annat har bestämts i stadgarna. 5.En medlem får som biträde vid föreningsstämman endast anlita sin make eller sambo eller en annan medlem, om inte något annat har bestämts 6.Bestämmelserna i 23 § och 24 § första stycket gäller i stället för 6 kap. 35 och 36 §§ lagen om ekonomiska föreningar. Paragrafen, som utformas enligt Lagrådets förslag, innehåller särskilda be- stämmelser för föreningsstämman i bostadsrättsföreningar. Övervägandena finns i avsnitt 10. Hänvisningen i paragrafens inledning till lagen om ekonomiska för- eningar innebär bl.a. att huvudregeln om en röst per medlem (6 kap. 3 § första stycket i den lagen) gäller även i bostadsrättsföreningar, dock med den modifiering som framgår av punkt 1 i den förevarande paragrafen. Genom den bestämmelse som införs i punkt 1 är det som huvudregel inte längre möjligt att avvika från regeln om en röst per medlem genom en bestämmelse i stadgarna. Det är emellertid fortfarande möjligt att begränsa rösträtten för medlemmar som enbart innehar en bostadsrätt som avser ett garage, ett lager eller någon annan lägenhet som i första hand används som förvaringsutrymme. Dessa uttryck har samma innebörd som i 1 kap. 5 § andra stycket. Det är alltså för det stora flertalet lägenheter, t.ex. bostäder eller lokaler där det bedrivs näringsverksamhet, inte möjligt att differentiera rösträtten. Det innebär att en stadgebestämmelse som ger en medlem ett visst antal procent av rösterna, oavsett hur många medlemmar som röstar på stäm- man, inte är tillåten. En stadgebestämmelse som differentierar rösträtten utifrån medlemmarnas andelstal i bostadsrättsföreningen är inte heller tillåten. Sådana otillåtna stadgebestämmelser är utan verkan. Det är där- emot tillåtet att i en stadgebestämmelse ange att en medlem får utöva sin rösträtt bara om vissa angivna villkor är uppfyllda, t.ex. att medlemmen har betalat sina avgifter (se 6 kap. 3 § andra stycket lagen om ekonomiska föreningar). Om flera medlemmar gemensamt äger en bostadsrätt har de endast en röst. Efter ändringen är det alltså inte möjligt att avvika från denna regel genom en bestämmelse i stadgarna. Skadestånd, straff och vite m.m. 1 a § Om en intygsgivare uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter enligt 3 kap. 2 § eller 5 kap. 6 §, ska han eller hon ersätta bostadsrättsföreningen eller en bostadsrättshavare den skada som därigenom uppkommit. Om det är skäligt, kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. Paragrafen innehåller bestämmelser om en intygsgivares ersättningsskyl- Prop. 2021/22:171 dighet för skada. Ändringen är en följd av att paragraferna i det nya 5 kap. har en annan numrering än i det hittillsvarande kapitlet. 3 § Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1.upplåter andelsrätt i strid med 1 kap. 8 §, 2.upplåter bostadsrätt i strid med 3 kap. 1 eller 4 § eller 4 kap. 2 §, 3.tar emot förskott i strid med 5 kap. 8 §, 4.bryter mot 9 kap. 6 § sista stycket, 5.inte för medlemsförteckning eller inte håller en sådan förteckning tillgänglig enligt 9 kap. 9 och 9 a §§, eller 6.inte för lägenhetsförteckning eller meddelar oriktig eller vilseledande uppgift i utdrag enligt 9 kap. 11 §. I paragrafen finns det bestämmelser om straff. Ändringen är en följd av att paragraferna i det nya 5 kap. har en annan numrering än i det hittillsva- rande kapitlet. Förfarandet i bostadsrättstvister m.m. 3 § Beslut av hyresnämnden i följande frågor får överklagas till : 1.inträde i föreningen enligt 2 kap. 10 §, 2.skyldighet att upplåta bostadsrätt enligt 4 kap. 6 §, 3.fastställande av hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §, 4.tillstånd till en åtgärd i en lägenhet enligt 7 kap. 7 §, 5.godkännande av stämmobeslut enligt 9 kap. 16 § första stycket 1, 1 a eller 2, och 6.utdömande av vite enligt 11 kap. 2 §. Ett överklagande ska ges in till hyresnämnden från den dag beslutet meddelades. Beslut av hyresnämnden i fråga om upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 7 kap. 11 § får inte överklagas. får dock tillåta att ett sådant beslut överklagas till om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av hovrätten. I paragrafen anges vilka beslut av hyresnämnd som får överklagas till . Första stycket punkt 4 är ny. Den innebär att det är möjligt att överklaga hyresnämndens beslut om tillstånd till en renoveringsåtgärd enligt 7 kap. 7 §. Övervägandena finns i avsnitt 11.3. 5 § Ett beslut om behörighet som intygsgivare enligt 3 kap. 3 § eller om godkännande av intygsgivare enligt 3 kap. 3 a § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol, om beslutet har meddelats av en myndighet som rege- ringen har bestämt. Detsamma gäller beslut i ett ärende om tillstånd att upplåta bostadsrätt enligt 4 kap. 2 § eller om förskott enligt 5 kap. 9 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av vissa myndig- hetsbeslut. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. I 3 kap. 3 a § införs ett krav på att bostadsrättsföreningens val av intygs- givare ska godkännas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. För det fall föreningens val av intygsgivare inte godkänns ger tillägget i den förevarande paragrafen en möjlighet att överklaga det 2021/22:171 beslutet till allmän förvaltningsdomstol, om beslutet har fattats av en myn- dighet som regeringen bestämmer. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 1, 1 a, 3 och 3 a §§ och i övrigt .