prop · H903149 · 2022-03-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:149 En effektivisering av tillsyn Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnar regeringen förslag till ändringar i (2010:900) som syftar till att förenkla, förtydliga och effektivisera tillsynsarbetet inom ansvarsområde. Dessutom lämnas förslag som förväntas öka takten i åtgärdandet av enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet. Ändringar föreslås också för att förebygga olyckor i och i anslutning till byggnadsverk med brister. I förlängningen förväntas ändringarna sammantaget ge positiva effekter för den byggda miljön, stärka plan- och byggregelverkets trovärdighet och förebygga överträdelser av gällande bestämmelser. Förslagen innebär att det uttryckligen ska framgå av lagen att när ett tidsbegränsat bygglov gått ut ska den plats eller det byggnadsverk som lovet avser återställas till samma skick som innan åtgärderna som lovet avser vidtogs. Det ska även framgå av ett beslut om lov och startbesked när en åtgärd får påbörjas. Vidare måste varje del av en åtgärd omfattas av ett startbesked för att få påbörjas. Möjligheten för tillsynsmyndigheten att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen utvidgas. Det tydliggörs att ett föreläggande om att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder ska riktas mot den som har rådighet över hindret. införs en presumtion för att detta ska anses vara ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman om inte annat visas. Det ska vidare framgå uttryckligen av lagen att ett rivningsföreläggande ska föregås av ett föreläggande att sätta det aktuella byggnadsverket i stånd. Slutligen utökas möjligheten för att förelägga om stängsel vid säkerhetsbrister. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2021/22:149 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i (2010:900).......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Grundläggande krav för byggande och förutsättningar för tillsyn i plan- och byggregelverket.................................................. Krav på byggnadsverk och den byggda miljön ................ 4.2Samhällets kontroll av byggandet och den byggda Regleringen av ansvar för olika åtgärder.......................... 4.4Sanktioner för överträdelser av bestämmelser i plan- Brister i den byggda miljön och i regelverket för tillsynen............. 5.2Behov av bättre förutsättningar för att ta ut Brister i tillgänglighet i den befintliga miljön .................. 5.4Behov av att kunna förelägga om uppförande av stängsel kring fler byggnadsverk...................................... En effektivisering av tillsyn ............................ Krav på återställande vid tidsbegränsade bygglov 6.2Av beslut om lov och startbesked ska det framgå när en åtgärd får påbörjas ....................................................... 6.3Varje del av en åtgärd måste omfattas av ett startbesked för att få påbörjas........................................... 6.4Möjligheten att få upplysningar och handlingar som behövs för tillsynsmyndigheten utvidgas ......................... 6.5En presumtionsregel för vem som ansvarar för att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder införs ........................... 6.6Ett rivningsföreläggande ska föregås av ett föreläggande att sätta ett byggnadsverk i stånd ................ Möjligheten att förelägga om stängsel vid 6.8Ett förenklat delgivningsförfarande i vissa fall bör Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för regionerna............................................ 8.3Konsekvenser för kommunerna, tillsynsarbete och den kommunala självstyrelsen............. Konsekvenser för företag, byggherrar, ägare av byggnadsverk och fastigheter samt enskilda ................... Konsekvenser för bostadsbyggandet ............................... Konsekvenser för den byggda miljön och klimatet ......... Konsekvenser för tillgänglighet och säkerhet.................. Konsekvenser för barn och jämställdhet.......................... tomter och förfallna byggnader (rapport 2015:32) .......... Författningsförslag (rapport 2015:32) ............................. Förteckning över remissinstanserna (rapport att åtgärda enkelt avhjälpta hinder (rapport 2021:10)...... Författningsförslag (rapport 2021:10) ............................. Förteckning över remissinstanserna (rapport och byggsanktionsavgifter (rapport 2021:13).................. Författningsförslag (rapport 2021:13) ............................. Förteckning över remissinstanserna (rapport Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2021/22:149 1 antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (2010:900) Härigenom föreskrivs i fråga om (2010:900) dels att 9 kap. 40 §, 10 kap. 24 §, 11 kap. 8, 19, 21 och 24 §§ och rubriken närmast före 11 kap. 24 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 9 kap. 33 b § och 10 kap. 3 a §, av följande lydelse. Innan tiden för ett tidsbegränsat bygglov har gått ut ska den plats eller det byggnadsverk som lovet avser återställas. Om tiden har förlängts ska platsen eller byggnadsverket i stället återställas innan den nya tiden har gått ut. Bestämmelserna om bygglov, rivningslov, marklov och anmälan i denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen gäller inte för åtgärder som vidtas för att återställa en plats eller ett byggnadsverk enligt första stycket. Trots första stycket behöver platsen eller byggnadsverket inte återställas om har gett bygglov som inte är tidsbegränsat för åtgärden. Av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska det framgå 1. vilken giltighetstid lovet har, 2. om det ska finnas någon som 2. om det ska finnas någon som är kontrollansvarig och i så fall vem är kontrollansvarig och i så fall vem eller vilka som är kontrollansvariga, eller vilka som är kontrollansvariga, 3. att lovet inte innebär en rätt att 3. att lovet inte innebär en rätt att påbörja den sökta åtgärden förrän påbörja den sökta åtgärden förrän har gett ett start- har gett ett start- besked enligt 10 kap. besked enligt 10 kap., och 4. att beslutet om lov ska vara verkställbart enligt 42 a § innan de 1 Senaste lydelse 2014:902. 4. bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslut om slutbesked,5. ge upplysningar om krav enligt annan lagstiftning, i den mån sådana upplysningar behövs, och6. ange som åtgärderna får påbörjas om de enligt 9 kap. 36 eller 37 § inte får påbörjas direkt eller om beslutet om lov för åtgärderna enligt 42 a § inte får verkställas direkt. åtgärder som omfattas av lovet får Lovet ska också innehålla de Lovet ska också innehålla de villkor och upplysningar som följer villkor och upplysningar som följer av 23, 36, 37 eller 38 § eller behövs av 23, 33 b, 36, 37 eller 38 § eller behövs i övrigt. Om ett bygglov avser nybyggnad eller tillbyggnad av en bostadsbyggnad utanför ett område med detaljplan ska det, om det inte kan anses obehövligt med hänsyn till bullersituationen, även framgå beräknade värden för omgivningsbuller vid bostadsbyggnadens fasad och vid en uteplats om en sådan ska anordnas i anslutning till byggnaden. Om har gett ett startbesked enligt 3 § för en viss del av en åtgärd, får en annan del av åtgärden inte påbörjas innan har gett ett startbesked som omfattar den delen. 24 § I startbeskedet ska 1.fastställa den kontrollplan som ska gälla för åtgärderna enligt byggherrens förslag och det som kommit fram i det tekniska samrådet eller annars i handläggningen av ärendet, med uppgift om vem eller vilka som är sakkunniga eller kontrollansvariga, 2.bestämma villkor för att få påbörja åtgärderna, om sådana villkor behövs, 3.bestämma villkor och ungefärlig tidpunkt för utstakning, om utstakning behövs, 4. bestämma vilka handlingar som ska lämnas till nämnden inför beslut om slutbesked, och 5. ge upplysningar om krav enligt annan lagstiftning, i den mån sådana upplysningar behövs. För att fullgöra sina uppgifter enligt denna lag har 1.byggnadsnämnden och samt den som på nämndens eller uppdrag utför ett arbete rätt att få tillträde till fastigheter och byggnadsverk samt att där vidta de åtgärder som behövs för att utföra arbetet, 2. en tillsynsmyndighet rätt att på 2. en tillsynsmyndighet rätt att på begäran få de upplysningar och begäran få de upplysningar och handlingar från byggherren som behövs för tillsynen över bygg-, fastighetsägaren eller ägaren av ett rivnings- och markåtgärder, och byggnadsverk som behövs för till- 3.en tillsynsmyndighet rätt att hos den som tillverkar eller representerar den som tillverkar och hos den som importerar eller saluför byggprodukter som omfattas av tillsynen a) få tillgång till produkter för kontroll, b) på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs, och c) få tillträde till områden, lokaler och andra utrymmen, dock inte bostäder. rätt enligt första stycket 3 gäller även hos den som installerar hissar. En myndighet som framställer kartor för samhällets behov har för att fullgöra sin kartläggningsuppgift också en sådan rätt till tillträde som anges i första stycket 1, dock inte till bostäder. Om det behövs för att tillsynsmyndigheten ska kunna ta del av innehållet iett utländskt certifikat, intyg eller annan handling, ska handlingen på myndighetens begäran visas i översättning till svenska. Översättningen behöver inte vara auktoriserad. Om en byggherre, ägare, nyttjanderättshavare, väghållare, kontrollansvarig, sakkunnig eller huvudman för en allmän plats låter bli att vidta en åtgärd och därigenom bryter mot en skyldighet enligt denna lag eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen, får förelägga denne att inom vidta åtgärden (åtgärdsföreläggande). Förelägganden om att avhjälpa ett sådant hinder som avses i 8 kap. 2 § andra stycket eller 8 kap. 12 § andra stycket ska riktas mot den som har rådighet över hindret. Om inte annat visas ska det anses vara ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman. 2 Senaste lydelse 2016:140. får förelägga ägaren av ett byggnadsverk att anordna stängsel kring det, om byggnadsverket har brister som kan äventyra säkerheten för dem som uppehåller sig i eller i närheten av det. Om ett byggnadsverk är förfallet eller skadat i väsentlig omfattning ägaren av ett byggnadsverk som är och inte sätts i stånd inom skälig förfallet eller skadat i väsentlig tid, får föreläg- ga ägaren att riva föregås av ett föreläggande enligt att sätta byggnadsverket i Detta gäller dock inte om det som kan äventyra säkerheten för dem som uppehåller sig i eller i det kan antas att dessa brister inte kan åtgärdas med mindre in- Förelägganden om stängsel kring Förelägganden om stängsel industrianläggningar som inte Om ett byggnadsverk för industriändamål inte längre används, får förelägga ägaren att anordna stängsel kring det, om det behövs till skydd mot olycksfall. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge i uppdrag att utreda frågor som är förknippade med de problem som många kommuner har med att komma till rätta med ovårdade tomter och förfallna byggnader, i synnerhet i glesbygd (S2014/2300 och S2014/6519). redovisade uppdraget i rapporten tomter och förfallna byggnader (rapport 2015:32). I propositionen behandlas rapportens förslag om att utvidga möjligheten för tillsynsmyndigheten att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen, att rivningsföreläggande ska föregås av föreläggande om att sätta byggnadsverk i stånd samt en utökad möjlighet för att förelägga om stängsel vid säkerhetsbrister. En sammanfattning av rapportens förslag finns i bilaga 1. Rapportens lagförslag i tillämpliga delar finns i bilaga 2. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2019/01316). Regeringen beslutade i regleringsbrevet för avseende att myndigheten bl.a. skulle analysera reglerna för enkelt avhjälpta hinder. redovisade uppdraget i rapporten av reglerna om enkelt avhjälpta hinder (rapport 2018:31). Uppdraget och rapporten innefattade inte några förslag på författningsändringar. Regeringen beslutade därefter, , att ge i uppdrag att bl.a. utreda ansvaret för att åtgärda enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighet och lämna författningsförslag (Fi2020/04244). redovisade uppdraget i rapporten för att åtgärda enkelt avhjälpta hinder (rapport 2021:10). I denna proposition behandlas förslag om att det ska tydliggöras att ett föreläggande om att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder ska riktas mot den som har rådighet över hindret och att det ska införas en presumtion för att detta ska anses vara ägaren av byggnaden respektive den allmänna platsens huvudman om inte annat visas. En sammanfattning av rapportens förslag finns i bilaga 4. Rapportens lagförslag finns i bilaga 5. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2021/02372). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att utreda vissa avgiftsfrågor (Fi2020/00451). redovisade uppdraget i rapporten och byggsanktionsavgifter (rapport 2021:13). I propositionen behandlas rapportens förslag om att det ska framgå uttryckligen att när ett tidsbegränsat bygglov har gått ut ska den plats eller det byggnadsverk som lovet avser återställas. Behandlas gör även rapportens förslag om att det ska framgå av ett beslut om lov och startbesked när en åtgärd får påbörjas, liksom att varje del av en åtgärd måste omfattas av ett startbesked för att få påbörjas. En sammanfattning av rapportens förslag finns i bilaga 7. Rapportens lagförslag i tillämpliga delar finns i bilaga 8. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2021/02315). 2021/22:149 Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Grundläggande krav för byggande och förutsättningar för tillsyn i plan- och Krav på byggnadsverk och den byggda miljön har haft nationella krav på byggandet sedan den första gemen- samma byggnadsstadgan för rikets städer beslutades . med krav på byggnadsverk och den byggda miljön finns huvud- sakligen i 8 kap. (2010:900), förkortad PBL, i plan- och byggförordningen (2011:338) och i föreskrifter från . Genom dessa bestämmelser ställs en rad krav på utformning av och tekniska egenskaper hos byggnadsverk, tomter och allmänna platser. Exempelvis ska byggnader vara lämpliga för sitt ändamål, ha god form-, färg- och materialverkan och vara tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. egenskaper är bärförmåga, säkerhet i händelse av brand, skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö, skydd mot buller och laddning av I bruksskedet ska ett byggnadsverk hållas i vårdat skick och underhållas så att dess utformning och tekniska egenskaper i huvudsak Om ett byggnadsverk är särskilt värdefullt från historisk, kultur- historisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, ska det underhållas så att de särskilda värdena bevaras. En tomt ska hållas i vårdat skick och skötas så att risken för olycksfall begränsas och betydande olägenheter för omgivningen och trafiken inte uppkommer. Av framgår också att hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde alltid ska avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Detsamma gäller för allmänna Bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder är också en del av de svenska förhållanden som säkerställer åtaganden enligt Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsned- sättning (se Ds 2008:23 s. 45–51). Bestämmelserna om krav på byggnadsverk och den byggda miljön åter- finns i 2 och 8 kap. och 3 kap. plan- och bygg- Därutöver finns krav även i föreskrifter, exempelvis byggregler (2011:6) och föreskrifter och allmänna råd (2011:13) om avhjälpande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser. Ytterligare krav på byggandet och den byggda miljön återfinns på flera andra håll i den svenska lagstiftningen, exempelvis i , kultur- miljölagen (1988:950), lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, lagen Prop. 2021/22:149 (2006:985) om energideklaration för byggnader och lagen (2021:787) om klimatdeklaration för byggnader. 4.2Samhällets kontroll av byggandet och den byggda miljön Det allmännas förprövning av byggnadsverk sker genom krav på lov eller anmälan. Det krävs exempelvis bygglov för nybyggnad, tillbyggnad eller väsentlig ändring av en byggnad. Detsamma gäller för att inreda en ytterligare bostad i en befintlig byggnad. Det krävs också bygglov för att anordna, inrätta, uppföra, flytta eller väsentligt ändra vissa anläggningar, t.ex. idrottsplatser, upplag, murar, plank och parkeringsplatser utomhus. Det krävs vidare rivningslov för att riva byggnader inom detaljplan och i vissa fall inom områden med områdesbestämmelser. Marklov krävs för bl.a. schaktning och fyllning som inom ett område med detaljplan avsevärt ändrar höjdläget. Från kraven på förprövning genom lov finns ett antal undantag, däribland för uppförande av komplementbostadshus. För vissa åtgärder som inte kräver lov krävs i stället anmälan. Det gäller exempelvis för vissa rivningar, ändringar som innebär att byggnadens bärande delar berörs och väsentliga ändringar av brandskyddet. Även från kraven på anmälan finns ett antal undantag, däribland för vissa åtgärder i fråga om byggnader som tillhör staten eller en region. Genomförandet i bygg- och rivningsprocessen säkerställs genom krav på kontrollplan och kontrollansvarig. Det sker genom processen för tekniskt samråd, startbesked och slutbesked. En kontrollplan ska exempelvis innehålla uppgifter om vilka kontroller som ska göras och vad kontrollerna ska avse samt vem som ska göra dessa. Vid det tekniska samrådet ska tillsammans med byggherren och dennes kontrollansvariga bl.a. gå igenom arbetets planering och organisation och byggherrens förslag till kontrollplan och de handlingar i övrigt som byggherren gett in. godkänner därefter att en åtgärd får påbörjas med ett startbesked, under förutsättning att åtgärden bl.a. kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt och de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Med ett slutbesked godkänner att en eller flera åtgärder ska anses vara slutförda. I fråga om byggåtgärder innebär slutbeskedet att byggnadsverket får tas i bruk, under förutsättning bl.a. att nämnden inte funnit skäl att ingripa med tillsyn. Genom tillsynen kontrolleras att bestämmelserna om förprövning och genomförande följs. Genom tillsynen kontrolleras också att de allmänna kraven på byggnadsverk, tomter och allmänna platser uppfylls dels när förprövning inte krävs, dels i den byggda miljöns bruksskede. Bestämmelserna om bygglov för byggnader, marklov och rivningslov återfinns i 9 kap. , genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder i 10 kap. och den huvudsakliga tillsynen i 11 kap. . Därutöver finns bestämmelserna om bygglov för andra anläggningar än byggnader och anmälan i 6 kap. 2021/22:149 plan- och byggförordningen. Ytterligare bestämmelser om tillsynen återfinns i 8 kap. plan- och byggförordningen. Därutöver finns kontrollprocesser som berör byggandet och den byggda miljön även i annan lagstiftning (se exempel i avsnitt 4.1). 4.3Regleringen av ansvar för olika åtgärder Byggherren ska se till att varje bygg-, rivnings- och markåtgärd som byggherren utför eller låter utföra genomförs i enlighet med de krav som gäller. ansvarar för prövningen av ansökningar om lov och anmälan samt ger start- och slutbesked. är också ansvarig för tillsynen över att byggherren fullgör sina skyldigheter och att bestämmelserna i 8 kap. om krav på byggnadsverks utformning och tekniska egenskapskrav, tomter och allmänna platser liksom kraven på hissar, linbaneanläggningar och ventilationssystem efterlevs. Tillsynen förtar inte byggherrens ansvar – den kompletterar och förtydligar dennes beslutsunderlag och ger byggherren stöd för att kunna ta sitt ansvar (prop. 2009/10:170 Del 1 s. 331). Vem som ansvarar för att åtgärda brister i den befintliga miljön kan variera. Ett åtgärdsföreläggande kan riktas mot en byggherre, ägare, nyttjanderättshavare, väghållare, kontrollansvarig eller huvudman för en allmän plats. Ett rättelseföreläggande ska däremot riktas mot den som äger fastigheten eller byggnadsverket. Ägaren är också mottagare av rivningsförelägganden, förelägganden för ökad trafiksäkerhet och föreläggande om stängsel till skydd mot olycksfall. Vem som är ansvarig för att åtgärda ett enkelt avhjälpt hinder är inte reglerat särskilt i plan- och byggregelverket. Ägaren av en byggnad ska se till att funktionen hos ventilationssystem i byggnaden kontrolleras genom besiktning av någon som är certifierad sakkunnig funktionskontrollant eller uppfyller motsvarande krav. Den som äger eller annars ansvarar för en motordriven anordning som är installerad i ett byggnadsverk ska se till att anordningen kontrolleras genom besiktning av en ackrediterad person eller av någon som uppfyller motsvarande krav. Bestämmelser om ansvar återfinns i 9, 10 och 11 kap. samt i 5, 8 och 9 kap. plan- och byggförordningen. 4.4Sanktioner för överträdelser av bestämmelser i En byggsanktionsavgift ska tas ut om någon vidtar en åtgärd, eller underlåter att vidta en åtgärd, och därigenom bryter mot en bestämmelse i . Byggsanktionsavgiften tillfaller kommunen när det är som har beslutat att ta ut avgiften. Bestämmelserna om byggsanktionsavgifter återfinns i 11 kap. . Vilka överträdelser som leder till att byggsanktionsavgift ska tas ut, och med vilka belopp, framgår av 9 kap. plan- och bygg- Prop. 2021/22:149 förordningen. 5Brister i den byggda miljön och i regelverket för tillsynen Det finns ett stort antal byggnadsverk och platser i landet som inte lever upp till plan- och byggregelverkets krav på underhåll och skötsel. En del av dessa orsakar inga egentliga problem, andra har enligt brister som av omgivningen upplevs som mycket störande eller riskfyllda (se rapport 2015:32 s. 7). Ett väl genomfört tillsynsarbete av bidrar till att kraven på bl.a. tillgänglighet och säkerhet i lagstiftningen upprätthålls. Sådant tillsynsarbete bidrar även indirekt, exempelvis genom ökad trevnad, till en god vardagsmiljö (precisering av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö) såväl i stad som på landsbygd. tillsynsarbete är således centralt för att upprätthålla efterlevnaden av bestämmelserna i plan- och byggregelverket och för att detta ska uppfattas som rättvist, rättssäkert och effektivt. Brister i tillsynen kan i stället ha en negativ påverkan på förtroendet för regelverket i sin helhet. rapporter Ovårdade tomter och förfallna byggnader (rapport 2015:32), Ansvaret för att åtgärda enkelt avhjälpta hinder (rapport 2021:10) och Tillsynsavgift och byggsanktionsavgifter (rapport 2021:13) berör olika delar av plan- och byggregelverket. Vad rapporterna har gemensamt är att de alla behandlar brister och problem i förutsättningarna för tillsynsarbete. 5.1Administrativa svårigheter i tillsynsarbete framför att ett hinder mot tillsynsingripande är att processen upplevs som besvärlig, bl.a. då det enligt byggnadsnämnderna är lätt att göra formella misstag (se rapport 2015:32 s. 21 och 22).