prop · H903272 · 2022-08-02 00:00:00 — uttrycker dock att ett demokratikriterium bör utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till bedömningen eller har inga invändningar mot den. Bl.a. Justitiekanslern, , Delegationen mot segregation, ombudsmän (), , i , och i län uttalar sig positivt om bedömning. Skälen för regeringens bedömning Varför bör staten ställa upp demokrativillkor avseende verksamhet i stödgivningen till det civila samhället? Att staten inte ska finansiera verksamhet som utövas i strid med samhällets grundläggande värderingar är självklart. Det går emot de värden som ligger till grund för vårt statsskick och som det allmänna enligt regeringsformen ska verka för. Om offentligt finansierade organisationer bedriver en verksamhet i strid med grundläggande demokratiska principer skadas förtroendet mellan stat och civilsamhälle och legitimiteten för de statliga stödsystemen. Det har vid ett fåtal tillfällen funnits misstankar om att skattemedel kan ha gått till organisationer vars verksamhet inte är förenlig med samhällets grundläggande värderingar och några organisationer har ålagts att betala tillbaka de medel de fått. Detta har skapat diskussioner där legitimiteten för statliga stöd har ifrågasatts. har tillkännagett för regeringen att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte ska få statliga eller kommunala medel samt att regeringen bör utarbeta en strategi för att säkerställa att det inte sker (bet. 2016/17:KU23 punkt 5, rskr. 2016/17:294). har vidare tillkännagett för regeringen att det är lika viktigt att dra en tydlig gräns mot föreningar och organisationer som accepterar eller i vissa fall rentav legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner som att stödja organisationer som motverkar hedersrelaterade brott (bet. 2017/18 KrU3 reservation 2 under punkt 2, rskr. 2017/18:242). Det är alltså en viktig och prioriterad fråga för såväl som regeringen att myndigheter och organisationer som fördelar stöd har adekvata verktyg för att förhindra att statliga medel går till verksamheter som inte är förenliga med grundläggande demokratiska värderingar i samhället. Demokrativillkor är ett sådant verktyg som kan användas för att neka stöd till organisationer vars verksamhet inte är förenlig med de grundläggande värderingar som kommer till uttryck i regeringsformen. Det är inte alltid nödvändigt att uppställa syftes- och uppbyggnadsvillkor för statligt stöd. Sådana villkor säkerställer inte heller att den verksamhet som bedrivs inte står i strid med samhällets grundläggande värderingar. Tillämpningen av befintliga syftes- och uppbyggnadsvillkor framstår vidare som huvudsakligen oproblematisk. Beträffande Allmänna arvsfonden gjordes i betänkandet En arvsfond i takt med tiden – En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden (SOU 2018:70 s. 157) bedömningen att ett krav på en demokratisk uppbyggnad inte skulle uppställas för beviljande av stöd. Som skäl för den bedömningen angavs att ett sådant krav antingen skulle utesluta stiftelser från stöd eller riskera att bli tandlöst, samt att ett s.k. delaktighetskriterium på ett mer ändamålsenligt sätt skulle tillgodose den demokratiaspekt som ligger till grund för ett krav på demokratisk uppbyggnad. Ett delaktighetskriterium, att hänsyn ska tas till om målgruppen deltar i planeringen eller genomförandet, infördes sedermera i 2 kap. 3 § tredje stycket lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden. Regeringen ser inte behov av att ändra nuvarande ordning gällande demokrativillkor som avser organisationers syfte eller demokratisk uppbyggnad för statligt stöd ur 2021/22:272 Allmänna arvsfonden och föreslår därför inte några sådana förändringar. Inte heller föreslår regeringen att ett villkor om demokratisk uppbyggnad införs för stöd till trossamfund. Enligt det nuvarande regelverket för trossamfund ställs inga krav på att ett stödberättigat trossamfund ska vara Det har inte framkommit tillräckliga skäl för att ändra den ordningen. Beträffande demokrativillkor gällande verksamheten anser regeringen att det finns ett behov av ett sådant villkor för stöd ur Allmänna arvsfonden, statliga bidrag till civilsamhället och stöd till trossamfund. Att det finns ett sådant behov instämmer flera av Det gäller bl.a. Forum – idéburna organisationer med social inriktning, , Hela Människan, , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL), och Specialpedagogiska genomgående positivt inställda till att ett demokrativillkor även framöver uppställs för stöd till trossamfund. bedömning och för fram att det inte ska vara möjligt för ett trossamfund att ställa sig utanför de grundläggande demokratiska värderingarna i samhället och få stöd av staten med att finansiera sin verksamhet. MUCF anser att det är nödvändigt att det finns ett demokratikriterium i stödlagstiftningen. är dock skeptiska till behovet av ytterligare demokrativillkor, exempelvis Studieförbunden i samverkan. remissinstanser t.ex. för Ungdomsorganisationer (LSU) och Sverok ser bedömning som ett uttryck för misstro gentemot det civila samhället och menar att det finns en välfungerande intern granskning i det civila samhället. Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () menar att åtgärden är för kraftfull i relation till de ringa problem som finns. remissinstanser, däribland LSU och Idéburna skolors riksförbund (ISR), anser att demokrativillkor även bör ställas när statliga medel delas ut till andra mottagare än det civila samhället. Regeringen vill understryka att bedömningen att det finns ett behov av demokrativillkor för att säkerställa att staten inte finansierar verksamhet som strider mot samhällets grundläggande värderingar inte ska ses som ett uttryck för misstro mot civilsamhällets organisationer. Det är inte heller så att det finns en uppfattning att sådana verksamheter är vanligt förekommande hos dem. Däremot kan enstaka fall av eller enbart misstankar om statlig finansiering av sådan verksamhet orsaka en stor skada för förtroendet för bidrags- och stödsystemens legitimitet. Regeringen bedömer att demokrativillkor avseende verksamhet är ett bra verktyg för att säkerställa att förtroendet för dessa systems legitimitet Det behov som har beskrivits ovan motiverar därmed uppställandet av demokrativillkor i den statliga stödgivningen som riktar sig till civilsamhället, inklusive stöd till trossamfunden. demokrativillkor avseende verksamheten bör gälla för så stora delar av det civila samhället som möjligt, om det inte finns goda skäl för undantag. majoritet av de statsbidragsförordningar som riktar sig till civilsamhället innehåller demokrativillkor som rör verksamheten. LSU och ISR efterfrågar att det införs demokrativillkor för statliga stöd Prop. 2021/22:272 även på andra områden. Denna fråga är dock inte något som ryms inom ramarna för detta lagstiftningsärende. En vägledande princip i utformningen av det nya demokrativillkoret är att det ska fånga sådana värderingar som är av grundläggande betydelse för det demokratiska samhället och styrelseskicket. Det gör att tolkningen och tillämpningen av demokrativillkor blir stabil och inte påverkas av tillfälliga värderingsförändringar i samhällsdebatten. Det svenska samhällets grundläggande värderingar kommer till uttryck i regeringsformen. I den framgår grunderna för det svenska statsskicket: att ska vara en demokratisk rättsstat, att all offentlig makt i utgår från folket och att den svenska folkstyrelsen, som bygger på fri åsiktsbildning och allmän och lika rösträtt, förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick samt genom självstyrelse. Andra grundläggande värderingar som det svenska samhället vilar på kommer i regeringsformen till uttryck i bl.a. program- och målsättningsstadganden och genom de grundläggande fri- och rättigheter som regeringsformen tillförsäkrar var och en gentemot det allmänna (1 kap. 2 § och i 2 kap. regeringsformen). I program- och målsättningsstadgandena anges bl.a. att den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. Det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privat- och familjeliv. Det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas till vara. Det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. De grundläggande fri- och rättigheterna anges i 2 kap. regeringsformen som inleds med opinionsfriheterna där de s.k. positiva opinionsfriheterna ingår. Dessa tillförsäkrar var och en gentemot det allmänna yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstrationsfrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet. Bestämmelsen kompletteras av de s.k. negativa opinionsfriheterna. Dessa innebär ett skydd mot tvång att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende och skydd mot tvång att delta i sammankomst för opinionsbildning, demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra vissa typer av sammanslutningar. I de kroppsliga fri- och rättigheterna ingår förbud mot dödsstraff och kroppsstraff, skydd mot andra påtvingade kroppsliga ingrepp, husrannsakan, undersökning av brev, hemlig avlyssning m.m., förbud mot förvisning av svenska medborgare m.m. samt skydd mot frihetsberövanden och svenska medborgares rätt att förflytta sig inom och att lämna riket. För att tillämpningen av ett nytt demokrativillkor ska knyta an till grundläggande värderingar är det lämpligt att de krav som ställs genom det nya villkoret går att härleda till de värderingar som kommer till uttryck Vissa sådana värderingar, exempelvis delar av fri- och 2021/22:272 rättighetsskyddet som typiskt sett inte kan komma att kränkas av andra enskilda, är dock mindre aktuella för ett demokrativillkor. Det gäller exempelvis förbudet mot retroaktiv skatte- och strafflagstiftning, förbudet mot tillfälliga domstolar och rätten till en rättvis rättegång inom skälig tid (2 kap. 10–11 §§ regeringsformen). Regeringen anser att de grundläggande värderingar i samhället som är särskilt relevanta när det gäller de villkor som bör uppställas för statligt stöd är alla människors lika värde, inklusive jämställdhet, den enskilda människans frihet och värdighet, demokratins idéer, skydd mot diskriminering, den enskildes privatliv och familjeliv samt barnets rättigheter (jfr 1 kap. 2 § regeringsformen). Ageranden som kränker någon av dessa grundläggande värden innebär i princip uteslutande begränsningar av andra personers möjligheter att åtnjuta sina fri- och rättigheter. I benämns dessa som särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar. lyfter i sitt yttrande över betänkande att synen på hur samhällets grundläggande värderingar och övergripande politiska mål ska uttolkas kan ändras och beroende på politisk majoritet. Även kristna råd lyfter i sitt yttrande över betänkande fram risken att de föreslagna formuleringarna speglar åsikter i ett visst historiskt samhälleligt skeende och att värderingar förändras. Det stämmer att ett demokrativillkor som utformats på det föreslagna sättet kan behöva ändras om generella värderingsförskjutningar i samhället skulle leda till ändringar av de bestämmelser i regeringsformen som är i fråga. Regeringens bedömning är dock att de grundläggande värderingar som kan härledas till regeringsformen och som de föreslagna villkoren utgår ifrån har sådan stadga att dessa kan utgöra grund för statens stödgivning. 6.5Det är viktigt med tydliga och enhetliga demokrativillkor Regeringens bedömning: Ett tydligare och enhetligare demokrativillkor bör utformas utifrån exkluderingsgrunder. Promemorian innehåller inte en sådan bedömning. Promemorians bedömning har formulerats på så sätt att ett demokrativillkor för Allmänna arvsfonden bör utformas med utgångspunkt i det förslag som har lämnat i betänkandet Demokrativillkor för stöd till civilsamhället (SOU 2019:35). I promemorian lyfts dock behovet av tydlighet och enhetlighet fram. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, såväl myndigheter som civilsamhällesorganisationer, har instämt i det positiva med ett enhetligare demokrativillkor. Det gäller exempelvis Arvsfondsdelegationen, Delegationen mot segregation, Forum – idéburna organisationer med social inriktning, Famna – för idéburen välfärd, Myndighetet för stöd till trossamfund (SST), Fremia och . bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna instämmer i bedömningen och ser behov av ett tydligare och enhetligare demokrativillkor. Det gäller bl.a. och folkminnen (Isof), (), och . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) anser att bidragsgivarens tillämpning behöver bli mer enhetlig, transparent och rättssäker. , bisexuellas, transpersoners, queeras och intersexpersoners rättigheter (RFSL) och Ideell kulturallians anser att det är önskvärt med ett enhetligt demokratvillkor för att skapa likvärdiga villkor och förutsebarhet för bidragssökande organisationer. kommun vill särskilt markera vikten av tydliga demokrativillkor för att upprätthålla allmänhetens förtroende för bidragsgivningen och för tilliten mellan det offentliga och det civila samhällets organisationer. delar uppfattningen att ett demokrativillkor måsta vara tydligt och att både den som ansöker om bidrag och den som beslutar på förhand ska veta vilka krav som ställs. Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () ser dock risker med en centraliserad ordning och kontroll av civilsamhällets organisationer som minskar pluralismen och samtalet om vad demokrati är och hur demokrati utvecklas. Remissinstanserna, bl.a. Forum – idéburna organisationer med social inriktning, Hela Människan, Specialpedagogiska skolmyndigheten är till övervägande del positiva till att utforma demokrativillkoret med exkluderingsgrunder. i framhåller exempelvis att utformningen av förslaget till demokrativillkor med exkluderingsgrunder ger en klarare bild över de agerande som står i strid med ett demokratiskt samhälle än vad den tidigare utformningen av grunder så som att främja eller respektera demokratins idéer gör. Flera remissinstanser, bland andra i , Kvinnolobby, Winnet och () vill dock se ett positivt utformat villkor eller att det läggs till främjandevillkor. bedömning överensstämmer delvis med regeringens. har inte bedömt att ett demokrativillkor för stöd till trossamfund bör vara enhetligt med demokrativillkor som uppställs för annat stöd till civilsamhället. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna, bl.a. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Delegationen mot segregation, i län, och är positiva till ett förtydligat demokrativillkor. Justitiekanslern välkomnar en omarbetning av demokrativillkoret med anledning av de problem som finns med det nuvarande. Vissa remissinstanser, bland andra , och Svenska Muslimer för Fred och Rättvisa, anser att demokratikriteriet ska utformas positivt. Andra remissinstanser, bland andra ombudsmän (), i och håller med om bedömning att villkoret bör utformas exkluderande. Trots att frågan om enhetlighet inte berörts lyfter flera remissinstanser, bland andra i , MSB och behovet av enhetliga demokrativillkor och att förslag därför bör inväntas. 2021/22:272 Skälen för regeringens bedömning Ett enhetligt demokrativillkor leder till ökad förutsebarhet och rättssäkerhet Avsaknaden av likalydande demokrativillkor gör det svårt för stödgivande myndigheter att utveckla en gemensam tolkning av demokrativillkorets innebörd. Bristen på enhetlighet försvårar också för de ansökande organisationerna eftersom de måste förhålla sig till olika demokrativillkor för olika typer av stöd. Enhetlighet underlättar erfarenhetsutbyte och samverkan mellan myndigheter som handlägger ärenden om stöd till civilsamhället och gör det möjligt att utveckla en praxis för hanteringen av demokrativillkor som kan gälla gemensamt för olika stöd och myndigheter. Sammantaget kan ett likalydande demokrativillkor bidra till förutsebarhet och rättssäkerhet i stödgivningen. Vikten av ett enhetligt demokrativillkor för stödet till det civila samhället har påtalats av flera remissinstanser och i flera remissomgångar. Bland de som yttrade sig över förslag på demokrativillkor i betänkandet En Arvsfond i takt med tiden – En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden (SOU 2018:70), lyfte bl.a. Arvsfondsdelegationen, , Förvaltningsrätten i , ombudsmän (), Kammarkollegiet och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fram fördelar med ett enhetligt demokrativillkor. Därför ansåg flera remissinstanser att regeringen borde invänta det förslag på demokrativillkor som skulle lämna. Det är mot denna bakgrund som det i promemorian föreslogs ett demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden som utformas med utgångspunkt i det förslag som har lämnat. Flera av de remissinstanser som yttrat sig över promemorian, instämmer i det positiva med ett enhetligare demokrativillkor. Det gäller exempelvis Arvsfondsdelegationen, Delegationen mot segregation, Forum – idéburna organisationer med social inriktning, Famna – för idéburen välfärd, Fremia och . Även bland de remissinstanser som yttrat sig över betänkande är majoriteten positiva till ett enhetligt demokrativillkor, bl.a. ombudsmän (), , , och , även om det även finns remissinstanser som lyfter fram risker med ett enhetligt demokrativillkor. Exempelvis Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () ser risker med en centraliserad ordning och kontroll av civilsamhällets organisationer. menar att det kan leda till minskad pluralism i samtalet om vad demokrati är och hur demokrati utvecklas. Regeringen delar inte bedömningen att ett enhetligt demokrativillkor som säkerställer att verksamheter inte strider mot grundläggande värderingar riskerar leda till minskad pluralism eller hindra samtal om vad demokrati är och hur den utvecklas. Villkoret syftar till att säkerställa att medel inte ges till verksamheter som inte respekterar grundläggande värderingar, inte till att förhindra samtal om demokrati eller utveckling av demokratin. I berördes inte behovet av enhetlighet med demokrativillkor för övriga statliga stöd. Flera remissinstanser som yttrat sig över betänkande, bl.a. i , Myndigheten för Samhällsskydd och beredskap (MSB) och – Fria församlingar i Samverkan, lyfter dock behovet av enhetliga demokrativillkor och för fram uppfattningen att betänkande borde inväntas för att undvika att ett demokrativillkor för trossamfund behandlas separat. Regeringen bedömer att de fördelar med ett enhetligt formulerat demokrativillkor som beskrivits ovan överväger eventuella nackdelar. Vissa mindre skillnader i formuleringen av demokrativillkoret kan dock behöva finnas mellan de villkor som gäller för stöd ur Allmänna arvsfonden och det som gäller för statsbidrag som riktar sig till civilsamhället respektive för stöd till trossamfunden. För ökad tydlighet bör de ageranden som leder till vägrat stöd anges Nuvarande demokrativillkors generella utformning innebär, tillsammans med avsaknaden av vägledning i förarbetena, att det är svårt för myndigheter och organisationer att bedöma vilka ageranden som kan medföra ett avslag på en ansökan. För att tillämpa demokrativillkoret behöver den myndighet som fördelar stödet konkretisera vad det innebär att exempelvis bedriva en verksamhet som strider mot respektive inte respekterar demokratins idéer eller en verksamhet som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Bristen på tydlighet ger myndigheter ett omotiverat stort tolkningsutrymme vid tillämpningen, vilket kan leda till en godtycklighet vid beslutsfattandet och att rättssäkerheten påverkas negativt. Det finns därför ett behov av att utforma ett nytt, tydligt villkor som ger bättre förutsättningar för ett förutsebart och rättssäkert beslutsfattande. En majoritet av remissinstanserna har ställt sig positiva till denna bedömning. Till skillnad från hur befintliga demokrativillkor är formulerade bör ett nytt villkor formuleras på så sätt att det anger de ageranden som leder till ett vägrat stöd. Ett demokrativillkor som består av exkluderingsgrunder kan minska bedömningsutrymmet i beslutsfattandet och risken för godtycklighet. Att konkreta ageranden anges i ett demokrativillkor ger också vägledning för myndigheterna beträffande vilka aspekter av en verksamhet som behöver granskas och kontrolleras och ger dem bättre förutsättningar att bedöma lika fall lika. Det skapar även trygghet för de organisationer som söker stöd eftersom de lättare kan förutse vad som förväntas av dem och vilka ageranden som kan leda till ett avslag. remissinstanser är till övervägande del positiva till en sådan utformning. Även ett flertal av remissinstanser är positiva till förslaget med ett exkluderande demokrativillkor, bl.a. ombudsmän () och Justitiekanslern. Flera av remissinstanser, bl.a. Myndigheten för stöd till trossamfund (SST), , och Svenska Muslimer för Fred och Rättvisa anser dock att ett demokrativillkor för trossamfund bör utformas positivt i stället för att ange exkluderande ageranden. uppger att med ett positivt formulerat demokrativillkor utifrån förväntningar som staten 2021/22:272 har på trossamfunden läggs tonvikten på trossamfundens interna kontroll och kvalitetssäkringsprocesser snarare än på extern tillsyn och kontroll. Flera remissinstanser som har yttrat sig över betänkande ser behov av främjandevillkor i förslaget. i och i län föreslår att en bestämmelse om jämställdhet läggs till i demokrativillkoret för att peka på skillnaden mellan jämställdhet och icke-diskriminering samt främja strävan att uppfylla det jämställdhetspolitiska målet. Även Kvinnolobby och Winnet efterlyser ett jämställdhetsfrämjande villkor. i vill se ett tillägg för att främja inkludering av åsidosatta grupper. () föreslår att demokrativillkoren kompletteras med ett krav på att alla organisationer som mottar statligt stöd ska bedriva ett aktivt internt arbete mot diskriminering och för alla människors lika värde och DHR – Delaktighet Handlingskraft och Rörelsefrihet efterlyser ett villkor som syftar till främjande av arbete för mångfald och alla människors lika värde. Genom ett förtydligat demokrativillkor som exkluderar organisationer som agerar på det sätt som anges i villkoret bör det kunna förhindras att organisationer som i sin verksamhet inte respekterar samhällets grundläggande värderingar finansieras med statliga eller statligt kontrollerade medel. kan ett sådant villkor skydda organisationer mot godtyckligt beslutsfattande. Till detta kommer att staten, genom exkluderingsgrunder, tydligare kan markera sitt avståndstagande mot vissa ageranden. Ett exkluderande demokrativillkor innebär därför inte en sänkt ambitionsnivå avseende vilka ageranden som ska utesluta en organisation från statligt stöd. Ett tydligt demokrativillkor som anger under vilka förutsättningar stöd ska vägras kan vidare underlätta den praktiska tillämpningen och identifiera organisationer och trossamfund som inte bör få stöd. Regeringen anser därför att fördelarna med ett demokrativillkor som är utformat med exkluderingsgrunder överväger de fördelar som finns med ett positivt utformat villkor. Regeringen instämmer i att det kan vara motiverat att uppställa som krav att organisationer som tar emot statliga medel ska främja vissa ändamål, exempelvis jämställdhet eller inkludering av åsidosatta grupper.