prop · H903247 · 2022-05-24 00:00:00 — är en viktig faktor, framför allt på kalfjället. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 15.52020 års rödlisteindex visar att förlusten av biologisk mångfald i fortsätter. För att förlusten av biologisk mångfald ska vara hejdad ska index vara 1, men 2020 var det sammanvägda indexvärdet för artgrupper 0,88. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 15.6Delmålet handlar om att främja tillträde till och rättvis vinstdelning av genetiska resurser. har uppnått delmålet på det nationella planet. 15.7Sverige har genomfört insatser för att stoppa tjuvjakt och illegal handel med skyddade arter. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 15.8Åtgärder är på plats för att hindra introduktion av invasiva främmande arter i men de fortsätter påverka land- och vattenekosystem. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 15.9Insatser har gjorts för att integrera hänsyn till biologisk mångfald i planeringsprocesser men arbetet är inte fullständigt. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Utvalda områden för mål 15 Betydande framsteg har gjorts genom de två skogspropositioner som lämnats till . Propositionen Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund (prop. 2020/21:60) kommer att skapa efterfrågad tydlighet för skogsbruket, med åtgärder för att stärka äganderätten, förenkla och tydliggöra för markägare och skogsnäring, och göra skyddet av värdefulla skogar mer effektivt. Propositionen Tydligare bestämmelser om ersättning Skr. 2021/22:247 vid avslag på ansökningar om tillstånd till avverkning i fjällnära skog 2021/22:207) tydliggör att det finns en rätt till ersättning vid nekade avverkningstillstånd i fjällnära skog, men också att det inte ska vara möjligt att få ersättning mer än en gång för samma område eller för samma hänsyn, samt att det ska vara tydligt och transparent för alla marker där tillstånd har nekats. Skydd och förvaltning av värdefull natur Regeringen har sedan Agenda 2030 beslutades gjort stora satsningar på ökat skydd av värdefulla skogar. Även andra naturtyper som våtmarker, hav och kustområden har skyddats. Den svenska fjällkedjan med värdefulla bergsekosystem har stora skyddade arealer, där utmaningar är i form av klimatförändringar och terrängkörning. När det gäller skogen har det ökande skyddet varit mycket positivt och höga naturvärden har skyddats. Fördelningen av skyddad skog är dock ojämn över landet och andelen skyddad skog är betydligt lägre i södra och jämfört med det nordliga, fjällnära området. Utöver formellt skydd har avsevärda arealer skog skyddats genom frivilliga avsättningar. När det gäller våtmarker finns en skyddsplan för att skydda landets unika myrar. Genomförandet av planen fortskrider, men i långsam takt. Flera miljoner hektar svenska våtmarker har historiskt dikats ut vilket har medfört att deras ekosystemtjänster i form av exempelvis kollagring, vattenrening och biologisk mångfald har försvagats. Därför har regeringen initierat nationella satsningar för att restaurera våtmarker. Höga biologiska och kulturhistoriska värden finns i de ängs- och betesmarker som hävdas med traditionella och liknande metoder. Insatser för att bevara dessa värden har gjorts med finansiering framför allt via landsbygdsprogrammet. Insatser görs även för att rädda hotade och rödlistade arter. Trots insatserna har mängden rödlistade arter inte minskat utan kvarstår på drygt 4 000 arter. Ytterligare insatser för arter och ekosystem är därför nödvändiga. Hållbart brukande av skogar Skogen är en strategisk nationell tillgång och förnybar resurs som bidrar till ett robust samhälle på många olika sätt. Försörjningen av skogsråvara behöver tryggas och skogens långsiktiga klimatnytta stärkas, som den biologiska mångfalden behöver värnas och hänsyn tas till andra allmänna intressen. Regeringen arbetar med ett nationellt skogsprogram som ska säkerställa de tre dimensionerna av hållbarhet i skogen och dess värdekedja. Arbetet utgår från visionen ”Skogen – det gröna guldet – ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi”. I skogsprogrammet är dialogen med olika intressenter i skogens värdekedja central, liksom det regionala arbetet. Som en del i skogsprogrammet bedriver regeringen också ett aktivt internationellt arbete, bl.a. inom EU. bistår regeringen i det operativa arbetet och har genomfört en rad uppdrag, bl.a. om jämställdhet, 2021/22:247 indikatorer för uppföljning, rådgivning, träbyggande och stöd till de regionala processerna. 4.16Mål 16: Fredliga och inkluderande samhällen Mål 16: Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer. är framstående inom det internationella arbetet för konfliktförebyggande, hållbar fred liksom för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. rankas högt vad gäller låg korruption och politiskt deltagande. Ytterligare åtgärder krävs för att minska våldsnivåer och sexualbrotten i . 16.1Antalet konstaterade fall av dödligt våld har legat på högre nivåer jämfört innan. Ökningen beror främst på att dödligt våld mot män i kriminella miljöer har ökat. Utsattheten för misshandel har också legat på högre nivåer jämfört innan. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 16.2Många barn i upplever fortfarande fysiskt och psykiskt våld och kränkningar. I den senaste nationella kartläggningen av våld mot barn hade av de tillfrågade barnen upplevt fysisk misshandel av en förälder under uppväxten. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 16.3Våldsoffers benägenhet att polisanmäla sin utsatthet varierar i hög grad beroende på typ av brott och relation till förövaren. I lägst utsträckning rapporteras sexualbrott. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 16.4Sedan 2015 har förmåga att förebygga, upptäcka och beivra illegala transaktioner förstärkts betydligt. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 16.5Enligt Rule of 2020 rankas som nummer 4 av 128 länder när det gäller lägst nivå av korruption, och har haft samma värde . har uppfyllt delmålet. 16.6Legatums välståndsindex rankar styrning som ett av de mest effektiva i världen. har uppfyllt delmålet. 16.7Det politiska deltagandet i demokratiska processer i är internationellt sett högt. finns en relativt stor grupp i befolkningen som står långt ifrån deltagande och delaktighet i demokratin. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Delmålet om att stärka utvecklingsländers roll i den globala Skr. styrningen redovisas endast för utvecklingsländer. för uppföljningen i . 16.9Sverige har uppfyllt delmålet. 16.10Informationsfriheten och offentlighetsprincipen är grundlagsskyddade i . Allmänhetens och mediers rätt att ta del av allmänna handlingar får inte begränsas med hänsyn till andra intressen än de som anges i grundlag. har uppfyllt delmålet. Utvalda områden för mål 16 Demokrati och rättsstatens principer Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är särskilt prioriterade områden i svensk utrikespolitik och i utvecklingssamarbetet. Detta arbete har förstärkts med en särskild demokratisatsning, som bl.a. syftar till att stödja demokratiska processer och framväxten av effektiva och oberoende institutioner. Ett exempel är medlemskap och finansiella stöd till den multilaterala organisationen (). Mot bakgrund av de utmaningar demokratin står inför genomförde regeringen –2021 en nationell satsning som syftade till att stärka förutsättningarna för människor att delta aktivt i demokratin och för att öka demokratins motståndskraft. Satsningen arbetade med att uppmärksamma demokratin och genomföra demokratistärkande insatser. En utmaning är dock att utsatta grupper av unga ser mindre möjlighet till att påverka. Regeringen arbetar därför kontinuerligt med att stärka ungas delaktighet, t.ex. genom stöd till ungdomsorganisationerna i syfte att stärka ungas egen organisering. arbetar aktivt med att främja yttrandefrihet och konstnärlig frihet nationellt och internationellt och bedriver även ett arbete för att skydda hotade konstnärers yttrandefrihet genom främjande och utveckling av fristadssystemet. bedrivs regeringens arbete för mänskliga rättigheter i enlighet med regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29). Enligt regeringens bedömning i strategin behövs en sammanhållen struktur för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Ett led i strategin är inrättande av som har i uppgift att främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i . Institutet ska bl.a. följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas i , lämna förslag till regeringen om de åtgärder som behövs för att säkerställa de mänskliga rättigheterna och ha kontakter med internationella organisationer. Bidrag till fred, säkerhet och utveckling arbetar aktivt med att främja inkluderande fredsprocesser och rättigheter för utsatta grupper i konfliktsituationer. är ledande i dessa frågor och har arbetat aktivt med fredsbyggande, inte minst som medlem i FN:s fredsbyggandekommission. är även en av de största givarna till FN:s fredsbyggande fond. deltar i EU:s civila och militära insatser i , , på och bidrar därigenom till att bygga hållbar fred och säkerhet. har en ledande roll i att stödja genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet och främjar en ökad andel kvinnor i EU:s krishantering samt ett stärkt jämställdhetsperspektiv i verksamheten. stöd till minröjning och insatser för att motverka okontrollerade vapenflöden bidrar till stärkt mänsklig säkerhet i utvecklingskontexter. aggression är inte bara en attack mot . Den är ett hot mot internationell fred och säkerhet och en utmaning av den regelbaserade världsordningen. och EU stödjer tillsammans med likasinnade FN:s arbete för att få ett slut på aggressionen, bidra med humanitärt stöd liksom påbörja återuppbyggnad. Vi bidrar också tillsammans med andra till att stärka den ukrainska försvarsförmågan. Transatlantisk enighet men också tvärregionalt samarbete för att säkerställa brett stöd är centralt i den fortsatta hanteringen av aggression mot . Motverka illegala finansiella flöden och internationell organiserad brottslighet Ett antal lagändringar har trätt i kraft som förbättrar systemet för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. För att göra den straffrättsliga terrorismlagstiftningen mer ändamålsenlig, effektiv och överskådlig lade regeringen fram förslag på en ny terroristbrottslag som ska ersätta de nuvarande lagarna på området. Det internationella samarbetet har förstärkts och nya permanenta samarbetsstrukturer för tillsyn av finansiella företag har skapats. Regeringen engagerar sig aktivt i alla relevanta forum och driver att andra länder också bör göra så. lade regeringen fram ett åtgärdspaket mot organiserad brottslighet och gängkriminalitet med fokus på verktyg i brottsbekämpningen, påföljder, att bryta tystnadskulturen och förebyggande av brott. Ett myndighetssamarbete pågår på operativ nivå, där deltar aktivt, bl.a. via Europol, Europeiskt samarbete mot organiserad och grov brottslighet (EMPACT), liksom via och inom det nordiska samarbetet. 4.17Mål 17: Genomförande och globalt partnerskap Mål 17: Stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling. är fortsatt en mycket aktiv förespråkare för betydelsen av globalt partnerskap och multilateralt samarbete i genomförandet av Agenda 2030. Detta återspeglas i höga biståndspolitiska ambitioner av BNI till bistånd, ett omfattande stöd till FN-systemet och utvecklingsbankerna, en feministisk utrikes- och handelspolitik samt insatser för att öka samspelet mellan utvecklingssamarbetet och näringslivet, t.ex. inom ramen för Swedish Investors for Sustainable Development (SISD). Stöd till globala och regionala aktörer inom forskning, liksom till kapacitetsstärkande insatser och partnerskap mellan svenska lärosäten och universitet och högskolor i minst utvecklade länder, är centralt i stöd till forskning inom utvecklingssamarbetet. Indikatorer och data Skr. 2021/22:247 behöver utvecklas och samlas in för några av delmålen. på att dessa delmål kopplar till svårmätbara internationella områden där data saknas . av BNP kommer från inkomster från skatter och sociala avgifter. av svenska statens utgifter finansieras av inhemska skatter. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 17.21,av BNI går till offentligt utvecklingsbistånd. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 17.3Data saknas för uppföljning i . 17.4Data saknas för uppföljning i . 17.5Data saknas för uppföljning i . 17.6Sverige har 40,27 fasta bredbandsabonnemang per 100 invånare. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 17.7Data saknas för uppföljning i . av kvinnor 16–och av män 16– i använder internet i stort sett . har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 17.9Sverige bidrar med i ekonomiskt och tekniskt stöd till utvecklingsländer. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 17.10Data saknas för uppföljning i . 17.11Data saknas för uppföljning i . 17.12Data saknas för uppföljning i . 17.13Data saknas för uppföljning i . 17.14Sverige har mekanismer för att föra en inhemsk samstämmig politik genom politiken för global utveckling (PGU) och genom remissförfaranden, jämställdhetsintegrering samt klimat- och miljöintegreringar. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. av svenska utvecklingsinsatser i partnerländer använder ländernas egna resultatramverk och planeringsverktyg. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 17.16Framgångar rapporteras för i ramverken för effektivt internationellt utvecklingssamarbete mellan flera parter som bidrar till att målen för hållbar utveckling nås. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 17.17Data saknas för uppföljning i . 17.18Sveriges nationella statistiklagstiftning uppfyller kraven i de fundamentala principerna för officiell statistik. har en nationell statistikplan som är helfinansierad och genomförd. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. i svenskt offentligt utvecklingsbistånd går till statistisk kapacitet i utvecklingsländerna. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. Utvalda områden för mål 17 Sustainable Transition through Economic Partnership (STEP) Regeringen har fortsatt att utveckla arbetssättet bredare relationer, som nylanserades under namnet Sustainable Transition through Economic Partnership (STEP). Svenska myndigheter och bolag arbetar inom ramen för detta med att identifiera synergier mellan utvecklingssamarbetet, handelspolitiken och främjandet för att på så sätt maximera bidraget till Agenda 2030. Exempelvis bygger vidare på ett Sida-projekt i , där en grupp små och medelstora företag inom så kallade ”superfoods” och nötter stöttas för att ta sig in på den svenska marknaden. Ytterligare ett exempel är där olika svenska aktörer samarbetar med lokala partners för att främja hållbar energi och utbyggnad av elnätet. Det finns behov av att utveckla samarbetet mellan aktörerna, utifrån en förståelse på djupet om vem som gör vad, vilka behoven är samt hur de olika instrumenten fungerar. Både i fält och centralt finns ett stort behov av kapacitetshöjande åtgärder, informationsdelning och kommunikation. Klimatfinansiering och utvecklingsbankernas arbete Utvecklingsbankernas samlade klimatfinansiering har ökat , från ca 25 miljarder till ca 66 miljarder . har varit pådrivande i denna utveckling, t.ex. genom att verka för höjda ambitioner i Världsbanksgruppens nya klimathandlingsplan –2025, vilken nu innehåller ett åtagande om att av totala investeringar ska ha så kallade klimatfördelar (jämfört med ett genomsnitt på 2015–2020). Ett annat resultat av och andra länders påverkansarbete är Världsbanksgruppens åtagande om att bli Parisanpassade till 2023, vilket innebär att all finansiering ska ske i enlighet med mål, bidra till utsläppsminskningar och stärka länders motståndskraft mot klimatrisker. Bankerna ger dock generellt fortfarande visst utrymme för investeringar i fossila energislag, framför allt gas som ses som en övergångslösning från kol. verkar för att bankerna ska göra tydligare, mer ambitiösa och tidsatta åtaganden om utfasningen av alla sådana investeringar. Internationellt partnerskap för stöd till inhemsk resursmobilisering genom skatt har genom partnerskapet (ATI), bidragit till att uppmärksamma behoven av att stärka nationella skattesystem. ökade ATI:s givarländer sitt skattebistånd . Genom biståndet bidrar med stöd till bl.a. och , där stödet till Base Erosion and Profit Sharing (BEPS) inom har bidragit till utvecklingen av ett så kallat inkluderande ramverk för utveckling av internationella beskattningsregler. har bidragit till att kapacitetsutveckla och modernisera skattemyndigheter i främst och västra . Sidas stöd till ett regionalt i har stärkt organisationernas påverkansarbete till stöd för intern resursmobilisering. En betydande utmaning är den stora omfattningen av skatteundandragande och skatteflykt från utvecklingsländer, som beräknas Skr. 2021/22:247 vara större än det totala biståndet. 5Civilsamhällets bidrag till genomförandet av Agenda 2030 Ett livfullt, självständigt och öppet civilsamhälle är en förutsättning för en omställning till ett hållbart samhälle. Regeringen arbetar därför aktivt för att tillvarata civilsamhällets bidrag till genomförandet av Agenda 2030. inleddes samrådsserien ”Det nationella genomförandet av Agenda 2030 i samverkan med civilsamhället”. Första aktiviteten var ett informationsmöte där frivilliga redovisning till FN om genomförande av Agenda 2030 presenterades. Den andra fasen genomfördes , och utgjordes av tre tematiska samråd med nationellt fokus: ”lämna ingen utanför, ”barns och ungas delaktighet” samt ”hållbar återhämtning”. De tre samråden arrangerades av Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället (NOD) på uppdrag av . I samråden deltog olika aktörer från civilsamhället genom att beskriva sina bidrag och arbeten med genomförandet av Agenda 2030. Samrådsserien samlade ett 40-tal organisationer från ett brett spektrum av civilsamhället och avslutades med det nationella forumet för Agenda 2030. Under det nationella forumet gavs medverkande aktörer från civilsamhällesorganisationerna möjlighet att i ett workshop-format tillsammans med andra medverkande fördjupa sina bidrag och analysera gemensamma hinder, förutsättningar och möjligheter till genomförandet av Agenda 2030 på nationell nivå. Forumet ägde rum , och avslutades med ett gemensamt möte med klimat- och miljöminister och den nationella samordnaren för Agenda 2030, . Upplägget för aktiviteterna har följt den ”europeiska koden för idéburna aktörers medverkan i den politiska beslutsprocessen” (Koden), som togs fram av tillsammans med det civila samhället 2009. Aktiviteterna har genomförts i tre faser som följer Kodens indelningar: information, samråd och dialog. Inför framtagandet av skrivelsen anordnade även ett dialogmöte tillsammans med CONCORD och ett stort antal av deras medlemsorganisationer. Under mötet fick de deltagande organisationerna möjlighet att lyfta såväl goda exempel på bidrag till det globala genomförandet av Agenda 2030 som fortsatta utmaningar. Deltagarnas övergripande synpunkter vad gäller internationella arbete genomsyrar de delar av skrivelsen där det internationella perspektivet lyfts men redovisas inte särskilt i detta avsnitt. Nedan redovisas bidraget till det nationella genomförandet av Agenda 2030 från de civilsamhällesorganisationer som deltog under de tre tematiska samråden under samrådsserien ”Det nationella genomförandet av Agenda 2030 i samverkan med civilsamhället”. Texterna utgår från de 2021/22:247 underlag som deltagarna själva arbetat fram, och representerar inte nödvändigtvis regeringens ståndpunkter. Civilsamhällets roll och verktyg En slutsats av samråden med civilsamhället kring ”Hållbar återhämtning” var att de deltagande organisationerna ville och kunde bidra till en sådan efter covid-19-pandemin. De lyfte fram att civilsamhället – lokalt, regionalt och nationellt – hade möjlighet att identifiera målkonflikter, utveckla och bevaka områden där Agenda 2030 och dess genomförande ställs åt sidan. I samråden framgick att deltagarna upplevde att civilsamhällets fria roll gjorde att dess organisationer kunde folkbilda på ett opartiskt sätt. Därmed hade civilsamhället en stor möjlighet att kunna ligga i framkant vid omställningen till ett hållbart samhälle. Likaså upplevdes att kompetens inom idéburet entreprenörskap var en resurs som både kunde stärka återhämtningen och genomförandet av Agenda 2030. När civilsamhället ansåg att det offentliga inte klarade vissa utmaningar kunde civilsamhällets aktörer kliva in och komplettera, förstärka och kanalisera, påpekade deltagarna under samrådet. Ett exempel som lyftes var de insatser som civilsamhället gjorde i samband med flyktingsituationen 2015 och därefter. Genom sina kanaler och nätverk kunde organisationerna nå grupper som det offentliga inte alltid når eller missar. I samråden framkom att civilsamhällets aktörer på så vis kan bidra med att identifiera, bevaka och skapa opinion – inte minst kopplat till en hållbar konsumtion och nya konsumtionsmönster. Även om civilsamhället ibland ses som en utförande part ville dess aktörer även inkluderas och ses som en strategisk samverkanspart till det offentliga. Civilsamhällets erfarenhet, kunskap och verktyg för att öka tvärsektoriella samarbeten borde, enligt deltagarna i samrådet, tillvaratas bättre. Kreativiteten, entreprenörskapet och engagemanget för att ta sig an de utmaningar står inför fanns inom civilsamhället, men ansvaret för att skapa innovationsfrämjande stödstrukturer bör enligt samrådsdeltagarna finnas inom det offentliga. De ideella organisationerna kunde genom ökad samverkan skapa större genomslag för varandras frågor. Det arbetssätt som regeringen utvecklat på nationell nivå för samverkan med civilsamhället genom NOD borde enligt deltagarna i högre utsträckning genomföras även regionalt och kommunalt. Deltagarna ansåg också att kunskaper om den europeiska koden för idéburna aktörers medverkan i den politiska beslutsprocessen borde spridas i det offentliga systemet. I samråden lyftes att tillgång till stöd och resurser behövde öka, men också fördelas mer rättvist. Utöver ekonomiska bidrag kunde det handla om tillgång till hjälp och rådgivning från tjänstepersoner i den offentliga sektorn för att komma vidare i aktuella frågor. Barn och ungas delaktighet Civilsamhällets roll och verktyg I samrådet med civilsamhället kring ”Barn och ungas delaktighet” framgick att barn och ungas skolgång var det absolut viktigaste för att barn och unga ska lyckas senare i livet, kunna forma sin egen framtid och vara delaktiga i samhället. Civilsamhällets aktörer betonade att man är ett viktigt komplement för att stötta skolan i dess kompensatoriska uppdrag. I samrådet lyfte deltagarna från civilsamhället fram sin enorma bredd, där aktörerna hade olika metoder för hur de kunde kommunicera med barn och unga på ett inkluderade sätt. Tre nyckelfaktorer för att det skulle lyckas var förebildsskapande, långsiktighet och tillit. Deltagarna ville belysa sitt förebyggande arbete mot mobbning och våld, inom vilket man erbjuder arenor där barn och unga får vara sig själva och bli stärkta i sina egna åsikter och personligheter.