prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — beslutade regeringen förordning (2020:20) om att bestämmelserna i smittskyddslagen (2004: 168) om allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar ska tillämpas på infektion med coronavirus (2019-nCoV). klassade () det nya coronavirusets spridning som en pandemi. Mellan och angavs covid-19 som en samhällsfarlig sjukdom i smittskyddslagen. anges covid-19 inte längre som en samhällsfarlig sjukdom enligt smittskyddslagen (prop. 2021/22:137, 2021/22:SoU27, 2021/22:19). har regeringen och vidtagit en mängd åtgärder inom flera områden för att bekämpa spridningen av covid-19 och begränsa dess följdverkningar. I detta avsnitt sammanfattas de största åtgärderna i statens budget med anledning av covid-19. I avsnittet 2.3 Ändringar i statens budget 2021 sammanfattas åtgärderna per ändringsbudget. En fullständig förteckning över samtliga ändringsbudgetar per anslag finns i bilaga 3 Specifikation av ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget 2021. Tabell 2.5 Anslag i statens budget som anvisats ytterligare medel bl.a. för att begränsa konsekvenserna av covid-19 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Bidrag till utveckling av socialt Utveckling av skolväsendet och Fortbildning av lärare och Statligt stöd till vuxenutbildning Ersättningar och bidrag till Insatser för den ideella sektorn av hyresbostäder och bostäder Bidrag för upprätthållande av Åtgärder för landsbygdens miljö åtgärder för landsbygdens miljö Stöd till enskilda näringsidkare Tillfälligt stöd för hyreskostnader Avgiften till Europeiska unionen 2.2.1Effekter på utgifterna i statens budget tabell 2.5 visar anslag som har anvisats ytterligare medel bl.a. med anledning av spridningen av covid-19. I tabellen visas de anslag där har förändrat de anvisade medlen med eller mer i ändringsbudget. De anslag som har förändrats med i ändringsbudget redovisas inom raden Övriga anslag. Ändringsbudgetarna innehåller till den allra största delen åtgärder med anledning av spridningen av covid-19, men de innehåller även andra justeringar av budgeten såsom tillkommande satsningar, förändringar av regelstyrda anslag, ändrade makro- ekonomiska förutsättningar och oförutsedda utgiftsökningar. I vissa fall är det inte möjligt att med exakthet koppla utfallet till åtgärderna som har vidtagits med anledning av covid-19. Statens budget innehåller totalt 500 anslag. har totalt 192 anslag berörts av någon ändringsbudget. Sammantaget har dessa anslag anvisats ytterligare i ändringsbudget. Samma anslag har tillsammans med den ursprungliga budgeten anvisats totalt . Utfallet för dessa anslag blev totalt , vilket är högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten, men lägre än vad som totalt har anvisats. Jämfört med föregående år blev utfallet för dessa anslag högre, vilket till allra största delen beror på åtgärderna med anledning av spridningen av covid-19. Mer detaljerad analys finns i kommentarerna per utgiftsområde (avsnitt 2.6). 2.3Ändringar i statens budget 2021 Totalt har fattat beslut om ändringar i statens budget . Till stor del innehåller ändringsbudgetarna åtgärder för att mildra de negativa effekterna med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. 2.3.1Beslut om ändringar i statens budget 2021 Tabell 2.6 visar samtliga förslag om ändringar i statens budget . Tabellen visar regeringens propositioner och riksdagsbeteckningarna för samtliga beslut som fattats om statens budget . Efter tabellen kommenteras de största förändringarna i ändringsbudgetarna. Totalt har anvisat ytterligare i ändringsbudget . Vidare har inkomsterna beräknats minska med i ändringsbudget. har även bemyndigat regeringen att ingå ytterligare ekonomiska åtaganden med som medför behov av framtida anslag efter 2021. Dessutom har medgett att låneramar och övriga kontokrediter ökas med i ändringsbudgetarna. har också beslutat om ökade kreditgarantiramar med . Tabell 2.6 Ändringar i statens budget 2021 2020/21:77, 2021 – Stöd till företag, 2020/21:FiU40, medel för vaccinering och 2020/21:83, 2021 – Förstärkta stöd till 2020/21:FiU42, företag, nedsättning av unga och andra åtgärder 2020/21:84, 2020/21:FiU43, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av 2020/21:78, 2021 – Vissa ändrade 2020/21:FiU41, 2020/21:121, 2021 – Förlängda och 2020/21:FiU44, företag med anledning av Ändringar i statens budget 2020/21:FiU46, 2020/21:166, 2020/21:FiU49, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder 2020/21:202, 2020/21:FiU21, 19–23-åringar – 2020/21:99, 2020/21:FiU21, 2020/21:208, 2020/21:FiU52, stöd till företag, kultur, samt andra åtgärder med 2021/22:2, 2021/22:FiU11, 1Riksdagen bemyndigade regeringen att ställa ut kreditgarantier eller besluta om en låneram i för som uppgår till högst . Stöd till företag och regioner anvisade ytterligare inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg framför allt till riktade statsbidrag för att säkerställa hälso- och sjukvården med anledning av spridningen av covid-19. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv anvisades ytterligare varav för omställningsstöd och för stöd till enskilda näringsidkare och handelsbolag. Inkomsterna beräknades minska med till följd av utökade möjligheter till tillfälligt anstånd med betalningen av skatt. bemyndigade även regeringen att förlänga garantiprogrammet för kreditgarantier för lån till i första hand små och medelstora företag som har sin huvudsakliga verksamhet eller sitt säte i (den s.k. Företagsakuten) som upphörde . Omställningsstöd, stöd vid korttidsarbete och nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga anvisade ytterligare inom utgifts- område 24 Näringsliv för framför allt omställningsstöd och stöd vid korttidsarbete. Inkomsterna beräknades minska med till följd av att arbets- givaravgifterna för unga tillfälligt sattes ner –. Stöd för hyreskostnader, omsättningsstöd, ersättning för höga sjuklönekostnader och snabbtester anvisade ytterligare totalt inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag anvisades . Dessutom anvisades anslaget 1:23 Stöd till enskilda näringsidkare ytterligare för omsättningsstöd. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisades anslaget 1:7 Ersättning vid höga sjuklönekostnader ytterligare och anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ytterligare med anledning av slopat karensavdrag och onormalt höga sjuklönekostnader. Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisades ytterligare , varav för statlig medfinansiering av antigentester (s.k. snabbtester) för att påvisa pågående infektion hos personal vid kommuner och regioner. Den minskade flygtrafiken, till följd av restriktioner med anledning av spridningen av covid- 19, medförde minskade intäkter för Transportstyrelsen. bemyndigade därför regeringen att öka Transportstyrelsens kontokredit med . Ändrade regler för sjukpenning när det gäller prövning av arbetsförmågan dag 180–365 fattade beslut om vissa ändrade regler för sjukpenning. trädde de nya bestämmelserna om bedömningen av arbetsförmågan i ärenden om sjukpenning i kraft. De nya bestämmelserna rörde ändringar i socialförsäkringsbalkens regler för prövning av arbetsförmågan hos den som är sjukskriven inom ramen för den s.k. rehabiliteringskedjan. Ändringen innebär att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete efter dag 180 i rehabiliteringskedjan ska skjutas upp, om övervägande skäl talar för att den försäkrade senast dag 365 kan återgå i arbete hos arbetsgivaren i samma omfattning som . Regeländringen bedömdes öka utgifterna för sjukpenning med 2021, därför anvisade anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ytterligare . Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag anvisade ytterligare inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget 1:24 Omställningsstöd anvisades ytterligare och 1:22 Stöd vid korttidsarbete anvisades ytterligare bemyndigade också regeringen att öka låneram för beredskapsinvesteringar med för att ytterligare avtal om vaccin mot covid-19 skulle kunna ingås. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet beslutade enligt ett förslag som finansutskottet på eget initiativ lade fram om stöd till äldreomsorgen med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. anvisade anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ytterligare Beställningsbemyndigandet för samma anslag höjdes också med . Evenemangsstöd införs, förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, anstånd med att betala skatt anvisade ytterligare inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Av dessa medel avsåg omställningsstöd och det nya anslaget 1:28 Evenemangsstöd. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisades anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader ytterligare . Inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisades ytterligare . Inkomsterna beräknades minska med , varav till följd nya regler för s.k. tillfälliga anstånd med inbetalning av skatt. bemyndigade också regeringen att öka låneram för beredskapsinvesteringar ytterligare med för att ytterligare avtal om vaccin mot covid-19 skulle kunna ingås. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar – beslutade om en ändring i lagen om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som fyllt 18 men inte . Lagändringen tillämpades på ersättning som gavs ut –och beräknades minska skatteintäkterna med 2021. I vårändringsbudgeten anvisade ytterligare totalt , vilket medförde ändringar för 143 anslag inom 21 utgiftsområden. Bland annat anvisade följande anslag ytterligare medel: –Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisades ytterligare . –Inom utgiftsområde 24 Näringsliv anvisades anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete ytterligare och anslaget 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag ytterligare . –Anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anvisades ytterligare . –Anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisades ytterligare . ökade också regeringens befogenhet att ingå åtaganden för beställningsbemyndiganden med totalt . Av detta belopp höjdes beställningsbemyndigandena med inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 3:1 : Forskning och forskningsinformation ökades med . Förlängda ersättningar inom sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och SAS m.m. anvisade ytterligare totalt . Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ökades anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader med . Inom utgiftsområde 24 Näringsliv anvisades ytterligare , varav anslaget 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag anvisades ytterligare . Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisades ytterligare . bemyndigade också regeringen att ställa ut kreditgarantier eller besluta om en låneram i för som uppgår till högst . Valet av kreditgarantier eller låneram i lämnas öppet med anledning av att åtgärden måste samordnas med den danska staten och godkännas av Europeiska kommissionen (EU). beslutade regeringen att uppdra åt att ställa ut och förvalta en låneram om högst (N2021/02123). I höständringsbudgeten anvisade ytterligare totalt , vilket medförde ändringar av anvisade medel för 38 anslag inom 21 utgiftsområden. Bland annat anvisades anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ytterligare . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen anvisades ytterligare Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anvisade anslaget 1:8 Klimatbonus ytterligare . anvisade också ytterligare inom utgiftsområde ökade också regeringens befogenhet att ingå åtaganden för beställningsbemyndiganden för sju anslag med ytterligare totalt . Beställningsbemyndigandena för anslagen 1:11 Trängselskatt i och 1:14 Trängselskatt i ökade sammantaget med med anledning av att de ekonomiska åtaganden som är finansierade med lån (inklusive räntor på lånen) ska ingå i bemyndiganderedovisningen. Dessa åtaganden har tidigare inte ingått i redovisningen av beställningsbemyndiganden. Ökningen har ingen påverkan på hur stora lån som behöver tas upp eller på framdriften i projekten som finansieras med anslagen. Beställningsbemyndigandet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ökades med med anledning av att Internationella utvecklingsfondens 20:e påfyllnad (20) har tidigarelagts för att stödja de utvecklingsländer som har drabbats hårt av pandemin. Beställningsbemyndigandet för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökades med . Detta för att ska kunna ingå avtal med olika leverantörer för att kunna säkerställa storskalig testning kopplat till sjukdomen covid-19. 2.4Inkomster i statens budget 2021 I inkomsterna i statens budget ingår kassamässiga skatteinkomster samt övriga inkomster. Skillnaden mellan skatteinkomster och skatteintäkter är att inkomsterna visar den skatt som betalas in respektive år, medan intäkterna redovisar skatterna det år de avser, dvs. det år den skattepliktiga händelsen äger rum. Statens skatteinkomster är ett slutligt utfall, medan skatteintäkterna, som är periodiserade, till stor del är en prognos och blir definitiva först efter budgetårets utgång. Detta gäller främst de årligt fastställda inkomstskatterna för individer och företag. En fullständig redovisning av utfallet på inkomsttitlar i statens budget finns i bilaga 1. Utfallet för inkomsterna för ett flertal skatter baseras på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. I analysen av hur inkomsterna har utvecklats jämfört med budgeten beaktas utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Statens budget omfattade skattereformer som sammanlagt bedömdes minska skatteintäkterna med , medan ändrings- budgetar innehöll reformer som påverkade skatteintäkterna med , se tabell 2.7. Tabell 2.7 Skattereformer 2021 i statens budget och i ändringsbudgetar Skatteintäkter som påverkats av beslut, miljarder kronor -25,2 -3,8 -29,0 -9,6 -9,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -1,3 -1,3 -34,4 -5,1 -39,5 De minskade skatteintäkter som uppstått genom de regeländringar som beslutat om inför och utgörs huvudsakligen av intäkter från skatt på arbete som bedöms ha minskat med . godkände regeringens förslag i budgetpropositionen om bl.a. ytterligare sänkt skatt för personer , tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter för personer , skattereduktion för förvärvsinkomster samt en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin. I ändringsbudget har två gånger utökat nedsättningen av arbetsgivaravgiften för personer . Första gången genom att tidigarelägga möjligheten till nedsättningen , genom att sänka arbetsgivaravgiften ytterligare juni t.o.m. augusti. Även intäkterna från skatt på kapital har minskat genom regeländringar som införts . Regeländringarna avser bl.a. justerade bestämmelser avseende skattereduktion för investeringar, avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto samt avskaffad schablonintäkt på uppskovsbeloppet. Regeländringarna antas sammantaget ha minskat skatteintäkterna med 2021. Skattereduktion för investeringar har dock i beslutad budget flyttats . Utvecklingen av skatteintäkterna följer i hög grad den underliggande ekonomiska utvecklingen. I tabell 2.8 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som I tabellen jämförs dessa med de makroantaganden som låg till grund för statens budget . En viktig variabel för prognosen på skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman. Efter inbromsningen i ekonomin på grund av spridningen av covid-19 så har den tagit ordentlig fart i takt med att allt fler restriktioner har kunnat lättas i och i omvärlden. Lönesumman beräknas därför ha ökat , vilket är högre än i prognosen i budgetpropositionen . Konsumentprisindex (KPI) påverkar skatteintäkterna både via grundavdraget och via skiktgränsen för statlig inkomstskatt då denna styrs av detta index plus Om KPI-utvecklingen revideras ned så revideras även skiktgränsen ned. Då hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatteintäkter. blev KPI högre än prognosen i budgetpropositionen . KPI används även till att indexera skattesatserna för skatt på energi. Hushållens konsumtionsutgifter ökade , vilket är högre än den prognos som låg till grund för statens budget . Hushållens konsumtionsutgifter, tillsammans med andra faktorer, påverkar momsintäkterna. Utfallet för den nominella BNP-tillväxten 2021 blev högre än vad som förväntades i statens budget . Detta förklaras främst av att lönesumman utvecklades mer än i beräkningen till statens budget. Antaganden i utfallet för statens budget 2021 jämfört med Procentuell utveckling om inget annat anges -0,7 -0,1 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt Nationalräkenskapernas (NR) definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Medelvärde , procent. 7Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, är de redovisade beloppen bedömningar eftersom skatterna redovisas periodiserat och därmed inte är fastställda för publiceringen av denna skrivelse. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, ett fastställt utfall eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten . I tabell 2.9 nedan redovisas berörda inkomsttitelgrupper och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges avses alla inkomsttitlar i inkomsttitelgruppen. Tabell 2.9 Tidpunkt för fastställande av utfall för de inkomsttitlar som ännu saknar utfall Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, 1274 Nedsättningar, 1283–1284 Skatt på kapital, hushåll Avkastningsskatt, 1341–1342 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på elektrisk kraft Restförda och övriga skatter Övriga skatter, hushåll Övriga skatter, företag Avgående poster, skatter till andra sektorer Skatter till andra sektorer 2.4.2Statens skatteintäkter och skatteinkomster och 2020 I tabellerna för skatter nedan jämförs utfallen med beräkningarna i statens budget . Tabell 2.10 Statens skatteintäkter och skatteinkomster Direkta skatter på arbete -6,1 Indirekta skatter på arbete -40,4 -7,5 Skatt på konsumtion och insatsvaror -10,7 -1,1 Restförda och övriga skatter -4,9 -20,6 -8,4 Avgående poster, skatter till EU -7,3 -6,2 -0,7 Avgående poster, skatter till andra sektorer -31,6 -62,3 -44,4 -27,5 -58,2 -120,4 Statens skatteintäkter ökade snabbare än väntat Statens skatteintäkter uppgick till 1 , vilket är (12,) högre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten, som antog . Det beror på att ekonomin återhämtat sig från nedgången i en snabbare takt än vad som antogs i beräkningarna till statens budget . Jämfört med ökade intäkterna med (11,). Statens skatteinkomster högre än budgeterat Statens skatteinkomster som avser 2021 blev (9,) högre än beräknat i statens budget. Periodiseringarna, dvs. skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatteinkomster, blev . Periodiseringarna utgörs av de ytterligare inkomster, avräkningar eller andra justeringsposter som måste läggas till eller dras ifrån för att inkomsterna i statens budget på total nivå ska vara kassamässiga. Skillnaden jämfört med beräkningen till statens budget är -27,. blev statens skatteinkomster högre än . Periodiseringarna blev högre. Den stora skillnaden beror dels på att anstånden minskat jämfört med , då , för att mildra de negativa effekterna av covid-19, beslutade om att företag tillfälligt kunde få anstånd med att betala in skatt. Dels har betalningsförskjutningar gentemot kommuner och regioner ökat, dvs. skillnaden mellan det som staten har betalat ut i förskott till kommunsektorn och den beräknade intäkten från inkomstskatt. Betalningsförskjutningen är positiv eftersom intäkterna från kommunala skatter beräknas bli betydligt högre än vad staten betalade ut i förskott till kommuner och regioner . Betalningsförskjutningen är negativ, eftersom de kommunala skatteintäkterna blev lägre, till följd av covid-19, än vad som antogs vid beräkningarna av de kommunala förskotten . Under inkomsthuvudgruppen Skatt på arbete redovisas dels direkta skatter på arbete som består av inkomstskatter, allmän pensionsavgift, särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. och skattereduktioner, dels indirekta skatter på arbete som består av arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. Tabell 2.11 Skatt på arbete Direkta skatter på arbete -6,1 -6,8 -1,1 -5,7 -1,6 -306,6 -278,7 -9,0 Indirekta skatter på arbete -40,4 -13,5 -1,5 -1,0 -43,2 -41,3 -1,5 -14,3 -34,9 -27,5 -46,5 Intäkter från skatt på arbete ökade mer än beräknat 2021 Skatt på arbete uppgick till 1 , vilket är (3,) högre än i beräkningen till statens budget och (6,) högre än 2020. Lönesumman beräknas ha ökat mer än vad som antogs i statens budget, i stället för . Lönesumman påverkar utvecklingen av både de direkta och indirekta skatterna medan KPI främst påverkar direkt skatt genom skiktgränser som påverkar statlig inkomstskatt och prisbasbeloppet som påverkar framför allt pensioner. De direkta skatterna beror dessutom på hur de skattepliktiga transfereringarna utvecklas. Skillnaden mot föregående år beror främst på att lönesumman ökat men även på att nedsättningarna av arbetsgivaravgifter var mindre jämför med 2020. För beräknas de direkta skatterna på arbete uppgå till Det är högre än vad som beräknades i statens budget . Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till , före skattereduktioner. Det är högre än beräkningen i statens budget. Den kommunala inkomstskatten uppgick till Det är en ökning med jämfört med beräkningen i statens budget. Skattereduktionerna, som minskar intäkterna från direkta skatter, blev högre än beräknat i den ursprungliga budgeten. Reduktionen för den allmänna pensionsavgiften blev högre och jobbskatteavdragen högre eftersom lönesumman utvecklades betydligt bättre än vad som antogs i beräkningen i statens budget. Indirekta skatter på arbete beräknas ha uppgått till , vilket är högre än vad som beräknades i statens budget. Av de indirekta skatterna är huvuddelen arbetsgivaravgifter, vilka uppgick till för . Det är högre jämfört med statens budget och beror på att lönesumman ökade mer än beräknat. Nedsättningarna av arbets- givaravgifter, dvs. arbetsgivarnas rätt att i vissa fall göra särskilda avdrag för arbets- givaravgiften, blev lägre än beräknat. Intäkterna från skatt på arbete ökade kraftigt jämfört med Jämfört med 2020 blev intäkterna från skatt på arbete (6,) högre. Direkta skatter på arbete ökade med (3,). Den kommunala inkomstskatten ökade med (5,). Det förklaras främst av att lönesumman ökat . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar ökade med Intäkterna från statlig inkomstskatt ökade med . Skattereduktionerna beräknas ha ökat med jämfört med . Det är främst reduktionen för den allmänna pensionsavgiften och jobbskatteavdragen som har ökat, vilket främst beror på att lönerna ökat och att fler personer har inkomster från arbete. Husavdragen uppgår till , vilket är en ökning med jämfört med . (11,) och RUT-avdragen med (18,). Tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter även Indirekta skatter på arbete ökade med (9,) jämfört med . Arbetsgivaravgifterna ökade med , vilket beror på att lönesumman ökat jämför med 2020. Nedsättningarna av arbetsgivaravgifter minskade med .