prop · H903191 · 2022-03-22 00:00:00 — Att anvisade nyanlända flyttar till kommuner med högre arbetslöshet efter bosättningslagens införande är dock väntat eftersom dessa oftare mottogs i kommuner med lägre arbetslöshet. Sannolikheten att flytta till en kommun med högre arbetslöshet är därmed högre. Vi konstaterar också att de anvisade nyanlända som mottogs i en kommun och som efter mottagande hade flyttat, allt annat lika, har lägre inkomster och sysselsättning än de anvisade nyanlända som inte flyttat.67 Detta ska dock inte tolkas som att det är själva flytten som påverkar situationen på arbetsmarknaden, utan detta kan ha många olika förklaringar. Att personerna har fått ett arbete i kommunen de flyttar till verkar dock inte vara den huvudsakliga förklaringen till varför de flyttar. pekar på att det finns både individuella och strukturella faktorer som påverkar nyanländas flyttmönster. Strukturella orsaker som kan påverka att nyanlända flyttar är bland annat: närhet till service, arbete och skola, tillgång till bostäder, hur långsiktiga boendelösningar som erbjuds samt boendets kvalitet.68 SCB visar att det är vanligt med relativt kortväga flyttar, till exempel till annan kommun i samma storstadsområde.69 Det har dock inte varit möjligt att närmare undersöka flyttmönster och anledningarna till flyttar inom ramen för denna granskning. 67Detta resultat baseras på analysen av etableringen på arbetsmarknaden som presenteras i kapitel 5. 68Länsstyrelsen , Bostad sist? Om bosättningslagen och nyanländas boendesituation i , 2020, s. 68. 69SCB, Så flyttar nyanlända flyktingar i – Flyttmönster bland kommunmottagna 2016–2019, 2020, s. 42. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 5Har etableringen på arbetsmarknaden blivit bättre? bedömning är att bosättningslagens införande haft en positiv påverkan på arbetsmarknadsetableringen för anvisade nyanlända. Nyanlända tas i högre grad emot i kommuner med lägre arbetslöshet, efter införandet av bosättningslagen. har anvisade nyanlända som mottagits i kommuner med lägre arbetslöshet i genomsnitt högre inkomster och sysselsättning efter kommunmottagandet, jämfört med dem som anvisats till kommuner med högre arbetslöshet. 5.1 Bedömningsgrund och metod Delfrågan bedöms mot syftet med lagförslaget, som ställde sig bakom, att alla kommuner bör vara med och ta ansvar för mottagandet av nyanlända för att förbättra nyanländas etablering på arbetsmarknaden.70 För att bedöma om intentionen uppnåtts undersöker vi om följande kriterium är uppfyllt: •positiv förändring i inkomster och sysselsättning hos anvisade nyanlända som togs emot efter lagens införande jämfört med före. Vi besvarar frågan genom att kvantitativt undersöka om det finns ett samband mellan arbetslösheten i den kommun som nyanlända anvisades till och deras inkomster och sysselsättning efter kommunmottagandet. Analysen baseras på statistik från , och . Resultaten och metoden relateras till svensk forskning på området. 5.2Högre inkomster och sysselsättning för nyanlända vid anvisning till kommuner med lägre arbetslöshet Vår analys visar att nyanlända som anvisas till en kommun med lägre arbetslöshet i genomsnitt har högre inkomster och högre sysselsättning efter mottagandet i kommunen, jämfört med de som anvisas till kommuner med högre arbetslöshet. Enligt våra beräkningar har införandet av bosättningslagen inneburit att inkomsterna för nyanlända som anvisats ökat med i genomsnitt . Det är dock svårt att bedöma betydelsen för etableringen av att bli anvisad till en kommun med relativt låg arbetslöshet och resultaten bör därför tolkas försiktigt. 2015/16:54, s. 1, bet. 2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Vår analys av om införandet av bosättningslagen haft någon påverkan på nyanländas etablering på arbetsmarknaden, består av två steg. Dessa beskrivs närmare nedan. 5.2.1Betydelsen av den lokala arbetsmarknaden i anvisningskommunen för etableringen på arbetsmarknaden Vi använder den kommunala arbetslösheten för att undersöka vilken betydelse den lokala arbetsmarknaden har för nyanländas etablering på arbetsmarknaden.71 För att mäta en individs utfall på arbetsmarknaden fokuserar vi på två olika mått: om individen är sysselsatt och individens arbetsinkomst.72 En nyanländ definieras som sysselsatt om individen under uppföljningsåret hade en positiv arbetsinkomst. Detta kan tyckas vara en låg gräns, men eftersom vi undersöker en grupp som har svag anknytning till arbetsmarknaden är detta rimligt. Samma gräns har också använts tidigare i liknande forskning.73 När det gäller inkomster använder vi oss av månadsuppgifter från . Vi undersöker etableringen på arbetsmarknaden för de individer som mottogs och studerar deras inkomster och sysselsättning efter mottagandet i en kommun, det vill säga under 2020.74 För att tolka sambandet mellan arbetslösheten i anvisningskommunen och nyanländas etableringen på arbetsmarknaden som en kausal effekt är det viktigt att ha kunskap om vad tar hänsyn till vid beslut om anvisningskommun. Det skulle kunna vara så att de nyanlända som anvisas till kommuner med lägre arbetslöshet skiljer sig åt på något sätt mot dem som anvisas till kommuner med högre arbetslöshet. Exempelvis om dessa individer har lättare att hitta ett arbete oavsett kommunens arbetslöshet. Om det är på detta sätt och vi inte kan ta hänsyn till detta i vår analys skulle det kunna påverka resultaten. Utifrån vår genomgång av handläggarstöd och intervjuer med företrädare på samt genomgång av anvisningsbeslut kan vi konstatera att 71Det arbetslöshetsmått som används kommer från Arbetsförmedlingens siffror över andelen inskrivna av den registerbaserade arbetskraften. Vi använder främst den totala arbetslösheten som inkluderar både öppet arbetslösa och individer i program med aktivitetsstöd. I känslighetsanalyser studeras dock också endast andelen öppet arbetslösa (se bilaga 2). 72En individs inkomster mäts med hjälp av månadsuppgifter som baseras på arbetsgivardeklarationer på individnivå (AIG). Inkomstmåttet är summan av kontant ersättning som inte är underlag för socialavgifter, kontant ersättning som är underlag för arbetsgivaravgifter och SLF samt kontant ersättning som är underlag för egenavgifter. 73Åslund och , ”Do when and where matter? Initial labour market conditions and immigrant earnings”, 2007. 74I olika känslighetsanalyser studeras även en kortare uppföljningsperiod. Se bilaga 2. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN anvisningarna inte sker helt slumpmässigt.75 När ska besluta om anvisningskommun tar de hänsyn till om den nyanlända har några särskilda behov eller önskemål. En liten andel av dessa önskemål grundar sig dock uttryckligen på möjligheten att få arbete. För gruppen kvotflyktingar är det dessutom färre som uttrycker önskemål om anvisningskommun och det gäller då uteslutande att man vill bo nära släkt och vänner. Vidare kan vi konstatera att inte gör någon bedömning av vilken kommun som kan vara mest lämplig att ta emot enskilda nyanlända utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv. I ett försök att ta hänsyn till att anvisningarna till kommunerna inte sker helt slumpmässigt tar vi i våra beräkningar hänsyn till en rad olika variabler. De faktorer som vi kontrollerar för är: kön, utbildningsnivå, familjetyp, ålder, tid från ansökan om uppehållstillstånd till kommunmottagande, ensamkommande, födelseland, inskriven hos Arbetsförmedlingen, grund för uppehållstillstånd, kommuntyp, indikator om individen blivit anvisad till en kommun med många landsmän.76 I tabell 2 presenteras resultaten av analysen om arbetslösheten i anvisningskommunen har ett samband med hur de nyanlända som anvisas etablerat sig på arbetsmarknaden. Vi analyserar de nyanlända som anvisades och togs emot i en kommun 2017. Tabell 2 Sambandet mellan arbetslösheten i kommunen 2017 och inkomster och sysselsättning för anvisade nyanlända efter kommunmottagandet Inkomster (logaritmerade) -0,017* -0,012** -0,021** (0,007) (0,021) (0,002) (0,003) Anm.: Logistisk regression för utfallsmåttet sysselsättning. Robusta klustrade standardfel inom parentes. * statistiskt signifikant på 5-procentsnivån, ** statistiskt signifikant på 1-procentsnivån. Källa: Statistik från , och . 75Vår genomgång av 460 anvisningsbeslut visar att för ärenden som rör 2017 var det som hade någon form av önskemål inför mottagande i en kommun. Genomgången visar att i relativt stor utsträckning försöker ta hänsyn till nyanländas önskemål vid anvisning. I av fallen där det fanns önskemål inför anvisning till en kommun hade tillgodosett önskemålen i någon grad. Önskemålen tillgodosågs exakt i av fallen, nästan i och delvis i . Bland kvotflyktingar var det betydligt färre som har önskemål när det gäller anvisningskommun. hade önskemål om placering och ville då uteslutande hamna i närhet av släkt och vänner. 76Definitioner för samtliga variabler finns i bilaga 2. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Resultaten i tabellen visar att det finns ett samband mellan nivån på arbetslöshet i kommunen och inkomst och sysselsättning för nyanlända som anvisats. Anvisade nyanlända som 2017 togs emot i kommuner där arbetslösheten var en procentenhet lägre hade efter mottagandet i genomsnitt högre inkomst. Sambandet är statistiskt signifikant. Dessa nyanlända uppvisar också en sysselsättningsgrad som är i genomsnitt högre.77 När endast gruppen kvotflyktingar studeras är bilden något annorlunda. För inkomster hittar vi inget statistiskt signifikant samband mellan arbetslöshetsnivån i den mottagande kommunen och inkomsterna efter mottagandet för kvotflyktingar. Detta beror troligtvis på att vi endast har ett begränsat antal kvotflyktingar att studera som dessutom hade en positiv inkomst (drygt 600 individer). När vi studerar sysselsättningsgraden visar resultaten dock ett statistiskt signifikant resultat. De kvotflyktingar som anvisats till en kommun med en arbetslöshet som är en procentenhet lägre hade högre sysselsättningsgrad efter kommunmottagandet, allt annat lika. 5.2.2Beräkning av bosättningslagens påverkan på nyanländas inkomster och sysselsättning Vi använder resultaten från tabell 2 för att göra en överslagsberäkning på hur mycket bosättningslagen kan tänkas ha påverkat såväl inkomsterna som sysselsättningen för nyanlända som anvisas till kommuner. Vi använder oss av uppgifter om hur fördelningen av anvisade nyanlända förändrats efter införandet av bosättningslagen. Tillsammans med uppskattningen av hur kommunens arbetslöshet påverkar etableringen gör vi därefter en beräkning av hur införandet av lagen kan ha påverkat etableringen på arbetsmarknaden för de nyanlända som anvisas. Givet fördelningen av anvisade per kommun 2013–2015 beräknar vi den genomsnittliga arbetslösheten, om dessa individer i stället hade anvisats i enlighet med fördelningen efter lagens införande 2017. Detta gör vi för att undvika att förändringar i konjunkturen ska påverka beräkningen. Kalkylen visar att om den tidigare fördelningen av anvisade nyanlända hade funnits kvar efter lagen så hade nyanlända anvisats i kommuner med en genomsnittlig arbetslöshet på . Denna arbetslöshet jämförs sedan med den genomsnittliga arbetslösheten i kommunerna som de nyanlända anvisades till 2017, vilken var . Skillnaden i arbetslöshet för de mottagande kommunerna var alltså före och efter bosättningslagens införande. Detta tillsammans med vår beräknade effekt på de anvisade nyanländas inkomster ger en beräknad effekt på inkomsterna av bosättningslagen på (1,03 * 1,7). Medelinkomsten för den studerade gruppen är cirka 77Resultaten är storleksmässigt i närheten av tidigare forskning på området. Se och , ”Do when and where matter? Initial labour market conditions and immigrant earnings”, 2007, s. 435. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN vilket innebär en förbättrad genomsnittlig årsinkomst på cirka För sysselsättning visar resultaten på att bosättningslagen påverkat sysselsättningsgraden med i genomsnitt efter att de anvisades 2017. För kvotflyktingar är påverkan på sysselsättningsgraden BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? 6Arbetar myndigheterna på ett sätt som främjar intentionerna? övergripande bedömning är att och länsstyrelsernas arbete i huvudsak fungerar väl och främjar intentionerna. bedömer vi att , inom ramen för kommuntalen, bättre kan ta tillvara nyanländas arbetslivskompetenser i sitt anvisningsarbete genom att systematiskt samla in uppgifter om yrkes- och utbildningsbakgrund. Vi bedömer även att det finns behov av att möjliggöra för att, utifrån en bedömning av barnets bästa, anvisa kommuner att ta emot nyanlända även om kommunerna redan uppfyllt sina kommuntal. 6.1 Bedömningsgrund och metod Vår bedömning av myndigheternas arbete utgår dels från bestämmelserna i bosättningslagen och intentioner med reformen, dels från myndigheternas uppdrag enligt bosättningsförordningen, regleringsbrev och särskilda regeringsuppdrag. För att underlätta läsningen redovisar vi våra bedömningsgrunder såväl som iakttagelser i sex avsnitt som berör olika delar av myndigheternas arbete. För att besvara frågan har vi använt oss av uppgifter från intervjuer med , länsstyrelserna, och , Arbetsförmedlingen, SKR och ett urval kommuner. Vi har även använt uppgifter från olika dokument såsom beslutsunderlag, handläggarstöd, upprättade rutiner, årsplaneringar samt minnesanteckningar från möten samt återrapporteringar av regeringsuppdrag.78 6.2Migrationsverkets arbete med att ta fram förslag på länstal främjar ett jämnare mottagande I avsnittet undersöker vi om arbete med att ta fram förslag på länstal främjar ett jämnare mottagande som i högre utsträckning sker i kommuner med goda arbetsmarknadsförutsättningar. Vi bedömer att arbete fungerar väl och främjar bosättningslagens intention om myndigheten: •tar hänsyn till kriterier som anges i bosättningslagen och löpande analyserar och justerar fördelningsmodellen för länstal vid behov •samråder med Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna och SKR om utvecklingen av fördelningsmodellen •regeringens beslut om länstal i huvudsak sammanfaller med förslag. 78För en utförligare beskrivning av vilka funktioner som vi intervjuat se bilaga 3. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Våra viktigaste iakttagelser är: •Migrationsverkets förslag på fördelning av länstal grundar sig på de kriterier som anges i bosättningslagen. •Migrationsverket, länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och SKR har en etablerad samverkan kring fördelningsmodellen. Det finns också en samsyn kring fördelningsmodellens variabler och hur de viktas. •Det finns en återkommande dialog med om fördelningsmodellen. Regeringen har fattat beslut om länstal i enlighet med förslag. 6.2.1Fördelningsmodellen tar hänsyn till de kriterier som anges i lagen och analyseras och justeras löpande Utifrån vår genomgång av återrapportering av uppdraget kan vi konstatera att myndighetens förslag på länstal grundar sig på de kriterier som anges i bosättningslagen. Vi kan även konstatera att myndigheten löpande har analyserat och justerat fördelningsmodellen.79 Sammantaget bedömer vi att detta främjar ett jämnare mottagande mellan länen. För att ta fram förslag på länstal använder en statistisk fördelningsmodell. Fördelningsmodellen innehåller även beräkningar på kommunnivå. Vår genomgång av återrapportering visar att modellen består av två huvudsakliga variabler, kommunens arbetsmarknadsförutsättningar samt asylmottagande. av anvisningsmottagandet på kommunnivå fördelas utifrån kommunens arbetsmarknadsförutsättningar80, och resterande fördelas utifrån kommunens nivå på asylmottagande81. Det innebär att en kommun med en relativt god arbetsmarknad får en högre tilldelning av anvisningar. Likaså får en kommun med ett lågt asylmottagande en högre tilldelning.82 79Migrationsverket, Förslag på antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå , 2019; , Förslag på antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå , 2018; , Förslag på antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå , 2017; , Redovisning av uppdrag i regeringsbeslut A 2016/02455/I, 2017. 80För att spegla kommunernas arbetsmarknadsförutsättning består variabeln av flera olika delvariabler. Vilka delvariabler som använts och hur de viktats har utvecklats men utgörs sedan 2019 års kommuntal av kommunernas; yrkesbredd, omsättning till arbete, arbetslöshet samt framtida arbetskraftsbehov. 81Variabeln speglar antalet boendedygn i mottagningssystem per tusen invånare i kommunen . 82Migrationsverket, Bilaga 1 Redogörelse för tillämpning av kriterier för fördelning av länstal 2020, 2019, s. 4–5. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Utöver dessa två variabler sker fördelningen även med hänsyn till den så kallade självbosättningen i kommunen.83 Kommuner med en hög självbosättning av nyanlända ges ett större avdrag och därmed en lägre tilldelning av anvisningar.84 Modellen tar även hänsyn till kommunernas befolkningsstorlek genom att samtliga variabler viktas mot kommunernas befolkningsstorlek.85 Summan av fördelningen på kommunnivå per län utgör sedan förslag på länstalen. har löpande utvecklat och justerat fördelningsmodellen. Vilka förändringar som gjorts i modellen och varför har redovisats till regeringen i myndighetens återrapportering av uppdraget. För att främja en jämnare fördelning av mottagandet mellan kommuner har till exempel självbosättningsavdraget getts en större vikt i modellen. Även tidsperioden för självbosättning har utökats från ett till för att ta hänsyn till kommuner som historiskt haft en hög självbosättning samt mottagande av ensamkommande barn. Ytterligare en förändring som genomförts är att samtliga variabler i modellen viktas mot kommunernas befolkningsstorlek. viktades alla variabler utom yrkesbredd mot befolkningsstorlek samt att befolkningsstorlek var en egen variabel i modellen. Förändringen innebär att kommunernas arbetsmarknadsförutsättningar fått större betydelse vid fördelningen.86 6.2.2 Det finns en etablerad samverkan kring fördelningsmodellen Vi bedömer att det finns en etablerad samverkan mellan , länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och SKR kring fördelningsmodellen. Utifrån våra intervjuer med myndigheterna och SKR kan vi också konstatera att det funnits en samsyn kring de förändringar som gjorts i modellen. Det framkommer inte att någon av parterna haft några större invändningar mot modellens variabler och hur de vägs samman.87 83Med självbosatta menas nyanlända som bosatt sig i kommunen på egen hand och som bott i eget boende samt en viss andel som bott i anläggningsboenden, inresta anhöriga till före detta asylsökande samt ensamkommande barn. 84Migrationsverket, Bilaga 1 Redogörelse för tillämpning av kriterier för fördelning av länstal 2020, 2019, s. 2. 85Fördelningen utgår från det totala antalet nyanlända som förväntas tas emot i kommuner kommande år. När modellen beräknat fördelningen utifrån de två variablerna arbetsmarknad och asylmottagande (steg 1), och justerats med hänsyn till kommunernas självbosättning (steg 2), viktas detta mot det beräknade behovet av anvisningar. Summan av de viktade kommunvärdena per län utgör sedan det förslag till länstal som lämnar till regeringen. 86Migrationsverket, Förslag på antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå , 2019; , Förslag på antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå , 2018; , Förslag på antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå , 2017; , Redovisning av uppdrag i regeringsbeslut A 2016/02455/I, 2017; Intervju med företrädare för , samt ; Intervju med företrädare för ; Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen . 87Intervju med företrädare för , och ; Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, ; Intervju med företrädare för länsstyrelserna, ; Intervju med företrädare för , . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Samarbetet kring fördelningsmodellen sker i en arbetsgrupp kallad samrådsgruppen för länstal, där , länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och SKR ingår. Samrådsgruppens syfte är att bland annat att samverka kring den fördelningsmodell som ligger till grund för länstalen.88 Utifrån våra intervjuer och genomgång av samrådsgruppens mötesanteckningar kan vi konstatera att parterna diskuterat olika utvecklingsförslag av modellen. Ett exempel på förändring som diskuterats i samrådsgruppen är att införa en variabel som tar hänsyn till socioekonomiskt utsatta områden.89 En annan fråga som diskuterats är om det skulle vara möjligt att ge ökad tilldelning av anvisningar till kommuner med relativt goda arbetsmarknadsförutsättningar och etableringsresultat, och som önskar en högre tilldelning.90 har en årlig avstämning med för att återrapportera uppdraget kring länstal. I samband med avstämningen har även haft möjlighet att lyfta eventuella utmaningar och lämna synpunkter på om de ser behov av förändringar i modellen.91 Dessutom har tjänstemän från en gång deltagit vid bosättningsgruppens möte och i samband med detta tagit del av det utvecklingsarbete som pågår inom samrådsgruppen för länstal.92 6.2.3Regeringen har beslutat i enlighet med förslag Granskningen visar att regeringen har fattat beslut i enlighet med myndighetens förslag på antalet nyanlända som ska omfattas av anvisning och förslag på länstal.93 2017 gav regeringen i uppdrag att ta fram ett reviderat förslag på antalet nyanlända som ska omfattas av anvisning till kommuner och förslag på länstal eftersom behovet av anvisningar blev lägre än först prognostiserats.94 Även då fastställde regeringen förslag. 6.2.4Majoriteten av länsstyrelserna använder beräkningsunderlag vid beslut om kommuntal Efter att regeringen har beslutat om länstal, beslutar länsstyrelserna på grundval av länstalen om kommuntal. När utifrån samråd med 88Intervjuer med företrädare för , och . Samrådsgruppen är en arbetsgrupp som tillsatts inom ramen för den nationella bosättningsgruppen under samverkansdelegationen. 89Mötesanteckningar från samrådsgruppens möten –2020 för länstalsmodellen , 2021 samt 2022; Mejl från företrädare för , . 90Intervju med nationell samordnare för länsstyrelsernas integrationsuppdrag och samordnare för länsstyrelsernas bosättningsgrupp, ; Intervju med företrädare för , . 91Intervju med företrädare för , . 92Mejl från företrädare från , . 93Möte med företrädare för , ; Mejl från företrädare från , . 94Regeringsbeslut A2016/02455/I. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? länsstyrelserna, SKR och Arbetsförmedlingen tar fram förslag på länstal bygger det på en fördelning på kommunnivå. Vi kan konstatera att majoriteten av länsstyrelser –kommuntal har använt beräkningsunderlaget på kommunnivå, eller gjort en mindre förändring av fördelningen.95 5 av 21 länsstyrelser har omfördelat mellan cirka 10 och 40 procent.96 I länsstyrelsernas gemensamma återrapportering samt i flera av våra intervjuer med länsstyrelserna lyfts att fördelningsmodellen utgör ett bra underlag som de kan utgå ifrån inför beslut om kommuntal.97 Att länsstyrelserna väljer att använda beräkningar på kommunnivå indikerar att samarbetet i samrådsgruppen kring fördelningsmodellen fungerar väl. I intervjuer med företrädare för länsstyrelserna beskrivs också modellen ge planeringsförutsättningar för kommunerna eftersom mottagandet blir förutsägbart. En del kommuner gör även själva beräkningar utifrån modellens kriterier.98 Inte heller i våra kommunintervjuer har det framkommit några invändningar mot fördelningsmodellens utformning. 6.3Länsstyrelsernas arbete med kommuntal främjar intentionerna I avsnittet undersöker vi länsstyrelsernas arbete med kommuntal samt på vilka grunder som besluten fattas.