prop · H903110 · 2022-02-22 00:00:00 — om den görs i företaget eller av någon utomstående, om den görs manuellt eller är automatiserad i hög grad. En rimlig utgångspunkt är att de flesta företag som är aktuella för befrielse redovisar mervärdesskatten en gång och att den sammanställning av mervärdesskatten på inköp och försäljning som behöver göras är begränsad. Vidare antas att hanteringen kan göras snabbare och effektivare om den läggs ut på en utomstående person, jämfört med om den sköts internt i företaget, men att timkostnaden är högre så att den samlade kostnaden är densamma för likartade verksamheter oavsett om hanteringen görs internt eller av en utomstående. Tidsåtgången för ett företag att samla in nödvändig information, sammanställa och överföra den till bedöms endast Bedömningen är att de flesta företag lägger ned mellan och , och att den genomsnittliga tiden inte bör överstiga . Med antagandena att den genomsnittliga tidsåtgången uppgår till två timmar och att värdet av den tid som läggs ned kan jämställas med lönen för en kvalificerad ekonom kan den genomsnittliga kostnaden beräknas Enligt () lönestatistik för yrkesgrupper (SSYK) uppgick den genomsnittliga månadslönen för revisorer och personer med liknande arbetsuppgifter till år Enligt ska den genomsnittliga månadslönen multipliceras med schablonvärdet 1,84 som inkluderar semesterersättning, arbetsgivaravgifter och olika indirekta kostnader (, Ekonomiska effekter av nya regler – Så beräknar du företagets kostnader). Om antalet timmar under en månad uppgår till 160 resulterar detta i en genomsnittlig kostnad på ca per företag och år (43 900 / 160 x 2 x 1,84 = 1 010). (IFAU) lämnar i sitt remissvar synpunkter på uppskattningen av de administrativa kostnaderna som de bedömer är underskattade. hänvisar till forskningsstudier som visar på betydligt högre kostnader än 2021/22:110 de uppskattningar som görs i promemorian. Även Srf konsulterna anför att mervärdesskatteområdet är komplext och att den uppskattade tidsåtgången för att uppfylla skyldigheterna för de företag som är skattskyldiga är grovt underskattad. När det gäller IFAU:s och Srf konsulternas respektive uppfattning är regeringen medveten om att kostnaderna kan vara underskattade. Regeringen kan dock inte se att det finns aktuella studier som undersökt kostnaderna för den specifika gruppen, dvs. mycket små företag som redovisar mervärdesskatt enligt svensk lagstiftning. I stället har en uppskattning fått göras utifrån en rimlighetsbedömning, som av naturliga skäl är osäker. I rimlighetsbedömningen beaktas att det sannolikt är stora skillnader inbördes i den grupp företag som omfattas. behöver lägga ned en hel del tid på mervärdesskatteredovisningen. måste beaktas att många av de aktuella företagen bedriver en verksamhet som har en begränsad omfattning och som därmed är lättöverskådlig ur mervärdesskattesynpunkt. Eftersom bedömningen är att så är fallet för en majoritet av dem som omfattas av förslaget, får de stort genomslag på den genomsnittliga tidsåtgången. Det bör därför förtydligas att det i den aktuella gruppen även finns företag som lägger ned betydligt fler timmar än det genomsnittliga företaget, men att de inte representeras särskilt väl av den genomsnittliga tidsåtgången. Ovan uppskattas att 80 000 företag kommer att välja att stå utanför mervärdesskattesystemet. Det innebär att minskningen av den totala administrativa kostnaden, med regeringens osäkra uppskattning, kan uppskattas till ca (80 000 x 1 000 = 80 000 000). Kostnad för ansökan om befrielse Företag som är mervärdesskatteregistrerade men uppfyller kriterierna för befrielse måste lämna in en ansökan till för att bli befriade. Det är efter reglernas införande som de flesta ansökningar om befrielse kommer att lämnas. Efterföljande år kommer de flesta tillkommande företag som står utanför mervärdesskattesystemet att utgöras av nystartade företag som per automatik kommer att stå utanför. Då kommer endast en mindre andel av de tillkommande befrielserna att avse etablerade företag vars förutsättningar ändrats på ett sätt som medför att de kan ansöka om befrielse. Innan en ansökan lämnas in måste företagen sätta sig in regelverket och göra en uppskattning av storleken på omsättningen. Ett rimligt antagande är att de företag som kan bli aktuella för befrielse bedriver en verksamhet som har så begränsad omfattning att insatsen för att sammanställa relevant information, och bedöma den utifrån reglerna, inte är särskilt resurskrävande. Tidsåtgången för att samla in nödvändig information, sammanställa och bedöma den samt överföra den till bör för de allra flesta företag uppgå till högst . Med antagande om samma kostnad per tidsenhet som ovan kan den genomsnittliga kostnaden beräknas till per företag (43 900 / 160 x 30 / 60 x 1,84 = 252). Det är endast företag som är registrerade för mervärdesskatt som behöver lämna in en ansökan. Nya företag som uppfyller kriterierna blir befriade per automatik. Av de 80 000 företag som bedöms komma att omfattas av befrielse det år reglerna införs bedöms ca 20 000 starta sin verksamhet under och därmed bli befriade per automatik. betyder att antalet företag som kommer att lämna en ansökan om befrielse kan bedömas uppgå till 60 000. Den samlade kostnaden för att lämna ansökan kan därmed uppskattas till (60 000 x 250 =15 000 000). Kostnaden bedöms uppstå under ungefär efter reglernas införande. Efterföljande år, när regelverket är etablerat, bedöms antalet företag som aktivt ansöker om befrielse vara betydligt mindre än när reglerna införs. Det är svårt att bedöma antalet, men en osäker uppskattning är att det handlar om något tusental och att de samlade årliga kostnaderna därmed inte bör överstiga . har ofta administrativa kostnader för mervärdesskattehanteringen som är höga i förhållande till redovisad mervärdesskatt och därmed även i förhållande till intäkterna i verksamheten. behöver i regel använda en relativt sett mindre andel av sina intäkter för administrativa kostnader. Det betyder att mervärdesskattehanteringen medför en större nackdel för mindre företag än de gör för större företag. Befrielse från mervärdesskatt medför att de administrativa kostnaderna försvinner för de företag som omfattas. Utöver det medför befrielsen att de får ett ökat utrymme för prissänkningar. Sammantaget medför detta att villkoren för de allra minsta företagen blir mer likvärdiga med övriga företag, möjligen också bättre. SCB anför att förslaget kan medföra att enskilda företag inte betraktas som verksamma hos kreditinstitutet och olika tillståndsgivare i samhället och därför får svårare att bedriva sin verksamhet. Regeringen gör bedömningen att fördelarna med förslaget överväger nackdelarna med hänsyn till att det är frivilligt för ett företag att omfattas av befrielsen och att den som är skattebefriad kan ansöka om att ska besluta att mervärdesskatt ska tas ut. Att förutsättningarna förändras för mindre företag bedöms vidare inte medföra någon stor påverkan på de företag som inte är befriade från mervärdesskatt. De företag som omfattas av befrielsen är mycket små och i de allra flesta fall bedriver de verksamheter som inte konkurrerar på samma marknader som större och mer etablerade företag. En samlad bedömning är att förslaget endast har en marginell påverkan på konkurrensen mellan jämförbara företag. Samlad bedömning av konsekvenser för företag KI anför att den samhällsekonomiska vinsten av den föreslagna omsättningsgränsen är tveksam, då de minskade fullgörandekostnaderna inte uppväger de ökade administrativa kostnaderna för befrielse och risken för inlåsningseffekter. När det gäller KI:s synpunkt har regeringen följande kommentar. Regeringen anser att de administrativa kostnaderna för att ansöka om befrielse har en förhållandevis liten betydelse i bedömningen av den samhällsekonomiska vinsten. Det finns flera skäl till detta. För det första är det en engångskostnad. Som sådan får den i en kalkyl över varaktiga effekter en mycket låg vikt i förhållande till fullgörandekostnaderna, som är återkommande. För det andra så uppstår de administrativa kostnaderna för avregistrering i huvudsak när reglerna införs. Företag som startas och som uppfyller kriterierna för 2021/22:110 befrielse behöver inte lämna någon ansökan. När det gäller risken för inlåsningseffekter finns enligt regeringens uppfattning ytterligare några aspekter som bör beaktas. I den grupp företag som omfattas av förslaget finns sannolikt en stor andel som bedrivs med avsikten att verksamheten ska vara begränsad, t.ex. sidoverksamheter. Storleksramen för dessa företag bestäms därför av andra faktorer än omsättningsgränsen. Även bland företag som startas med ambitionen att växa bör det dock finnas sådana som anser att värdet att slippa mervärdesskatteredovisning under ett inledningsskede är större än den tillkommande bördan av att inträda i mervärdesskattesystemet när verksamheten blivit mer etablerad. Regeringens samlade bedömning är att risken för inlåsningseffekter inte kan anses överväga de positiva effekter, såväl ur ett företagsperspektiv som ur ett offentligt administrativt perspektiv, som uppstår genom möjligheten för verksamheter med begränsad omfattning att stå utanför mervärdesskattesystemet. På antas effekten övervältras på konsumentpriserna. Lägre priser förväntas i sin tur öka efterfrågan på de varor och tjänster som de berörda företagen producerar och därmed förväntas antalet arbetade timmar bland dessa företag öka. I normalfallet förväntas ökad sysselsättning i en bransch leda till att sysselsättningen i övriga branscher minskar i motsvarande grad på lång sikt. Det förklaras av att ökad efterfrågan på arbetskraft leder till en press uppåt på lönerna, vilket ökar arbetskostnaden, och således dämpas efterfrågan. Att lönerna stiger vid ökad efterfrågan på arbetskraft kan t.ex. vara en följd av att löntagarnas förhandlingsposition relativt arbetsgivarna förbättras då arbetslösheten temporärt sjunker. En reform som innebär ökad efterfrågan på arbetskraft som har en relativt svag anknytning till arbetsmarknaden bedöms dock kunna ha varaktigt positiva effekter på sysselsättningen i ekonomin som helhet. Detta då efterfrågan på arbetskraft med svagare anknytning till arbetsmarknaden förväntas kunna öka utan att det leder till en påtaglig press uppåt på lönerna. Eftersom förslaget endast påverkar företag med en relativt liten omsättning bedöms det främst röra sig om personer som arbetar extra vid sidan av en annan verksamhet eller med hobbyverksamhet. Förslaget bedöms därmed inte främst riktas mot personer med en relativt svag anknytning till arbetsmarknaden och effekten av förslaget på sysselsättningen i ekonomin i sin helhet förväntas bli försumbar. Effekter för jämställdheten och inkomstfördelningen På antas effekten övervältras på konsumentpriserna. Det innebär att företagens vinster förväntas bli opåverkade då effekten övervältras helt på hushållen . Effekten på jämställdheten och inkomstfördelningen bedöms dock som mycket liten eller obefintlig. Förslaget bedöms ge upphov till kostnader av engångskaraktär för och uppdatering av blanketter. Bedömningen är att förslaget också leder till behov av vissa ytterligare Prop. 2021/22:110 informationsinsatser utöver de som normalt sker vid regelförändringar eftersom den nya beloppsgränsen enligt förslaget ska gälla från och med . Det är dock frivilligt för ett företag att omfattas av befrielsen och företaget kan avgöra från vilken tidpunkt mervärdesskattebefrielsen ska gälla. Förslaget bedöms även innebära ökade kostnader av engångskaraktär för handläggning av ansökningar om mervärdesskattebefrielse eftersom företag som redovisar mervärdesskatt efter ändringen först måste ansöka hos innan deras omsättning kan befrias. medför ett beslut om mervärdesskattebefrielse att inte behöver administrera deklarationer och betalningar för de företag som befrias från mervärdesskatt. Eventuellt ökade kostnader för kan därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Effekter för andra förvaltningsmyndigheter samt domstolar Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra ökade kostnader för andra förvaltningsmyndigheter än . Mervärdesskattedirektivet ger möjlighet att införa skattebefrielse upp till ett visst belopp. Förslaget om ändring av mervärdesskattelagen inryms inom detta belopp och bedöms därför som förenligt med mervärdesskattedirektivet och i övrigt. Regeringen instämmer i bedömning av att förslaget inte aktualiserar EU:s anmälningsprocedurer för varor och tjänster enligt EU-direktiven /1535 (anmälningsdirektivet) och tjänstedirektivet 2006/123. Förslaget bedöms inte medföra några effekter för miljön eller kommunsektorn. I paragrafen regleras de grundläggande förutsättningarna för när beskattningsbara personer med liten omsättning kan bli befriade från mervärdesskatt. Ändringen i första stycket innebär att det belopp som omsättningen inte får överstiga höjs från till per beskattningsår. Fler beskattningsbara personer ges därmed möjlighet att omfattas av befrielsen. Övervägandena finns i avsnitt 5. I paragrafen anges förutsättningarna för när mervärdesskattebefrielsen upphör. Paragrafen ändras genom att det belopp som omsättningen inte får överstiga höjs från till per beskattningsår. Övervägandena finns i avsnitt 5. Av punkt 1 framgår att ändringen ska träda i kraft . Av punkt 2 framgår att äldre bestämmelser fortfarande gäller i fråga om mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. Bestämmelserna medför att kommer företag som är registrerade för mervärdesskatt och som beräknar ha en årsomsättning som inte överstiger under det innevarande beskattningsåret kunna ansöka om och beviljas mervärdesskattebefrielse från och med den dag har beslutat om den. För att kunna beviljas befrielse får företagets omsättning inte heller överstigit under de två närmast föregående beskattningsåren. Det innebär att företag som de två närmast föregående beskattningsåren före ikraftträdandet haft en omsättning som överstigit men som inte överstigit kan beviljas mervärdesskattebefrielse. Någon uppdelning ska inte göras av omsättningsgränserna för företag som har ett beskattningsår som sträcker sig över ikraftträdandedatumet. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för leveranser och tillhandahållanden för vilka skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. De nya bestämmelserna om mervärdesskattebefrielse kan därför först bli tillämpliga på leveranser eller tillhandahållanden som sker (jfr 1 kap. 3 § ML). Om skattskyldigheten för omsättningen inträtt före gäller därför den tidigare omsättningsgränsen på . För det fall företaget tidigare är registrerad till mervärdesskatt behövs också ett beslut från innan företaget kan bli befriat från mervärdesskatt (9 d kap. 4 § ML). Befrielsen gäller tidigast från och med den dag har beslutat om den (9 d kap. 4 § andra stycket ML). Ett exempel kan illustrera hur dessa bestämmelser ska tillämpas. Ett företag har varit registrerad för mervärdesskatt och har under de två tidigare beskattningsåren 2019 och 2020 haft en – har företagets omsättning uppgått till . Företaget beräknar att omsättningen under totalt kommer att uppgå till Trots att företagets omsättning både tidigare beskattningsår och innevarande beskattningsår överstiger den omsättningsgräns som gällt före ikraftträdandet kan företaget från och med ikraftträdandet beviljas mervärdesskattebefrielse. Mervärdesskattebefrielsen avser mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt efter beslut om mervärdesskattebefrielse. Företaget är därför fortfarande skattskyldig för mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt före beslut om mervärdesskattebefrielse och ska deklarera omsättningar som skett före beslutet. 2021/22:110 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt I promemorian föreslås att omsättningsgränsen för befrielse från mervärdesskatt höjs från dagens till per beskattningsår. Förslaget medför att företag med en omsättning på högst inte längre behöver vara registrerade till och deklarera mervärdesskatt. Förslaget syftar till att förenkla för mindre företag och andra aktörer med liten verksamhet. Förslaget medför ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200). Lagändringen föreslås träda i kraft 2021/22:110 Bilaga 2 Efter remiss har yttrande över promemorian Höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt kommit in från , , , , Energiföretagen , FAR, Företagarna, i , utvärdering (IFAU), , , , , , , , Näringslivets skattedelegation, , , , , Srf konsulterna, , , , , och . Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: Entreprenörskapsforum, Fastighetsägarna, Konstnärliga och , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , , , Karkiainen Regeringen beslutar proposition Höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt