prop · H903125 · 2022-03-01 00:00:00 — 10.1Förslaget till lag om proportionella val i kommuner och regioner Den nya lagen om proportionella val i kommuner och regioner har en delvis annan struktur än den nuvarande lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. Det innebär bl.a. att den nya lagen har en delvis annan rubriksättning och innehåller färre paragrafer. Ett stort antal paragrafer överensstämmer dock i sak med den nuvarande lagen även om de omar- I de fallen är författningskommentaren utformad så att det 2021/22:125 anges vilken eller vilka paragrafer i lagen om proportionellt valsätt som den aktuella paragrafen motsvarar. Om det inte finns någon motsvarande bestämmelse i den nuvarande lagen, anges det i stället att det inte finns någon motsvarighet. Eftersom det inte finns någon författningskommentar till den nuvarande lagen kommenteras samtliga paragrafer i den nya lagen. Det gäller även i de fall då det inte finns någon skillnad i sak i förhållande till lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena om behovet av en ny lag finns i avsnitt 5.1. 1 § I denna lag finns bestämmelser om förutsättningarna för och förfarandet vid proportionella val i kommuner och regioner. Lagen ska tillämpas i de fall det särskilt föreskrivits att val ska vara proportionella. I paragrafen anges att lagen ska tillämpas i de fall där det särskilt föreskrivits att val ska hållas proportionellt om förutsättningarna i denna lag är uppfyllda. Exempel på sådana bestämmelser är 5 kap. 58 § 9 kap. 8 § kommunallagen (2017:725) och 12 § lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Paragrafen har ingen tidigare motsvarighet. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Förutsättningar för proportionella val Antalet väljande som behöver begära att valet ska vara proportionellt 2§ Ett val ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar den kvot man får om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, ska den avrundas till närmast högre hela tal. I paragrafen anges hur många av de väljande som måste begära att ett val ska vara proportionellt för att ett val ska genomföras enligt bestämmelserna i lagen. Paragrafen motsvarar 2 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Om det i lag finns en bestämmelse om att ett val kan hållas proportionellt så ska valet vara proportionellt om det begärs av minst så många av de närvarande ledamöterna som motsvaras av det totala antalet närvarande ledamöter delat med det antal personer som ska väljas ökat med 1. Om den kvot som denna beräkning ger är ett brutet tal ska den avrundas till närmaste högre tal. Med närvarande ledamot avses alla ledamöter som närvarar vid det sammanträde då valet ska förrättas. Det inkluderar således även ledamöter som inte deltar i valet på grund av jäv eller på grund av att de avstår från att rösta i enlighet med 4 kap. 25 § kommunallagen (2017:725). Ett räkneexempel kan illustrera. har 41 närvarande ledamöter och ska välja en nämnd med 7 ledamöter delas 41 med 7 ökat med 1 dvs. 8, vilket ger kvoten 5,1. Eftersom kvoten är ett brutet tal, ska den sedan avrundas uppåt till närmaste heltal. Detta innebär, enligt detta exempel, att minst 6 ledamöter i fullmäktige behöver stå bakom en begäran om proportionellt val för att valet ska genomföras enligt denna Prop. 2021/22:125 lag. Val av ersättare och suppleanter 3 § Val av ersättare och suppleanter får vara proportionellt endast om valet av ledamöter varit proportionellt. I paragrafen regleras att val av ersättare och suppleanter bara får vara proportionellt om valet av ledamöter varit proportionellt. Detta innebär dock inte att val av ersättare eller suppleanter i sådant fall måste vara proportionellt. För att ett val av ersättare eller suppleanter ska vara proportionellt krävs ett särskilt yrkande om det och att kraven i 2 § är uppfyllda. Paragrafen har ingen tidigare motsvarighet. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 4 § Den som är ordförande vid det sammanträde där beslut om proportionellt val fattas är valförrättare. De väljande kan dock utse en annan ledamot att vara valförrättare. Valförrättaren avgör ensam de frågor som uppstår när valet genomförs. Vidare ska det, bland de väljande, utses en eller flera ledamöter att biträda valförrättaren när valet genomförs. I paragrafen regleras utseendet av valförrättare och biträdande valförrättare. Paragrafen motsvarar 3 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket anges att ordföranden för det väljande organet, t.ex. kommunfullmäktige, fungerar som valförrättare om inte de väljande utser någon annan ledamot att vara valförrättare. Valförrättaren fullgör de uppgifter som anges i lagen. I andra stycket anges att valförrättaren ensam avgör de frågor som uppkommer vid tillämpningen av lagen när valet genomförs. Det innefattar t.ex. att bedöma om en valsedel är giltig, om namn på en valsedel inte ska beaktas, och om valet ska slutföras en annan dag, se 9–11 §§. De beslut som valförrättaren fattar utgör förfarandebeslut i valärendet och kan endast överklagas från det att det på den kommunala anslagstavlan tillkännages att protokollet över beslutet i valärendet justerats, se 13 kap. 5 § kommunallagen (2017:725). I tredje stycket anges att en eller flera biträdande valförrättare ska utses bland de väljande för att biträda valförrättaren. Det antal som krävs är avhängigt storleken på den väljande församlingen men bör vara så många att valet kan genomföras under kontrollerade former, främst vad avser att ta emot och räkna valsedlar. 5 § Valet ska genomföras med slutna valsedlar. 2021/22:125 I paragrafen regleras att val enligt lagen alltid förrättas med slutna valsedlar vilket innebär att innehållet på valsedeln ska vara dolt genom att valsedeln viks eller läggs i ett kuvert. Paragrafen motsvarar 4 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 6 § Valsedlarna ska vara enkelsidiga och omärkta samt lika till storlek, material och färg. I paragrafen regleras hur valsedlarna ska se ut. Paragrafen motsvarar 5 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Med kravet att valsedeln ska vara enkelsidig avses att det ska finnas text på endast en sida. Valsedeln ska vara omärkt, vilket innebär att den inte avsiktligen får förses med något kännetecken. Valsedlarna ska vidare vara lika till storlek, material och färg. Detta uppnås lämpligen genom att valförrättaren ser till att lika valsedlar finns att tillgå. Det bör också möjliggöras för de olika partierna eller partigrupperingarna att ta fram valsedlar som är lika till storlek, material och färg med förtryckt gruppbeteckning och förtryckta namn (jfr 7 och 8 §§). 7 § På valsedlarna ska det finnas en gruppbeteckning. Denna anges som en beteckning i ord för en viss grupp av de väljande eller för en viss meningsriktning. Gruppbeteckningen ska anges närmast ovanför det eller de namn som tas upp på valsedeln. I paragrafen regleras att en gruppbeteckning ska anges på valsedlarna. Paragrafen motsvarar 6 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Första stycket innebär att det på varje valsedel måste anges en gruppbeteckning. Om någon gruppbeteckning inte anges eller om fler än en gruppbeteckning anges, är valsedeln ogiltig, se 9 §. En gruppbeteckning kan utgöras av en partibeteckning, någon form av etablerad samarbetskonstellation eller ett namn på en annan gruppering. Gruppbeteckningen ska uttryckas i ord. Av andra stycket framgår att gruppbeteckningen ska anges närmast ovanför det eller de namn som tas upp på valsedeln. Namn som anges på valsedeln 8 § Om valsedeln innehåller namn på fler än en person, ska namnen anges i en följd under varandra och förses med nummer som visar ordningen mellan dem. Varje person ska anges på ett sådant sätt att det klart framgår vem som avses. I paragrafen regleras hur namn ska anges på valsedeln. Paragrafen motsvarar 7 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av första stycket framgår att om valet avser fler än en person ska namnen anges i en följd där det ena namnet placeras under det andra och numreras. Namnen ska anges under varandra. Det är således inte tillåtet att ange namnen i spalter. I andra stycket regleras att namnen ska anges så att den person som avses Prop. 2021/22:125 klart kan identifieras. Detta kan innebära att personens fullständiga namn, inklusive förnamn som inte är tilltalsnamn, används. Om det behövs kan även andra identifieringsuppgifter användas såsom den ort eller stadsdel personen är bosatt i. 9 § En valsedel är ogiltig, om den 1.inte är sluten i enlighet med 5 §, 2.inte är utformad i enlighet med 6 §, eller 3.inte har en angiven gruppbeteckning på det sätt som anges i 7 §. I paragrafen anges under vilka förutsättningar en valsedel är ogiltig. Paragrafen motsvarar 8 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Första punkten innebär att valsedlar som inte är slutna är ogiltiga, se 5 §. Andra punkten innebär att valsedlar som inte är enkelsidiga, omärkta eller lika till storlek, material och färg är ogiltiga, se 6 §. Av tredje punkten följer att en valsedel som inte har någon gruppbeteckning eller som har fler än en gruppbeteckning är ogiltig, se 7 §. En valsedel är också ogiltig om gruppbeteckningen inte uttrycks i ord eller inte anges närmast ovanför det eller de namn som tas upp på valsedeln. Namn på valsedeln som inte ska beaktas 10 § Ett namn på en valsedel ska inte beaktas om 1.personen inte är valbar, 2.namnet är överstruket, 3.det inte klart framgår vem som avses, eller 4.ordningen mellan namnet och något annat namn på valsedeln inte klart framgår. Om valsedeln innehåller fler namn än vad valet avser, ska det eller de sista övertaliga namnen inte beaktas. I paragrafen regleras i vilka fall namn på en valsedel inte ska beaktas när valsedlarna ordnas i valsedelsgrupper. Paragrafen motsvarar 9 § lagen om Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av första stycket framgår i vilka situationer enskilda namn inte ska Enligt första punkten ska namn på en person som inte är valbar Regler om valbarhet till kommunala organ finns i 4 kap. 3– 5 §§ kommunallagen (2017:725). I andra punkten anges att namn som strukits över inte ska beaktas. Detta gäller oavsett om valsedeln har en förtryckt lista med namn eller om namn egenhändigt angetts av den I den tredje punkten anges att namn inte ska beaktas om det inte klart framgår vem som avses, se 8 §. Av den fjärde punkten framgår att ett namn inte får beaktas för det fall ordningen mellan det namnet och ett annat namn på valsedeln inte klart framgår. Namn ska anges det ena under det andra och ordningen numreras, se 8 §. I andra stycket anges att, om en valsedel innehåller fler namn än vad valet avser, ska de övertaliga namnen inte beaktas. Om ett val till exempel omfattar sju platser och en valsedel innehåller nio namn och de första sju namnen alla kan beaktas, ska de övriga två inte beaktas. 2021/22:125 inte prövas om namn som är övertaliga i annat fall hade kunnat beaktas. Om valsedeln bland de sju första namnen innehåller ett namn som inte ska beaktas enligt första stycket, räknas även det åttonde namnet och så vidare enligt samma grund till dess att det finns så många namn som valet avser eller det inte finns några fler namn på valsedeln. Slutförande av val en annan dag Beslut att slutföra val en annan dag 11 § Om valet inte kan slutföras eller det av någon annan anledning är nödvändigt, får valförrättaren, när valsedlarna har lämnats, besluta att valet ska slutföras en annan dag. Beslutet ska förenas med uppgift om tid och plats för slutförandet av valet och genast tillkännages för de väljande. Beslutet behöver inte tillkännages på annat sätt. Slutförandet av valet behöver inte föregås av en kallelse. I paragrafen regleras möjligheten att besluta om att ett proportionellt val ska slutföras en annan dag. Paragrafen motsvarar 10 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket anges att valförrättaren får besluta att valet ska slutföras en annan dag. Beslut om att valet ska slutföras en annan dag förutsätter att valsedlarna har lämnats och kan alltså inte fattas förrän detta skett. Valförrättaren får fatta beslut om att valet ska slutföras en annan dag om det inte är möjligt att slutföra valet , exempelvis till följd av att sammanträdet dragit ut , eller om det av annan anledning är nödvändigt. Det förhållandet att valet inte kan avslutas innebär inte att beslut om slutförande en annan dag måste fattas. Av andra stycket framgår att beslutet att slutföra valet en annan dag måste förenas med uppgift om tid och plats för när valet ska slutföras. Beslutet ska genast tillkännages för de väljande och behöver inte tillkännages på något annat sätt (jfr exempelvis bestämmelserna om att justering av protokollet ska tillkännages på anslagstavlan i 8 kap.12 § kommunallagen [2017:725]). Slutförandet av valet kräver inget tillkännagivande på den kommunala anslagstavlan eller någon kallelse, jfr 5 kap. 13 och 15 §§ kommunallagen. Om det sammanträde där valet hållits varit offentligt, t.ex. kommun- eller regionfullmäktige, ska även slutförandet av valet vara offentligt (se 5 kap. 42 § kommunallagen). Vittnen vid slutförande av valet en annan dag 12 § Om valet ska slutföras en annan dag ska minst två personer utses bland de väljande för att, utöver valförrättarna, närvara som vittnen när valet slutförs. I paragrafen regleras krav på vittnen vid slutförande av val en annan dag. Paragrafen motsvarar 11 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Om valförrättaren enligt 11 § beslutar att ett val ska slutföras en annan dag ska två vittnen utses bland de väljande. Dessa vittnen ska utöver valförrättaren och de biträdande valförrättarna närvara när valet återupptas och slutförs. Förvaring av valsedlarna om valet slutförs en annan dag 13 § De lämnade valsedlarna ska förvaras i en valurna som förseglas i närvaro av de utsedda vittnena. Valförrättaren ska därefter se till att den förvaras på en säker plats. När valet slutförs ska valförrättaren i närvaro av vittnena särskilt kontrollera att förseglingen inte har brutits. I paragrafen regleras förvaringen av valsedlarna om valet slutförs en annan dag. Paragrafen motsvarar 11 och 12 §§ lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket anges att lämnade valsedlar ska förvaras i en valurna. Valurnan ska förseglas i de utsedda vittnenas närvaro och därefter förvaras på en säker plats. Valförrättaren bör i normalfallet kunna uppdra åt förvaltningen inom kommunen, regionen eller kommunalförbundet att förvara valurnan. Av andra stycket framgår att när valet slutförs ska valförrättaren i närvaro av vittnena särskilt kontrollera att förseglingen inte har brutits. Om det konstateras att förseglingen är bruten torde valet behöva göras om från början. 14 § När valsedlarna har lämnats ska de giltiga valsedlarna ordnas i valsedelsgrupper. Valsedlar med samma gruppbeteckning och där samma namn angetts i samma ordningsföljd bildar en valsedelsgrupp. Därefter räknas antalet valsedlar i varje valsedelsgrupp. Antalet utgör gruppens röstetal. I paragrafen regleras uppdelningen av valsedlarna i valsedelsgrupper. Paragrafen motsvarar delvis 13 och 14 §§ lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Av första stycket framgår att de giltiga valsedlarna som lämnats ska ordnas i valsedelsgrupper efter sin gruppbeteckning och den ordningsföljd som namnen angetts i. Valsedlar med samma gruppbeteckning och där samma namn angetts i samma ordningsföljd bildar en valsedelsgrupp. Med samma ordningsföljd avses både namnen i sig och antalet namn som listas på valsedeln. Vid bedömningen av vilka valsedlar som bildar en valsedelsgrupp ska ingen hänsyn tas till namn som inte ska beaktas enligt 10 §. Valsedlar med samma gruppbeteckning men där olika namn anges, eller samma namn anges i olika ordningsföljd ska således ordnas i olika valsedelsgrupper. Det gäller också för valsedlar som anger olika gruppbeteckningar men samma namn i samma ordningsföljd. Om valsedlar med samma gruppbeteckning ska ordnas i olika valsedelsgrupper kan dessa, för att underlätta den fortsatta hanteringen, förses med en ytterligare beteckning av valförrättarna, exempelvis x-partiet och x-partiet . Med gruppbeteckning avses enligt 7 § en beteckning i ord för en viss grupp av de väljande eller för en viss meningsriktning. I äldre praxis har skillnader i angiven gruppbeteckning som bedömts som obetydliga och där det bedömts saknas anledning till annat antagande än att väljarna avsett att samverka under en och samma väljarbeteckning hänförts till samma valsedelsgrupp (se RÅ 1950 I 290 och RÅ 1952 I 274). Äldre praxis kan tjäna 2021/22:125 som vägledning vid bedömning av den närmare innebörden av begreppet samma gruppbeteckning. Av andra stycket framgår att valsedlarna i varje valsedelsgrupp därefter ska räknas ihop. Antalet valsedlar i varje grupp utgör respektive grupps röstetal. En namnlista för varje valsedelsgrupp 15 § Valsedelsgruppens namnlista utgörs av namnen i den ordningsföljd de angetts på gruppens valsedlar. Paragrafen reglerar valsedelsgruppens namnlista som används vid fördelning och besättande av platser. Namnlistan utgörs av namnen i den ordningsföljd som de angetts på gruppens valsedlar. Paragrafen har ingen tidigare motsvarighet. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Fördelningen och besättande av en enskild plats 16 § Om valet bara avser en plats, ska platsen tilldelas och besättas av den som står främst på namnlistan för den valsedelsgrupp som har högst röstetal. I paragrafen regleras fördelning och besättande av den enskilda plats som ska besättas när valet endast avser en plats. Om ett proportionellt val enbart avser en plats sker en sammanräkning av vilken valsedelsgrupp som fått flest röster, varefter platsen besätts med den person som står främst på den valsedelsgruppens namnlista. Paragrafen motsvarar 19 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Fördelning och besättande av flera platser 17 § Om valet avser flera platser, ska platserna fördelas mellan valsedelsgrupperna en i taget. Den grupp som för varje sammanräkning får det högsta jämförelsetalet enligt 18 § tilldelas platsen. I paragrafen regleras hur platserna fördelas mellan valsedelsgrupper om valet avser fler än en plats. Paragrafen motsvarar 20 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Enligt första stycket ska platserna fördelas mellan valsedelsgrupperna en i taget. Av andra stycket framgår att platsen tilldelas den valsedelsgrupp som för varje sammanräkning får det högsta jämförelsetalet. Jämförelsetalet beräknas enligt 18 §. Jämförelsetal vid tilldelning av platser 18 § Jämförelsetalet för en valsedelsgrupp är lika med gruppens röstetal så länge gruppen inte har tilldelats någon plats. Om en valsedelsgrupp har tilldelats en plats, beräknas jämförelsetalet genom att gruppens röstetal delas med det antal platser som gruppen har tilldelats, ökat med 1. Om en person har fått platser från två valsedelsgrupper, ska vardera platsen Prop. 2021/22:125 dock bara anses som en halv plats vid summeringen av det antal platser som en grupp har tilldelats vid beräkningen enligt andra stycket. Om någon har fått platser från tre grupper, ska varje sådan plats räknas som en tredjedels plats, och så vidare efter samma grund. I paragrafen regleras hur jämförelsetalet för en valsedelsgrupp beräknas. Paragrafen motsvarar 22 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket anges att jämförelsetalet är lika med valsedelsgruppens röstetal så länge som gruppen inte tilldelats någon plats (se 14 § andra stycket om gruppens röstetal). I andra stycket anges att, om en valsedelsgrupp har tilldelats en plats, beräknas jämförelsetalet genom att gruppens röstetal delas med antalet platser som gruppen tilldelats, ökat med 1. En valsedelsgrupp som fått sex röster och tilldelats en plats kommer således att ha jämförelsetalet 6/2=3. Tilldelas gruppen en ytterligare plats blir jämförelsetalet i stället 6/3=2. I tredje stycket finns en specialregel som anger att beräkningen enligt andra stycket ska justeras om en person tilldelats platser från flera valsedelsgrupper (se 19 § andra stycket). Om en person tilldelats plats från två grupper ska varje grupp enbart anses ha tilldelats en halv plats vid summeringen av det antal platser som gruppen har tilldelats vid beräkningen enligt andra stycket, om platsen tilldelas från tre grupper räknas det som en tredjedel och så vidare efter samma grund. I exemplet ovan skulle en valsedelsgrupp som fått sex röster och tilldelats en plats, om den person som står högst på gruppens lista redan fått en plats från en annan grupp få jämförelsetalet 4 för nästa sammanräkning (6/1,5). Denna reglering kring personer som väljs av flera valsedelsgrupper kallas dubbelvalsavveckling. 19 § När en valsedelsgrupp tilldelats en plats ska den genast besättas med den som enligt gruppens namnlista står närmast i tur att få platsen. Detta gäller också om den som är berättigad till platsen redan har fått en plats från en eller flera andra grupper. I paragrafen regleras hur platserna ska besättas. Paragrafen motsvarar 21 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av första stycket framgår att varje plats som tilldelas en valsedelsgrupp enligt 17 § andra stycket genast ska besättas med den person som enligt gruppens namnlista (se 15 §) står näst i tur att få en plats. I andra stycket anges att platsen ska besättas med denna person även om personen i fråga redan har fått en plats från en eller flera grupper. I sådant fall minskar inte antalet platser som är kvar att fördela men beräkningen av jämförelsetalen för valsedelsgrupperna justeras enligt 18 § tredje stycket vid de efterföljande sammanräkningarna. Valsedelsgrupp som tilldelats platser för samtliga namn 20 § Om en valsedelsgrupp har tilldelats så många platser som motsvarar antalet namn på gruppens namnlista, ska gruppen inte längre delta i den fortsatta fördelningen. I paragrafen anges att när en valsedelsgrupps namnlista inte längre innehåller några namn som inte tilldelats en plats så ska gruppen inte tilldelas någon ytterligare plats. Härigenom förhindras s.k. tomma stolar. Paragrafen motsvarar 23 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Lika röstetal eller jämförelsetal 21 § Vid lika röstetal eller jämförelsetal ska utgången avgöras genom lottning. I paragrafen regleras vad som gäller vid lika röstetal eller jämförelsetal. Vid fördelning av platser mellan valsedelsgrupperna ska utgången avgöras genom lottning om röstetal eller jämförelsetal är lika. Paragrafen motsvarar 24 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 22 § När ersättare har utsetts genom proportionella val ska de tjänstgöra enligt följande: 1.En ersättare som har utsetts från en valsedelsgrupp med samma gruppbeteckning som den grupp från vilken den frånvarande ledamoten är vald, har företräde framför andra ersättare. Om ingen sådan ersättare kan inträda ska ersättare från valsedelsgruppen med högst röstetal ha företräde. Därefter ska ersättare från valsedelsgruppen med näst högst röstetal ha företräde och så vidare efter samma grund. 2.Inom samma valsedelsgrupp ska ersättarna tjänstgöra i den ordning de anges på gruppens namnlista enligt 15 §. En ledamot eller en ersättare som har tilldelats en plats från två eller flera grupper, ska anses vald för den grupp från vilken ledamoten eller ersättaren först blev tilldelad platsen. I paragrafen regleras hur ersättare som valts enligt lagen ska tjänstgöra. Paragrafen motsvarar 25 § lagen om proportionellt valsätt. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.