prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — överblicka de organisatoriska och finansiella konsekvenserna av utredningens förslag och att förslaget kan leda till praktiska svårigheter. Utredningens förslag upplevs inte utgå från de civila myndigheternas De utsändande myndigheternas internationella verksamhet skiljer sig också åt i fråga om den personal som sänds ut. står för en stor andel av de civila utsända, sänder som regel ut sin egen Andra myndigheter, som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och , som också står för en betydande andel av svensk personal i civila insatser, rekryterar ofta personal specifikt för en insats, eller sekonderar personal från andra myndigheter eller rekryterar personal utan svenskt medborgarskap. Myndigheternas långsiktiga ansvar för utsänd personal hanteras därför på För civil personal som deltar i internationella insatser och verksamhet regleras anställningsvillkor dels genom gällande regleringar, dels i Flera av myndigheterna tillämpar en kollektivavtalad försäkringslösning för utsänd personal. verksamhet regleras i en separat förordning. För myndigheter med ett fåtal utsända riskerar utredningens förslag få konsekvensen att kostnaden för varje utsänd blir väsentligt högre, vilket kan påverka möjligheten att Därtill har omvärldsläget, insatsernas natur och omfattning förändrats sedan utredningen genomfördes. också utvecklat sitt arbete med att omhänderta utsänd personal före, under och efter deltagande i internationella insatser och verksamhet och bl.a. vidtagit åtgärder för att förstärka rutiner för förberedelser inför uppdrag och stärka stödet till hemkommande och deras anhöriga. bakgrund kan det ifrågasättas om förslaget om en särskild lag är ändamålsenligt i relation till de faktiska behoven och om utredningens förslag i alla delar skulle stärka stödet för civila som deltagit i Regeringen anser därför att en enhetlig författ- ningsreglering som omfattar samtliga statliga civila myndigheter inte är Ovanstående har redovisats för i budgetpropositionen för 2022 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). bedömningen att ytterligare åtgärder inte bör övervägas med anledning av Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2017/18:3344, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 107), 2018/19:75 (Ju 50), 2019/20:75 (Ju 41) och 2020/21:75 (Ju 36). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om hållbarhetsrapportering*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär minskade krav på hållbarhetsrapportering för företag (bet. 2017/18:CU7 s. 6 f.). De regler om hållbarhetsrapportering som föreslogs i propositionen Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy (prop. 2015/16:193) och som trädde i kraft den 1 decem- ber 2016 fick fullt genomslag först i samband med de årsredovisningar som offentliggjordes . De har alltså tillämpats . presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till ett ändringsdirektiv om hållbarhetsrapportering. Förslaget kan bl.a. komma att innebära en utökning av antalet företag som omfattas av krav på hållbarhetsrapportering. Ställning till vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av tillkännagivandet kan tidigast tas efter det att förhandlingarna om ändringsdirektivet har slutförts. Punkten är inte slutbehandlad. Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet 2016/17:224, mot. 2017/18:2480 yrkande 1, 2017/18:3576 yrkandena 10 och 12, 2017/18:3739 yrkande 16, 2017/18:3899 yrkande 8 och delvis motion 2017/18:2480 yrkandena 2 och 3, bet. 2017/18:JuU6 redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 57), 2019/20:75 (Ju 43) och 2020/21:75 (Ju 37). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 ytterligare renodling av polisens verksamhet*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att ytterligare renodla polisens verksamhet och att regeringen ska återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) och därmed bifallit motionerna 2017/18:2480 yrkande 1, 2017/18:3576 yrkandena 10 och 12, 2017/18:3739 yrkande 16, 2017/18:3899 yrkande 8 och delvis motion 2017/18:2480 yrkandena 2 och 2014/15:152 (Ju 5) punkt 20 har regeringen redogjort för vad man gör för att renodla arbetsuppgifter och att regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter. Punkten är inte slutbehandlad. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 64) och 2019/20:75 (Ju 44) och 2020/21:75 (Ju 38). Skrivelsen är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Justitie- departementet Punkt 6 om utvärdering av sekretesslagstiftningen*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att utvärdera de sekretessbrytande bestämmelser som infördes för information om unga som delas mellan polis och socialtjänst (bet. 2017/18:JuU18 s. 8). beslutade regeringen ett uppdrag till Brottsförebyg- gande rådet (Brå) att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott och att vid behov lämna förslag till åtgärder. I uppdraget ingick att utvärdera hur den sekretessbrytande bestämmelse avseende information om unga som infördes tillämpas i det lokala förebyggande arbetet och bedöma om eventuella utvecklingsbehov föreligger. I samband med att uppdraget beslutades skrevs tillkännagivandet av. regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat 2020/21:KU2, rskr. 2020/21:35). Brå redovisade sitt uppdrag den 25 Regeringen har ansett att tillkännagivandet därmed är tillgodosett och slutbehandlat. Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. Punkten är slutbehandlad. Punkt 8 om drogtester av barn *: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att möjligheterna att drogtesta barn under bör utvärderas i syfte att säkerställa att sådana tester kan genomföras i tillräcklig omfattning (bet. 2017/18:JuU18 s. 8). beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera bestämmelserna om drogtester av barn som misstänks för brott och bedöma om de är ändamålsenligt utformade, och lämna förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga för att säkerställa att drogtester kan genomföras i tillräcklig omfattning (dir. 2019:103). I samband med att uppdraget beslutades skrevs delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU2, rskr. 2020/21:35). Punkten står därför åter som öppen. i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1). Betänkandet har remitterats till . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 10 om snabbare lagföring*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på åtgärder för snabbare lagföring av brott som begås av ungdomar (bet. 2017/18:JuU18 s. 28). En utredare har haft i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som leder till en snabbare lagföring av brott, med särskilt fokus på bl.a. unga som begår brott. delredovisades i promemorian En snabbare lagföring – Försöksprojekt med ett snabbförfarande i brottmål (Ds 2017:36). promemorian inleddes en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i promemorian Snabbare lagföring (Ds 2018:9). Där behandlas bl.a. frågan om en snabbare lagföring för unga. I promemorian föreslås att det inom ramen för den pågående försöksverksamheten införs en särskild försöksverksamhet med ett snabbförfarande för unga lagöverträdare. Promemorian har remissbehandlats. 2019 ett uppdrag om försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare under . bygger på utredningsåtgärder hos och på en ökad samverkan mellan polisen och . redovisade en utvärdering av försöksverksamheten. Den sammanfattande slutsatsen är att försöket har fallit väl ut och att det finns goda skäl att fortsätta med och även utvidga verksamheten. Regeringen beslutade att förlänga försöksverksamheten för lagöverträdare under . Regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att bl.a. utreda ett permanentande av snabbförfarandet (dir. 2020:6). Uppdraget skulle redovisas . Enligt tilläggsdirektiv beslutat förlängdes utredningstiden till (dir. 2021:6). Uppdraget redovisades genom betänkandet Snabbare lagföring – ett snabbförfarande i brottmål (SOU 2021:46). I betänkandet föreslås att försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare under byggs ut och förlängs. Det föreslås också att misstanke mot den som inte har fyllt ska delges . Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Arbete med en lagrådsremiss pågår. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 13 om utredning av brott som begåtts av personer *: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör vidta åtgärder för att fler brott som begåtts av personer ska utredas (bet. 2017/18:JuU18 s. 18). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera om de särskilda bestämmelser som rör utredningar om brott som barn misstänks ha begått är ändamålsenliga och om de tillämpas på avsett sätt. Likaså skulle utredaren lämna förslag på de författ- ningsändringar eller andra åtgärder som bedöms nödvändiga i syfte att brott som barn misstänks för ska utredas i större utsträckning (dir. 2019:103). Uppdraget redovisades i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1). Betänkandet har remitterats till . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 16 om strafföreläggande om ungdomstjänst*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att åklagare bör kunna besluta om kortare ungdomstjänst för ringa brott genom strafföreläggande (bet. 2017/18:JuU18 s. 18). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om det bör införas en möjlighet för åklagare att genom strafföreläggande besluta om ung- domstjänst och i vilka situationer det i så fall bör vara möjligt, samt lämna förslag på de författningsändringar som bedöms nödvändiga (dir. 2019:103). Uppdraget redovisades i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1). Betänkandet har remitterats till . Punkten är inte slut- behandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 8, 10, 13 och 16. 2017/18:3188 yrkande 1, 10 och 11, 2017/18:3837 yrkande 1, bet. 2021/22:75 Justitie- departementet redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 66), skr. 2019/20:75 (Ju 45) 2020/21:75 (Ju 39). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 9 om bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella (bet. 2017/18:JuU16 s. 20). har därmed bifallit motion 2017/18:3188 En utveckling som Kriminalvården såväl som andra rättsvårdande myndigheter behöver förhålla sig till är de gängbildningar som har uppstått i socialt utsatta områden. De klienter som kommer från dessa områden har ofta en bakgrund med omfattande grov kriminalitet, tidig kriminell debut och en hög risk för återfall i brott. tillkännager därför att regeringen bör vidta åtgärder för att möjliggöra bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella. beslutade propositionen Förstärkta återfalls- förebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). Förslagen innebär bl.a. att övervakningstiden efter villkorlig frigivning förlängs, att möjligheten att föreskriva villkor om vad som ska gälla efter den villkorliga frigivningen utökas och att möjligheten att förverka villkorligt medgiven frihet på grund av misskötsamhet under den villkorliga frigivningen utvidgas. Vidare föreslås att Kriminalvården ska kunna fatta beslut om elektronisk övervakning av den frigivne för att kontrollera att en föreskrift följs. Lagändringarna trädde i kraft Vidare har Kriminalvården i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa frivårdens insatser för unga , särskilt avseende dömda som har kopplingar till kriminella nätverk, samt vilka utvecklingsområden som myndigheten har identifierat. har redovisat sina slutsatser i årsredovisningen . infördes den nya påföljden ungdomsövervakning och Kriminalvården är ansvarig myndighet. De som kan dömas till ungdomsövervakning är unga, i huvudsak personer , där varken ungdomsvård eller ungdomstjänst utgör en tillräckligt ingripande påföljd med hänsyn till brottslighetens straffvärde och art samt den unges tidigare brottslighet. Vidare har regeringen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99) avsatt medel för att Kriminalvården ska fortsätta utveckla en modell för samverkan på individnivå, vilket bl.a. innebär att även andra aktörer ska ta sitt ansvar för Regeringen redovisade de vidtagna åtgärderna i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4, avsnitt 2.7) och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat. regeringen att skriva av ärendet. Punkten är slutbehandlad. Punkt 10 om en ny utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att det finns skäl att göra en samlad analys av kostnadsutvecklingen inom Kriminal- vårdens olika verksamheter och analysera vilka återfallsförebyggande åtgärder som är framgångsrika och hur det återfallsförebyggande arbetet i högre grad kan anpassas till klienternas olika behov och förutsättningar 2017/18:JuU16 s. 29). analyserade 2018–2019 Kriminalvårdens kostnadsutveckling –2017 och vidtog därefter en rad åtgärder i syfte att öka effektiviteten och bromsa kostnadsutvecklingen inom myndigheten. Kriminalvården har i sitt regleringsbrev regeringens uppdrag att redovisa effektiviseringsåtgärder för att uppnå budget i balans . Kriminalvården har med anledning av detta ett pågående effektiviserings- och besparingsarbete. Kriminalvården fick i regleringsbrevet 2020 i uppdrag att ta fram en plan för den framtida platskapaciteten med fokus på flexibilitet, verksamhetens behov och resurseffektivitet. presenterade 2020 sin granskning Effektiviteten vid anstalter (RiR 2020:16). I regeringens skrivelse om effektiviteten vid anstalter (skr. 2020/21:62) konstaterar regeringen bl.a. att iakttagelser kommer utgöra ett bra underlag för myndighetens fortsatta effektiviseringsarbete men att bedömning av vilka kostnadsbesparingar som skulle kunna göras är överskattad. har genom beslut ställt sig bakom regeringens bedömning (bet. 2020/21:JuU20, rskr. 2020/21:243). Kriminalvårdens återfallsförebyggande arbete bygger på vad forskningen visar har bäst effekt. Myndigheten arbetar enligt de så kallade risk-, behovs-, och mottaglighetsprinciperna (RBM). De sammanfattar vad som anses vara det mest framgångsrika sättet att arbeta för att förebygga återfall i brott. Modellen används även i bland annat , , och . Kriminalvården bedriver dessutom forsknings- och utvärderingsarbete för att följa upp att det arbete myndigheten bedriver fungerar och har vetenskapligt stöd. Kriminalvårdens behandlingsprogram är i många fall ursprungligen från och . De har klarat vetenskaplig prövning vilket innebär att det finns stöd i forskningen för att programmet minskar risken för återfall i brott och missbruk. Det pågår också en studie vid () om i vilken utsträckning det är Kriminalvårdens insatser som har lett till den minskande andelen återfall. Det är känt att samhällets olika aktörer behöver samverka effektivt för att Kriminalvårdens insatser ska vara långsiktigt hållbara och att detta arbete behöver utvecklas. Regeringen gav därför Kriminalvården i uppdrag att bedriva försöksverksamhet med en modell för samverkan på individnivå, s.k. inslussning. har utvärderat försöket. Regeringen har sedan avsatt resurser och gett Kriminalvården i uppdrag att fortsätta utveckla samverkansmodellen. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4, avsnitt 2.7) redovisade regeringen de vidtagna åtgärderna och gjorde bedömningen att det mot bakgrund av åtgärderna inte var nödvändigt att tillsätta en sådan utredning som följer av tillkännagivandet samt att tillkännagivandet var slutbehandlat. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Punkten är slut- behandlad. 2017/18:3191 yrkande 3, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 67), 2019/20:75 (Ju 46) och 2020/21:75 (Ju 40). 2021/22:75 Justitie- departementet 2021/22:75 Justitie- departementet Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 24 om yttrande i förundersökningar*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att vidta åtgärder för att säkerställa att yttranden i förundersökningar håller hög kvalitet och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:SoU13 s. 38). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om bestämmelserna om yttranden om unga lagöverträdare är ändamålsenligt utformade och, vid behov, föreslå åtgärder för att säkerställa att yttrandena håller hög kvalitet, samt lämna förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga (dir. 2019:103. Uppdraget redovisades i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1). Betänkandet har remitterats till . Punkten är inte slutbehandlad. Kommunala och regionala frågor 2017/18:3576 yrkande 20, delvis mot. 2016/17:2659 yrkande 6 och 2017/18:3125, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 74), skr. 2019/20:75 (Ju 49) och skr. 2020/21:75 (Ju 42). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 17 om lokalt brottsförebyggande arbete*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet (bet. 2017/18:KU33 s. 38 f.). Utskottet anser att lagen behöver förtydligas så att kommunerna får en uttalad uppgift att arbeta brottsförebyggande inom ramen för sina ansvarsområden. Regeringen fattade beslut om att tillsätta en särskild utredare som bl.a. hade i uppgift att lämna förslag om hur ett lagstadgat ansvar för kommunerna att arbeta brottsförebyggande kan utformas. överlämnade Utredningen om kommunernas brottsförebyggande ansvar betänkandet Kommuner mot brott (SOU 2021:49) till regeringen. Utredningen föreslår att det införs en ny lag, lagen om kommuners ansvar för brottsförebyggande arbete. Enligt lagförslaget ska kommunerna ta fram en lägesbild över brottsligheten i kommunen och utifrån denna ta ställning till behovet av åtgärder och besluta om en åtgärdsplan. Den föreslagna lagen innebär också bl.a. att kommunerna ska ta visst ansvar för samordningen av det lokala brottsförebyggande arbetet och inrätta en samordningsfunktion. Betänkandet har remitterats och regeringen avser att gå vidare med utredningens förslag. Regeringen föreslog finansiering till arbetet i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1, utg.omr. 25 avsnitt 2.8 och utg.omr. 4, avsnitt 2.9). Lagen planeras att träda i kraft . Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:3119 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 81), 2019/20:75 (Ju 52) och 2020/21:75 (Ju 44). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om tjänstemannaansvar*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om ett modernare och tydligare tjänste- mannaansvar genom ett utvidgat straffansvar för tjänstefel (bet. 2017/18:KU37 s. 33 f.). beslutade regeringen kommitté- direktiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Enligt direktiven ska utredningen överväga och ta ställning till om det straff- rättsliga ansvaret för tjänstefel bör utvidgas och vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Genom tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utredningstiden. Uppdraget redovisades genom betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). Betänkandet har remitterats och remisstiden löper ut . Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:9 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 84), 2019/20:75 (Ju 53) och 2020/21:75 (Ju 45). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 14 om skärpta straff för angrepp mot väsentliga samhällsfunktioner såsom akutmottagningar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ett stärkt straffrättsligt skydd för personal inom hälso- och sjukvården och om att våld mot personal inom hälso- och sjukvården och andra vitala samhällsfunktioner ska ha ett minimistraff om sex månaders fängelse (bet. 2017/18:JuU14 s. 45 f.). har där- med bifallit motionerna 2017/18:9, 2017/18:3192 yrkande 3, 2017/18:3421 yrkande 37, 2017/18:3568 yrkande 30, 2017/18:3569 yrkande 25, 2017/18:3867 yrkande 10 och 2017/18:3899 yrkande 4. beslutade regeringen kommittédirektiv Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Utredaren ska bl.a. överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. Genom tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utrednings- tiden. Uppdraget redovisades genom betänkandet En skärpt syn på brott mot journalister och utövare av vissa samhällsnyttiga funktioner (SOU 2022:2). Betänkandet har remitterats och remisstiden löper ut . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 20 om rattfylleri och grov olovlig körning*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om skärpta straff för rattfylleri och grov olovlig körning (bet. 2017/18:JuU14 s. 55 f.). har därmed bifallit motionerna 2017/18:19, 2017/18:863, 2017/18:3090, 2017/18:3569 yrkande 53, 2017/18:3581, 2017/18:3766 2021/22:75 Justitie- departementet yrkande 10 och 2017/18:3867 yrkande 2. utredare i uppdrag att utreda och utvärdera vissa frågor avseende trafik- brott och sjöfylleri (Ju 2018:F). genom promemorian Ett stärkt straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet och en utvärdering av den nedre promillegränsen för sjöfylleri (Ds 2019:22). I promemorian föreslås bl.a. att maximistraffet för olovlig körning, grovt brott, och rattfylleri höjs från fängelse till fängelse samt att maximistraffet för grovt rattfylleri höjs från fängelse till fängelse . Vidare görs i promemorian bedömningen att det saknas skäl att ändra regelverket om tillfälligt omhändertagande av fordonsnycklar m.m. och remisstiden gick ut . ett utkast till lagrådsremiss med förslag om bl.a. skärpta straff för grov olovlig körning, rattfylleri och grovt rattfylleri. Remisstiden gick ut den Arbete med att ta fram en lagrådsremiss pågår. är inte slutbehandlad. Punkt 33 om en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att införa en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU 14 s. 77 f.). har därmed bifallit motionerna 2017/18:1318, 2017/18:2060 yrkande 3, 2017/18:3586 yrkande 9, 2017/18:3736 yrkande 1, 2017/18:3848 yrkande 2 i denna del och 2017/18:3867 yrkande 5. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (Ju 2017:06, dir. 2017:25). genom betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). I uppdraget ingick bl.a. att ta ställning till om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med heders- I uppdraget ingick däremot inte att ta ställning till om det bör införas en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv. 2019 gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera och ta ställning till om det bör införas en särskild straffbestämmelse, med en egen brottsbeteckning, som uttryckligen tar sikte på hedersrelaterat våld och förtryck samt lämna förslag på en sådan reglering oavsett ställningstagande när det gäller frågan om huruvida ett särskilt hedersbrott bör införas (dir. 2019:43). betänkandet Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57). remitterats och remisstiden gick ut . 2022 beslutade regeringen propositionen Ett särskilt brott för hedersförtryck (prop. 2021/22:138). I propositionen föreslås att det införs ett nytt brott i med beteckningen hedersförtryck. innebär bl.a. att en särskild strängare straffskala införs för den som