prop · H903162 · 2022-03-22 00:00:00 — Som anges ovan delar regeringen åsikt att det är viktigt att värna om elevernas upplevelse av en skola som inte är ämnad att särbehandla utifrån elevernas funktionsnedsättningar. Mot den bakgrunden ser regeringen det heller inte som lämpligt att som och kommun föreslår återigen utreda frågan om ett namnbyte eftersom resultatet av en sådan skulle dröja och eleverna fortsatt kan uppleva sig utsatta för kränkande behandling baserat på skolformernas namn. Regeringen delar även bedömning att det finns en stor enighet om att mellanledet sär ska tas bort från namnet i de berörda skolformerna. Regeringen ser det som troligt att den förvirring som eventuellt kan uppstå är övergående i takt med att de nya namnen etablerar sig. Regeringen bedömer därför, precis som , att nyttan av ett namnbyte i och med att mellanledet sär tas bort överväger de negativa aspekterna av att det kan uppstå en del förvirring i ett inledande skede. gymnasium avstyrker förslaget eftersom benäm- ningarna anpassad grundskola respektive anpassad gymnasieskola är ett särskiljande. Med det nya namnförslaget behöver eleverna tala om att utbildningen är anpassad och inte följer för den vanliga skolan. Som regeringen angett är den medveten om att de föreslagna namnen inte är optimala, men anser ändå att det är viktigt att värna om elevernas upplevelse av en skola som inte är ämnad att särbehandla utifrån elevernas funktionsnedsättningar. Regeringen delar inte gymnasiums uppfattning om att gymnasiesär- skolan ska heta 4-årigt nationellt program eftersom det namnet skulle riskera att utesluta de elever som ges sin utbildning på ett individuellt program inom ramen för gymnasiesärskolan. Regeringens förslag är därför att grundsärskola och gymnasiesärskola ska byta namn till anpassad grundskola respektive anpassad gymnasieskola. vuxenutbildning som särskild utbildning finns ingen separat skolform som riktar sig specifikt till vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada. Det som var särskild utbildning för vuxna (särvux) utgör nu två nya delar inom skolformen vuxenutbildning (komvux) och benämns vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå (prop. 2019/20:105). Som anges ovan före- slår nu regeringen att komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå ska byta namn till komvux som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. anser att när det gäller komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå är själva namnbytet problematiskt eftersom benämningen ändrats. att det kan ifrågasättas om det är klokt att åter byta namn efter så . 2021/22:162 Regeringen delar uppfattningen att det är olyckligt att två namnbyten kommer med emellan. I ovan nämnda proposition anförde regeringen att det föreslagna namnbytet på utbildningen troligtvis kan minska upplevelsen av utanförskap. Som tidigare angetts i detta avsnitt bedömer regeringen att ordet särskild löper risk att uppfattas som stigmatiserande varför det finns skäl för ett namnbyte. Eftersom det för grundsärskolan och gymnasiesärskolan föreslås att förledet anpassad ska användas i stället för mellanledet sär är det enligt regeringen rimligt att även ordet särskild ersätts med samma ord för den utbildning inom komvux som riktar sig till samma målgrupp. föreslår att förledet anpassad, liksom för de övriga skolformerna, hamnar först så att utbildningen benämns anpassad vuxenutbildning på grundläggande nivå respektive på gymna- sial nivå. Till skillnad från grundsärskolan och gymnasiesärskolan som är egna skolformer ingår komvux som särskild utbildning i skolformen komvux. Att som föreslår låta anpassad hamna först i namnet innebär att den del inom komvux som riktar sig till elever med utvecklingsstörning återigen skulle urskilja sig genom sitt namn i förhållande till de övriga delarna som ingår i skolformen. Regeringen bedömer därför att namnet ska vara komvux som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Vidare anför att det inte behövs ett eget särskiljande namn för den del som motsvarar utbildning som ges inom nuvarande tränings- skolan, dvs. komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå. Anledningen till det är att den nivån endast innehåller tre ämnesområden och namnet som föreslås är långt. Skulle den nivån behöva pekas ut uppger att det är tillräckligt att använda ämnesområden för att tydlig- göra vilken utbildning som avses. Som anges ovan finns det vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Elever inom komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå kan läsa kurser som motsvarar den utbildning som ges inom grundsärskolan utom träningsskolan eller läsa kurser som motsvarar den utbildning som ges inom träningsskolan inom grundsärskolan. Komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå är som uppger alltså inte enbart till för elever som läser kurser motsvarande den utbildning som ges inom träningsskolan inom grundsärskolan, utan omfattar även andra elever. Enligt regeringen kommer det nya namnet inte heller att bli längre än vad det är , eftersom det endast är ett ord som byts ut. Ytterligare konsekvenser av att ordet sär tas bort Som en konsekvens av att benämningarna grundsärskolan och gymna- siesärskolan ändras till anpassad grundskola respektive anpassad gymnasieskola föreslår utredningen att även andra, till dessa skolformer hörande benämningar utmönstras ur skollagen och ersätts. bedömer att det vore olyckligt att ha identiska benämningar som, beroende på skolform, refererar till olika företeelser eller olika innehåll eftersom det finns en risk för sammanblandning. benämningen avser olika företeelser, eller olika innehåll, bör andra 2021/22:162 benämningar formuleras som är unika i syfte att undvika samman- blandning. Regeringen delar synpunkt att det vore olyckligt om benämningarna skulle sammanblandas. Det ska enligt regeringen hos en elev eller dess vårdnadshavare inte råda något tvivel om vad en benämning avser. Regeringen bedömer därför att det finns anledning att justera benämningarna i förhållande till utredningens förslag. Gymnasie- särskolearbete bör därför i stället benämnas gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola och gymnasiesärskolepoäng bör benämnas gymnasie- poäng i anpassad gymnasieskola. Vidare bör benämningen gymnasie- särskoleutbildning ersättas med utbildning i anpassad gymnasieskola. Vad gäller gymnasiesärskolebevis föreslår regeringen att det i stället benämns gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola. När det gäller den kommunala vuxenutbildningen bör benämningen den särskilda utbildningen på grundläggande nivå som motsvarar tränings- skolan inom grundsärskolan ersättas med den anpassade utbildningen på grundläggande nivå som motsvarar utbildning inom ämnesområden i den anpassade . Detta är en direkt följd av regeringens förslag att avskaffa benämningen träningsskolan, se avsnitt 8. 8En gemensam anpassad grundskola 8.1Benämningen träningsskola har spelat ut sin roll Grundsärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ger kunskaper och värden och utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Inom grundsärskolan finns en särskild inrikt- ning som benämns träningsskola. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen (11 kap. 2 och 3 §§ skollagen). Inriktningen träningsskola fanns skollag och vid in- förandet av den nuvarande skollagen bedömdes att inriktningen skulle vara kvar som en del av grundsärskolan. I förarbetena betonades att utbildningen för de elever som placerades i träningsskolan skulle utformas flexibelt utifrån elevens behov och förutsättningar (prop. 2009:10/165 s. 386). Det är huvudmannen för utbildningen som avgör om en elev som tas emot i grundsärskolan huvudsakligen ska läsa ämnen eller ämnesom- råden. Rektorn får även besluta om en elev ska läsa en kombination av ämnen och ämnesområden samt ämnen enligt kursplaner, om eleven har förutsättningar för det (11 kap. 8 § skollagen). 8.2Benämningen träningsskola ska tas bort Regeringens förslag: Benämningen träningsskola ska tas bort ur skol- lagen. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Detta gäller bl.a. . Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Diskri- mineringsombudsmannen, , Jämställdhets- myndigheten, , , , , och kommuner, Kommuner och Regioner (SKR), , , , , unga och vuxna med utvecklings- störning (FUB), , och . och uppger att benämningen träningsskola leder till en onödig kategorisering och riskerar att leda till inlåsningseffekter och lägre ställda förväntningar. Myndigheten för delaktighet anser att det är positivt att språkbruket följer en utveckling som har sin grund i mänskliga rättigheter och jämlika möjligheter för alla. Internationella Engelska Skolan och är av uppfattningen att det fortsättningsvis kommer finnas möjligheter att organisera utbildningen utifrån elevernas förutsättningar. som tillstyrker förslaget att träningsskola tas bort ur författningen vill peka på att det därigenom riskeras ett osynliggörande eller åsidosättsättande av elever som har en omfattande intellektuell funktionsnedsättning i kombination med andra funktionsnedsättningar och neuropsykiatriska diagnoser. kommun tillstyrker förslaget men anser att namnen ämnesom- råden och ämnen behöver förändras, då framför allt ämnen kan vara förvir- rande för både vårdnadshavare och skolpersonal då begreppet ämnen används i stor utsträckning inom skolan i andra syften och väcker associationer till annat än grundsärskolans inriktning. avstyrker förslaget, så länge skolpengen och finansieringen av fristående grundsärskolor inte utretts bättre i samband med förslaget till ändring. Enligt förbundet ställer den aktuella elevgruppen stora krav på resurser och är förenad med betydligt högre kostnader. delar många kommuner upp bidraget till fristående grundsärskolor utifrån om eleverna undervisas i träningsskola eller inte. Förbundet anser därför att skolpengen för elever i grundsärskolan därmed måste differentieras i högre grad utifrån elevernas behov. avstyrker förslaget och anser att träningsskola bör finnas kvar som benämning för en långsiktig garanti för elever som har behov av att undervisas i ämnesområden. Skälen för regeringens förslag: Många elever i grundsärskolan har en ojämn begåvningsprofil och kan därför behöva få merparten av sin undervisning i s.k. ämnesområden, vilket de får inom ramen för träningsskolan. Dessa elever kan dock ha möjlighet att följa undervisningen i ämnen. Som angetts tidigare ska grundsärskolan vara en flexibel skolform för eleverna som ska ges möjlighet att läsa ämnen, ämnesområden och, om möjligt, ämnen i . 2021/22:162 grundsärskolan ska vara en flexibel skolform står dock i motsats till den uppdelning mellan träningsskolan och övriga grundsärskolan som görs i Regeringen bedömer på samma sätt som och SKR att det finns en risk för att benämningen träningsskola medför inlåsningseffekter och lägre ställda förväntningar på de elever som läser Som anges ovan bestämmer huvudmannen om en elev huvudsakligen ska läsa ämnen eller ämnesområden. besluta om en elev ska läsa en kombination av ämnen och ämnesområden. Det faktum att elever kan kategoriseras som elever i träningsskolan och därmed inte ges möjlighet att läsa ett eller flera ämnen, trots att de skulle ha förutsättningar till det, motverkar tanken om att grundsärskolan ska ge varje elev möjlighet att utvecklas så långt som möjligt utifrån sin förmåga. En sådan ordning är inte acceptabel. Vidare är benämningen träningsskola överflödig, eftersom variationen inom grundsärskolan ändå framgår genom att grundsärskolans elevgrupp beskrivs som att det finns elever som läser ämnen eller ämnesområden, alternativt en kombination av båda (11 kap. 5 § skollagen). Regeringen bedömer därför att benämningen träningsskola ska tas bort ur skollagen. kommun tillstyrker förslaget och anser att beteckningarna ämnesområden och ämnen behöver förändras då framför allt ämnen kan vara förvirrande för både vårdnadshavare och skolpersonal, då ordet ämnen används i stor utsträckning inom skolan i andra syften och väcker associationer till annat än grundsärskolans inriktning. är syftet med utbildningen i grundsärskolan i det närmaste identiskt med Ett skäl för det är att samverkan mellan skolformerna ska kunna utvecklas. Regeringen är mån om att bestämmelserna för bl.a. och grundsärskola inte ska skilja sig åt om det inte finns skäl som talar för det och ser därför inte skäl att ändra benämningarna ämnen och ämnesområden i grundsärskolan. avstyrker förslaget och uppger att träningsskolan som benämning bör finnas kvar som en långsiktig garanti för elever som har behov av att undervisas i ämnesområden. Det faktum att benämningen träningsskola tas bort ur skollagen innebär enligt regeringen inte att möjligheten att läsa ämnesområden kommer att försämras. Internationella Engelska Skolan, och konstaterar regeringen att även om benämningen träningsskola tas bort kommer det fortsatt att finnas möjligheter att organisera utbildningen på ett sätt som ger elever de bästa förutsättningarna att utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. På samma sätt som kommer det att vara huvudmannen som beslutar om eleven huvudsakligen ska läsa ämnen eller ämnesområden och rektor som avgör om eleven ska läsa en kombination av ämnen och ämnesområden. avstyrker förslaget, så länge skolpengen och finansieringen av fristående grundsärskolor inte utretts bättre i samband med förslaget till förändring. Enligt förbundet ställer den aktuella elevgruppen stora krav på resurser och är förenad med betydligt högre delar många kommuner upp bidraget till fristående grundsärskolor utifrån om eleverna undervisas i träningsskola eller inte, med olika belopp som motsvarar kostnaderna i sin egen verksamhet. Förbundet anser därför att skolpengen för elever i grundsärskolan därmed måste differentieras i högre grad utifrån elevernas behov. Med tanke på de svårigheter som finns för att erhålla tilläggsbelopp för elever i Prop. 2021/22:162 grundsärskolan med extraordinära behov måste denna fråga lösas innan någon förändring sker. Regeringens förslag innebär att benämningen träningsskola tas bort ur skollagen, i övrigt kommer förslaget inte innebära några ändringar varken i verksamheterna eller i något kopplat till grundbeloppet eller det tilläggsbelopp som enskilda huvudmän kan söka. Regeringen ser därför inte att det finns skäl att inom ramen för denna proposition hantera frågan om att differentiera skolpengen för elever i grundsärskolan i högre grad. 9Elevens val i grundsärskolan ska tas bort 9.1I grundsärskolan finns elevens val För att bereda elever större möjligheter att välja fördjupning i skolans ämnen föreslog regeringen att det skulle införas elevens val i timplanen (prop. 1992/93:220 s. 63). Elevens val infördes i samband med att läroplanen för de obligatoriska skolformerna, förskoleklassen och fritidshemmet - Lpo 94 beslutades. I grundsärskolan ska det, utöver undervisningen i ämnen eller ämnesområden, finnas elevens val (11 kap. 6 § skollagen). Bestämmelser om fördelning av den garanterade undervisningstiden för ämnen och ämnesområden (timplaner) finns i bilaga 2 i skolförordningen (2011:185). I grundsärskolans ämnen uppgår den totala garanterade undervisnings- tiden , varav är fördelade på elevens val. Den totala garanterade undervisningstiden för elever i grundsärskolans som läser ämnesområden uppgår , varav är fördelade på elevens val. I samband med att undervisningstiden i timplanen för ämnena matematik och idrott och hälsa utökades –2021 i bl.a. grundsärskolan har antalet timmar i elevens val för elever som läser ämnen i grundsärskolan minskats . För elever som läser ämnesområden inom grundsärskolan har antalet timmar i elevens val inte minskats, de uppgår fortsatt . I , special- skolan och sameskolan har motsvarande minskningar av antalet timmar i elevens val genomförts som för grundsärskolans ämnen. Elevens val ska avskaffas i grundsärskolan Regeringens förslag: Bestämmelser om elevens val i grundsärskolan Regeringens bedömning: De frigjorda timmarna från elevens val för elever som läser ämnen bör omfördelas så att de naturorienterande ämnena uppgår och de samhällsorienterande ämnena till De frigjorda timmarna från elevens val för elever som läser ämnes- områden bör omfördelas så att de fem ämnesområdena estetisk verk- 2021/22:162 samhet, kommunikation, motorik, vardagsaktiviteter och verklighets- uppfattning uppgår . Fördelningsbar undervisningstid bör uppgå . Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med utredningens för- slag. Utredningen föreslår att det ska införas fördelningsbar tid i skollagen. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har några invändningar mot förslaget. tillstyrker förslaget under förutsättning att ett motsvarande beslut om fördelning av undervisningstid beslutas för . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen eller ämnesområden (11 kap. 6 § skollagen). Huvud- mannen ska erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val (10 kap. 5 § skolförordningen). Undervisningen som bedrivs i elevens val är mycket skiftande mellan såväl huvudmän som skolor. Eftersom den skiljer sig avsevärt mellan såväl huvudmän som mellan skolor är det inte möjligt att ge en allmängiltig beskrivning av undervisningen. Vanliga aktiviteter är dock fördjupning i något ämne eller temadagar. I redovisning av uppdraget om översyn av timplanen för och motsvarande skolformer (U2020/00527) framför bl.a. att elevernas valmöjligheter när det gäller elevens val i många fall är begränsade på grund av att skolor inte kan erbjuda särskilt stor variation av aktiviteter. Det gäller särskilt på mindre skolenheter. Utbudet av olika aktiviteter styrs ofta av vilka lärarresurser som står till förfogande snarare än att undervisningen utgår från elevernas önskemål. Vidare finns det enligt osäkerhet om i vilken grad nuvarande undervisningstid i elevens val används på ett effektivt sätt av eleverna. Som framgår ovan har timmarna i elevens val i grundsärskolan successivt minskat. På grund av den kraftiga reduceringen av den garanterade undervisningstiden för elevens val som genomförts och det ofta begränsade utbudet av valmöjligheter för eleverna anser regeringen att det inte är möjligt att fullt ut uppfylla de ursprungliga intentionerna med elevens val. Mot bakgrund av ovanstående gör regeringen därför bedömningen att elevens val ska tas bort i bestämmelserna och att timmarna för elevens val bör fördelas på andra ämnen och ämnesområden. Regeringen avser också överväga en översyn av timplanen för ämnen i grundsärskolan. anser att regeringen även bör ta beslut om att fördela undervisningstid i i enlighet med förslag som redovisades (U2020/00527). I redovisningen föreslår att elevens val tas bort i bl.a. och att timmarna för elevens val fördelas på andra ämnen. Regeringen är mån om att det inte ska finnas skillnader mellan de obligatoriska skolformerna, om det inte finns skäl som talar för det. Regeringen saknar ett beredningsunderlag för att genomföra en motsvarande ändring i , varför denna fråga inte behandlas vidare inom ramen för denna proposition. En möjlighet att överklaga beslut om att låta en elev gå om en årskurs 10.1Ingripande beslut kan som regel överklagas Bestämmelser om uppflyttning av elever till en högre årskurs finns i skolförordningen. Varje elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska vid slutet av läsåret flyttas till närmast högre årskurs, om inte något annat beslutas (4 kap. 4 § skolförordningen). Rektorn får besluta att en elev inte ska flyttas till närmast högre årskurs, om detta med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden i övrigt är lämpligast för eleven. Vidare får rektorn i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan på begäran av en elevs vårdnadshavare besluta att eleven får gå om en årskurs. Rektorn får även besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska flyttas till en högre årskurs än den som eleven redan tillhör eller normalt ska tillhöra, om eleven har goda förutsättningar att delta i utbildningen i den högre årskursen och elevens vårdnadshavare medger det (4 kap. 5–7 §§ skolförordningen). Rektorns beslut går inte att överklaga (15 kap. 1 § skolförordningen). För /20 redovisar i den officiella statistiken att av alla elever i (inklusive förskoleklassen), det vill säga 3 714 elever, varav är pojkar, inte gick vidare till en högre årskurs utan fanns kvar i samma årskurs som föregående läsår. Det var vanligast att elever gick om årskurs 9, följt av årskurs 1. I skollagen finns det flera beslut som rektorn kan fatta som är av ingripande karaktär för eleven. Det kan t.ex. röra sig om beslut om särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp eller anpassad studiegång. Sådana beslut är möjliga att överklaga. Som angetts ovan kan däremot ett beslut om att inte flytta upp en elev till närmast högre årskurs inte överklagas. Detta trots att ett sådant beslut för den enskilde eleven kan uppfattas som minst lika ingripande som ett beslut om t.ex. särskilt stöd i en särskild undervisningsgrupp. Det ska bli möjligt att överklaga beslut om att en elev ska gå om en årskurs Regeringens förslag: En rektor ska få besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs, om elevens vårdnadshavare medger det och det med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden i övrigt är lämpligast för eleven. Om det finns synnerliga skäl ska rektorn även utan medgivande från elevens vårdnadshavare få besluta att eleven ska gå om en årskurs. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om att en elev ska gå om en årskurs. Rektorns beslut ska kunna överklagas till Regeringens bedömning: Bestämmelserna i skolförordningen om att en rektor får besluta att en elev inte ska flyttas till närmast högre 2021/22:162 årskurs och att rektorn på begäran av en elevs vårdnadshavare får be- sluta att en elev ska gå om en årskurs i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan bör upphävas. Det bör framgå av avgångsintyget om det har fattats beslut att en elev ska gå om en årskurs. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Skolväsen- dets överklagandenämnd, , Diskrimineringsom- budsmannen, utvär- dering (IFAU), , , Förvalt- ningsrätten i , , och kommuner, Funk- tionsrätt , Kommuner och Regioner, Föräldraalliansen , Idéburna skolors riksförbund, , Riksför- bundet Attention, och . och uppger att förslaget stärker elevernas rättssäkerhet i en fråga som kan få långtgående konsekvenser för dem. anser att såväl medicinska och psykologiska som pedagogiska aspekter bör beaktas innan beslut tas om att gå om en klass, och att samråd med elevhälsan därför bör ske inför ett sådant beslut, vilket också bör framgå i bestämmelsen. är positiv till förslaget men framför att det riskerar att underminera skolans pedagogiska auktoritet. Även uppger att förslaget kan få effekter för skolans auktoritet men också på vilka arbetsuppgifter som skolledarna lägger sin arbetstid på.