prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Upplupna kostnader i staten har till stor del med statsskuldsförvaltningen att göra, men redovisas i övrigt för tjänster som utförts och för varor som levererats men faktureras eller betalas först under nästkommande räkenskapsår. Upplupna kostnader består även av semester- och löneskulder, konsult- och revisionsarvoden m.m. som redovisas av de flesta myndigheter. upplupna kostnader består av räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselinstrument som kostnadsförts men ännu inte betalats. största delposter avser markinlösen samt investeringar i väg och järnväg med respektive . Semesterlöneskuld och andra personalrelaterade kostnader utgör . Försvarsmaktens största delpost avser ledighetsskuld och upplupen lön. största delpost avser upplupna semester- och löneskulder. största delpost avser interimsskulder till leverantörer. upplupna kostnader avser till största delen placering av barn, ersättning för ensamkommande barn och schablonersättningar. Not 54 Oförbrukade bidrag Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. I första hand universitet och högskolor redovisar oförbrukade bidragsmedel, främst för finansiering av olika forskningsprojekt. , och är de lärosäten som har de största oförbrukade bidragen från icke-statliga finansiärer. 1Därutöver finns ett inomstatligt oförbrukat bidrag hos Kammarkollegiet på (föregående år) som är hänförligt till public servicebolag. Oförbrukade inomstatliga bidrag, dvs. bidrag som myndigheter har fått från andra statliga myndigheter, elimineras i årsredovisningen för staten, men redovisas här som tilläggsinformation. Dessa bidrag har i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten. De totala oförbrukade bidragen ökade med . De utomstatliga oförbrukade bidragen ökade med och de inomstatliga oförbrukade bidragen ökade med . Högskolesektorn står för av inomstatliga oförbrukade bidrag, vilket är en något lägre andel än föregående år, beroende på att länsstyrelsernas andel har ökat. Det är vanligtvis fråga om forskningsmedel, ofta från , andra forskningsråd eller myndigheter med uppgift att fördela sådana medel. redovisade högst belopp för oförbrukade inomstatliga bidrag vid utgången av 2021. Beloppet uppgick till vilket var av de totala inomstatliga oförbrukade bidragen för universitet och högskolor. Bland övriga myndigheter redovisar , vilket avser oförbrukade bidrag för farledsprojekt som finansieras med bidrag från . Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. Beloppet har ökat kraftigt hos länsstyrelserna. Den största ökningen återfinns hos i och består av oförbrukade bidrag främst från i län, vilka ökade med jämfört med . Ökningen beror framför allt på stora bidragsinbetalningar för att finansiera arbetet med att administrera stöd till företag som drabbats av pandemin. Även hos i har de oförbrukade bidragen ökat kraftigt. Det beror främst på ökade uppdrag finansierade av samt på ökade dispositionsrätter för i . Inomstatliga oförbrukade bidrag uppgick till totalt . Mer än 1 år Inomstatliga oförbrukade bidrag (med varav universitet och högskolor Övriga (utan uppgift om förbrukningstakt) Totala inomstatliga oförbrukade bidrag1) I tabellen ovan visas hur av inomstatliga oförbrukade bidrag förväntas tas i anspråk inom angivna tidsintervaller. Redovisade belopp bygger på uppgifter som berörda myndigheter lämnat utifrån gjorda uppskattningar om förväntad förbrukningstakt. Not 55 Övriga förutbetalda intäkter Reglering av skatter till andra sektorer för aktuellt år Myndigheten för press, radio och tv Rådet för Europeiska socialfonden i Övriga förutbetalda intäkter är till stor del poster som uppkommer i statsskuldsförvaltningen och poster som hänger ihop med modellen för periodisering Förutbetalda intäkter i övrigt uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Den största posten gäller överkurser som uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Efter justering för andra myndigheters innehav har den minskat jämfört med föregående år med och uppgår till . förutbetalda intäkter innehåller även underkurser och förutbetalda avgifter. Reglering av skatter och avgifter till andra sektorer omfattar förutbetalda intäkter som avser kommuner och trossamfund. beräknas komma att regleras till kommuner och trossamfund. har genomförda auktioner i 3,5 och 2,3 GHz- banden, vilket gett en ökning av posten med . Förutbetalda auktionsintäkter uppgick till . redovisar förutbetalda intäkter som rör pågående arbeten för andra än Försvarsmaktens räkning. Myndigheten för press - radio och tv har fått in avgifter för tillstånd att sända analog kommersiell radio som betalats i förskott för hela tillståndsperioden –2026. De avgifter som avser kommande år tas upp som förutbetalda intäkter och uppgick till . redovisar förutbetalda intäkter från EU:s fonder med , i första hand från 2014–2020. har för statens räkning förbundit sig att när så behövs lämna villkorat aktieägartillskott till för att bolagets egna kapital ska uppgå till det registrerade aktiekapitalet. Det finns även en kapitaltäckningsgaranti till som i första hand belastar garantireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta . redovisar också långfristiga skulder som kopplar till dessa garantiförbindelser på , se även not 48. Bland garantiförbindelser inom linjen finns inte de garantier med där förlustrisken har värderats och avsättning för förväntade förluster görs. Årets tillkommande avsättningar för garantier uppgick till sammanlagt varav huvuddelen rör garantier. Avsättningarna kommenteras i viss mån i not 44, avsättningar för garantier. Förutom garantiförbindelser görs inte heller avsättningar för insättningsgarantin, investerarskyddet eller garantikapital. I nedanstående tabell redovisas statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättningar görs och de åtaganden för vilka avsättningar inte görs. Åtgärder relaterade till sjukdomen covid-19 innefattar även garantiförbindelser. som har fortsatt att ställa ut olika former av garantier. ställer bland annat ut en tillfällig rörelsekreditgaranti för stora företag. Utestående åtaganden för denna uppgår till . ställer ut garantier under den s.k. Företagsakuten, där staten tar risken vid utlåning till ekonomiskt påverkade företag. Utestående garantier uppgår till vid utgången av 2021. Utöver det förvaltar bland annat statens åtagande gällande SURE. Utestående åtagande för SURE uppgår till . Garantier för vilka avsättningar görs Garantier om tillförsel av kapital Fristående krediter, Sida Internationella åtaganden, Sida Summa Garantier för vilka avsättningar görs Garantier för vilka avsättningar inte görs Garantier om tillförsel av kapital Garanti till Europeiska unionen för SURE Garanti till för stöd till företag Summa Garantier för vilka avsättningar inte görs Not 57 Övriga ansvarsförbindelser Ansvarsförbindelser för avhjälpande av miljöskador Summa Ansvarsförbindelser för avhjälpande av miljöskador Summa Andra övriga ansvarsförbindelser Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsförbindelser som inte är garantiförbindelser. redovisar flera åtaganden. Ansvarsförbindelserna innefattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. (1998:808) i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som bedrivits av och den verksamhet som bedrivits av , och . redovisar även åtaganden för den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . Beräkningen av värdet för det framtida åtagandet för egna fastigheter har uppdaterats utifrån en ny översiktlig bedömning av miljöskulden. Försvarsmaktens post består bl.a. av framtida åtaganden för avhjälpande av miljöskador för förorenade områden som har uppkommit på grund av Försvarsmaktens verksamhet. svenska kraftnäts framtida åtagande för avhjälpande enligt 10 kap. (1998:808) till följd av föroreningsskada som uppstått i verksamheten. Impregnerade slipersfundament med tillhörande stag tas upp vid avslutad verksamhet. Justitiekanslern har i uppdrag från regeringen att företräda staten med anledning av bl.a. ett anspråk på skadestånd där käranden är ett bolag som verkar inom gruv- näringen och som begär ersättning med ett belopp som uppskattas till . Ökningen mellan åren förklaras av ändrad bedömning. ansvarsförbindelser är skuldbevis för utbetalningar från anslag till kapitalhöjning i internationella finansieringsinstitutioner. Övriga ansvarsförbindelser hos består i huvudsak av två markägares anspråk på ersättning som en följd av utökning av Natura 2000-områden. Skadan uppskattas till . har ingått avtal om framtida leverans av covid-19-vaccin. Avtalen är under sekretess och därmed kan varken belopp eller antal doser redovisas. Då behovet i och andra EU-länder av covid-19-vaccin sedan avtalen ingicks 2021 kraftigt har minskat råder en osäkerhet om hur vaccinet kan omsättas. Förändring av fordringar och skulder Statens betalningar från skatter ökade med jämfört med föregående år. Skatteintäkterna enligt resultaträkningen ökade med , se not 1. Vid periodiseringen av skatteintäkterna tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp för de skatter som är hänförliga , men ännu inte betalats eller omvänt, se not 38. Betalningarna beräknas vara lägre än skatteintäkterna enligt resultaträkningen. Beloppet är en nettoeffekt av de förändringar av fordringar och skulder som rör skatter. Främst har upplupna skatteintäkter ökat, vilket innebär ett minskat kassaflöde i förhållande till intäkterna. Not 59 Avgifter och andra ersättningar Tillkommer: utdelningar och kapitaljustering Statens betalningar från avgifter och andra ersättningar ökade med . Det beror huvudsakligen på att intäkter från avgifter och andra ersättningar är högre än föregående år varav avgifter för uppdragsverksamhet stod för den högst ökningen, se not 2. Avgifter och andra ersättningar justeras med delen av förändringen av avsättningar för garantier som redovisas som intäkter, eftersom förändring av avsättningar inte medför något kassaflöde. Från avgifter och andra ersättningar enligt resultaträkningen avgår realisationsvinster eftersom dessa inte innebär några betalningar. I finansieringsanalysen tillkommer erhållna utdelningar på statens aktier i avsnittet för statens verksamhet eftersom hel- och delägda företag redovisas enligt s.k. förenklad substansvärdering och utdelningarna därmed inte redovisas i resultaträkningen. Statens utdelningar redovisas i allt väsentligt av Kammarkollegiet. De största minskningarna gäller och (). Högst utdelningar gav och . Omvärdering och avskrivning av lån, CSN m.fl. Utbetalningarna av transfereringar ökade med . Den största ökningen är transfereringar till kommuner. Utbetalningarna är lägre än kostnaderna för transfereringar enligt resultaträkningen eftersom avsättningar till fonder och omvärderingar av lån inte medför några betalningar. Avsättning till fonder avser främst Kärnavfallsfonden och Resolutionsreserven. Not 61 Statens egen verksamhet Nedskrivning av andra långfristiga värdepappersinnehav Utbetalningarna i statens egen verksamhet ökade med . Utbetalningarna är lägre än kostnaderna enligt resultaträkningen på grund av att kostnader för avskrivningar och avsättningar inte medför några betalningar. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Not 62 Justeringar till betalningar Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Justeringar till betalningar för statens verksamhet förbättrade kassaflödet med sammantaget , jämfört med föregående år. Förändringen av omsättningstillgångarna påverkade kassaflödet positivt med . Förändring av skulder påverkade betalningsflödet positivt med . Den del av förändring av fordringar och skulder som avser skatter redovisas under not 58, poster och förändring av periodiseringsposter som tillhör statsskuldsförvaltningen redovisas under not 67. Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. Investeringar uppgick till , en minskning med jämfört med föregående år. De finansiella investeringarna uppgick till , vilket innebär en minskning med . Beloppet består främst av kapitaltillskott till . Därutöver har Sida betalat ut kapitaltillskott till tre internationella utvecklingsbanker på . Investeringar i materiella anläggningstillgångar uppgick till vilket är mer än föregående år. Det beror främst på att investeringar i beredskapstillgångar ökade med . Investeringar i väganläggningar minskade med och investeringar i järnvägsanläggningar ökade med , se not 18, 19 och 23. Investeringar i maskiner och inventarier samt i fastigheter och markanläggningar har i princip varit oförändrade jämfört med föregående år, se not 22 och 20. Övriga investeringar ökade med . I övriga investeringar ingår pågående nyanläggningar, förbättringsutgifter på annans fastighet och förändring av förskott för materiella anläggningstillgångar, se not 21, 23 och 25. Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser it-system uppgick till , liksom föregående år, se not 15 och 16. , studielån och hemutrustningslån CSN:s nyutlåning, som till största delen består av studielån i form av annuitetslån, uppgick till , vilket är högre än föregående år. Amorteringarna till CSN uppgick liksom föregående år till . har endast haft marginell nyutlåning . Amorteringarna på består främst av att amorterat ca på lån i euro och dollar. Not 65 Finansiellt netto för statens upplåning Övriga poster, netto Det finansiella netto som är hänförbart till statens upplåning gav ett negativt kassaflöde med , jämfört med ett negativt kassaflöde med Minskningen förklaras av lägre nettoutflöde för realiserade valutakursförändringar jämfört med föregående år, se not 12. Justeringen för orealiserade poster görs eftersom de inte medför något kassaflöde. Not 66 Övrigt finansiellt netto Finansiella intäkter enligt resultaträkningen Finansiella kostnader enligt resultaträkningen Övrigt finansiellt netto har påverkat kassaflödet positivt med vilket är högre än föregående år. Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldsförvaltningen, se not 13 och 14. Övrigt finansiellt netto justeras för marknadsvärdesförändringar på statens innehav av värdepapper eftersom de inte medför några betalningar. Realisationsvinster vid försäljning av aktier och andra värdepapper ingår i posten försäljning av anläggnings- tillgångar i finansieringsanalysen och dras därför av från de finansiella intäkterna. Not 67 Justeringar till betalningar Förändring av tillgångar hänförbara till statens upplåning Förändring av skulder hänförbara till statens upplåning Förändring i fordringar och skulder till följd av affärsdagsredovisning Förändringar i kortfristiga placeringar i statsskuldsförvaltningen Justeringar till betalningar har förbättrat kassaflödet och därmed minskade statsskulden med , jämfört med förgående år. Det beror främst på nettot av förändringar i kortfristiga placeringar i statsskulds- förvaltningen, vilket ökade kassaflödet med . Förgående år ökade statsskulden med till följd av förändringar i kortfristiga placeringar i statsskuldsförvaltningen. Förändringar i fordringar och skulder i affärsdagsredovisningen har påverkat kassaflödet negativt och därmed ökade statsskulden med . Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av dessa tillgångar och skulder har förbättrat kassaflödet med . 4 Utvecklingen av statsskulden Statens budget visade ett överskott på 2021. Det innebär att budgetsaldot förbättrades med jämfört med , då budgeten visade ett underskott på . Statens nettolånebehov är lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. Den konsoliderade statsskulden minskade från 2020 till 2021, dvs. Huvudorsaken till att statsskulden minskade var budgetöverskottet. Återhämtningen i svensk ekonomi ledde till starkare finanser än vad som hade prognostiserats . Det fick till följd att drog ned på emissionsvolymerna både i nominella statsobligationer och statsskuldväxlar. Upplåningen i realobligationer lämnades oförändrad. lånar för statens räkning dels för att täcka underskott i statens budget, dels för att refinansiera lån som löper ut. Det totala upplåningsbehovet, inklusive behovet av att ersätta lån som löper ut, uppgick till 2021, jämfört med 2020. sköter upplåningen genom att ge ut räntebärande värdepapper (statspapper). Huvuddelen är i form av nominella statsobligationer och statsskuldväxlar i kronor. En del av upplåningen sker i reala statsobligationer (realobligationer), som ger investerarna ett inflationsskydd. lånar även på den utländska räntemarknaden genom att ge ut värdepapper i utländsk valuta. Köpare av statspapper var i första hand inhemska och utländska fonder, försäkringsbolag och finansiella institutioner. motsvarade innehav av statspapper i genomsnitt omkring en tredjedel av statsskulden. Volymen av statsskuldväxlar minskade . Den utestående stocken av stats- skuldväxlar uppgick till , jämfört med 2020 (se tabell 4.3). var upplåningen i nominella statsobligationer , jämfört med 2020. var den årliga emissionsvolymen av nominella statsobligationer nere på . En ny 50-årig statsobligation emitterades . Upplåningen uppgick till . Den samlade bedömningen var att en 50-årig obligation skulle minska risken i statsskulden till en kostnad som var låg i ett historiskt perspektiv. ökade emissionerna av realobligationer till , jämfört med 2020. gjorde inga emissioner av gröna obligationer eller obligationer i utländsk valuta . Den statsskuld som redovisas i årsredovisningen för staten är konsoliderad och skiljer sig från den statsskuld som redovisar, som är okonsoliderad. Skillnaden utgörs av elimineringar av myndigheters innehav av svenska statspapper. Vissa myndigheter som hanterar medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsoliderade statsskulden. Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper i balansräkningen i årsredovisningen för staten uppgick till 2021 (se tabell 4.1). Nästan hela beloppet avser Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav. Övriga myndigheters innehav var . innehav av statspapper för premiepensionssystemet elimineras inte vid beräkning den konsoliderade statsskulden, eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balansräkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonsoliderade statsskulden som redovisar var högre än vad som redovisas i balansräkningen för staten. Myndigheternas innehav av svenska statspapper minskade från 2020 till 2021. Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav av statspapper minskade med 1,0 respektive 2021. Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2021 Statsskulden redovisas på bokslutsdagen till nominellt belopp inklusive upplupen inflationskompensation för realobligationer. Att statsskulden redovisas till nominellt belopp betyder att nollkuponglån och statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betala dessa löper ut. Även derivatinstrument inkluderas i statsskulden, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som ingår för att styra sammansättningen och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är värderade till de valutakurser som gällde , årets sista bankdag. Regeringen har beslutat att ska redovisa statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Undantag ska göras för skulden till premiepensionssystemet och de skulder i Insättningsgarantifonden som kan uppstå. De tillgångar och skulder i övrigt kopplade till statsskuldsförvaltningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas, ska därmed tas upp under andra poster i balansräkningen. 4.2Statsskuldens fördelning och löptid Det lagfästa målet för statsskuldsförvaltningen är att långsiktigt minimera kostnaden för statsskulden under beaktande av risk. Därutöver ska förvaltningen ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. En utvärdering –lämnades (skr. 2019/20:104). Regeringens styrning av statsskuldsförvaltningen Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen konkretiseras genom de riktlinjer som regeringen fastställer efter förslag från . Riktlinjerna styr hur statsskulden ska fördelas mellan de tre skuldslagen nominell skuld i kronor, real skuld i kronor och valutaskuld. Av riktlinjerna framgår också vilken löptid statsskulden ska styras mot. Riktlinjer för sammansättning av statsskulden –Andelen real kronskuld ska långsiktigt vara av statsskulden. –Statsskuldens exponering i utländsk valuta ska vara oförändrad. –Resterande del ska bestå av nominell kronskuld. Regeringen har inte gjort några ändringar i riktlinjerna jämfört med . Inom ramen för regeringens riktlinjer fattar beslut om förvaltning och upplåning. Det gäller t.ex. vilka valutor som ska ingå i valutaskulden och valutornas inbördes fördelning. har även möjlighet att inom givna mandat fatta beslut om ränte- och valutapositioner i utländsk valuta. Positionerna tas med derivatinstrument på likvida marknader. Andelen real skuld ökade och riktvärdet om av den totala skulden uppnåddes . Marknaden för realobligationer är relativt liten och likviditeten är sämre än för nominella statsobligationer. Därmed är det svårt att göra stora förändringar i upplåningen utan att kostnaden blir hög. Statsskuldens exponering i utländsk valuta ska vara oförändrad enligt riktlinjerna. Exponeringen ska beräknas så att förändringar i kronans växelkurs exkluderas. Valutaexponeringen var i stort oförändrad 2021 jämfört med . Riktlinjer för statsskuldens löptid har styrningen av statsskuldens löptid gått mot att bli mer övergripande. I riktlinjerna beslutades att de tidigare separata löptidsmålen för kronskuld respektive valutaskuld skulle slås ihop till ett gemensamt löptidsmål för hela statsskulden. Enligt regeringens riktlinjer skulle löptiden för statskulden vara 3,5–. Statsskuldens löptid låg inom riktlinjernas styrintervall . Att utfallet var högre än berodde på att den kortfristiga finansieringen minskade i snabbare takt än den långfristiga, men även att den nya 50-åriga obligationen emitterades . Historiskt har det varit billigare att låna i instrument med kort löptid än med lång. Den förväntade besparingen av att låna i korta löptider har emellertid minskat . Mot den bakgrunden har statsskuldens löptid successivt förlängts. Statsskuldens löptid påverkar både kostnaden och risken. Riktvärdet för löptiden bestäms genom att väga nyttan av att minimera kostnaden (ha en kort löptid) mot nyttan av att ha en låg ränteomsättningsrisk (ha en lång löptid).