prop · H903162 · 2022-03-22 00:00:00 — Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning Regeringens proposition 2021/22:162 Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnar regeringen förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som syftar till att stärka elevhälsan och utbildningen för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Det föreslås att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och i samverkan med lärare och övrig personal. Det anges att elevhälsan ska vara en del av skolans systematiska kvalitetsarbete och att den ska samverka med hälso- och sjukvården och när behov finns. Som krav ställs att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser. Det föreslås även att det införs en garanti för tidiga stödinsatser i svenska, svenska som andraspråk och matematik för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå föreslås byta namn till anpassad grundskola, anpassad gymnasieskola och vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Vidare föreslås att elevens val i grundsärskolan och benämningen träningsskola tas bort. Uttrycket utvecklingsstörning ersätts av intellektuell funktionsnedsättning. Det föreslås också att en rektor ska få besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs och att det beslutet ska kunna överklagas. Lagändringarna om att en rektor ska få besluta att en elev ska gå om en årskurs föreslås träda i kraft . Lagändringar om en garanti för tidiga stödinsatser föreslås träda i kraft . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800)......................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Elevhälsans uppdrag stärks ............................................................. Elevhälsans uppdrag är inte tillräckligt tydligt................. Elevhälsans uppdrag ska förtydligas ................................ 4.3Regleringen av elevhälsans specialpedagogiska kompetens behöver förtydligas....................................... 4.4Krav på tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsan ............................................ 5 En garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan ....................... 5.1Det saknas en garanti för tidiga stödinsatser för elever i grundsärskolan................................................... 5.2Det ska införas en garanti för tidiga stödinsatser i Uttrycket intellektuell funktionsnedsättning ska användas ........... Det finns behov av att se över uttryck som avser 6.2Uttrycket utvecklingsstörning ska ersättas med 7 Nytt namn på skolformerna för elever med intellektuell Dagens namn på skolformerna är problematiska ........... 7.2Skolformerna för elever med intellektuell funktionsnedsättning ska byta namn .............................. En gemensam anpassad grundskola .............................................. Benämningen träningsskola har spelat ut sin roll ........... Benämningen träningsskola ska tas bort ........................ Elevens val i grundsärskolan ska tas bort ..................................... I grundsärskolan finns elevens val......................... Elevens val ska avskaffas i grundsärskolan.................... En möjlighet att överklaga beslut om att låta en elev gå om en Ingripande beslut kan som regel överklagas................... 10.2Det ska bli möjligt att överklaga beslut om att en elev ska gå om en årskurs............................................... Dataskydd och sekretess................................................. Konsekvenser för kommunerna..................................... Konsekvenser för enskilda huvudmän........................... Konsekvenser för staten ................................................ 12.4Konsekvenser ur ett barnrätts- och 12.5Konsekvenser för jämställdheten, integrationen och 12.6Konsekvenser för medlemskap i Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)..... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)..... 13.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800)...................................... Sammanfattning av betänkandet Bättre möjligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11) i relevanta delar .............................................. Betänkandets (SOU 2021:11) lagförslag i relevanta Förteckning över remissinstanserna (SOU 2021:11) ..... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 2021/22:162 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2022:147) om ändring i skollagen (2010:800). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att 11 kap. 3 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 11 kap. 3 § ska utgå, dels att 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§, 2 kap. 2, 3, 5, 6 a, 7, 13, 18, 20, 25, 27, 31 och 36 §§, 3 kap. 3, 4, 4 b, 6, 10–12, 12 b, 12 i, 12 j, 13, 14 a och 14 b §§, 4 kap. 12 och 16 §§, 5 kap. 4 d, 7–9, 12, 17, 19 och 21 a §§, 7 kap. 1, 4–6, 8, 9, 11 a, 11 b, 15, 17, 21 och 22 §§, 11 kap. 1, 2, 4–8, 17, 19, 21, 23 a, 24–30, 31–35, 37 och 39 §§, 12 kap. 6, 8, 13 a och 14 §§, 14 kap. 2, 3, 10 och 14 §§, 15 kap. 5 och 14 §§, 17 kap. 16 §, 18 kap. 1–9, 11, 13– 17, 22, 24, 25 och 27–35 §§, 19 kap. 1, 3, 10, 17–19, 21, 23–25, 27–29, 31, 34, 36, 40, 41 och 45 §§, 20 kap. 1–7, 9–10 a §, 11 a, 12, 13, 15, 16, 16 b–18, 20 a, 21–23, 35, 35 a, 36, 38 och 40–40 b §§, 21 kap. 1, 2, 4–6, 8, 11, 13 och 14 §§, 22 kap. 1, 2, 4, 5, 7, 8, 10, 13, 14, 17, 18, 22 och 23 §§, 23 kap. 7, 9, 10, 13, 14, 16, 17 och 23 §§, 24 kap. 8, 9, 17 och 20 §§, 25 kap. 4 §, 26 kap. 5 och 10 §§, 26 a kap. 5 §, 28 kap. 12 och 16 §§, 29 kap. 3, 8, 9, 12, 14, 19, 19 a, 21 och 28 a §§, bilaga 3 och 4, rubrikerna till 11, 18 och 19 kap. och rubrikerna närmast före 7 kap. 5 §, 11 kap. 28 §, 18 kap. 28 §, 19 kap. 10 och 27 §§, 21 kap. 6 §, 22 kap. 7 § och 23 kap. 13 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast efter 11 kap. 23 a § ska lyda ”Anpassad grundskola med offentlig huvudman”, rubriken närmast efter 11 kap. 33 § ska lyda ”Fristående anpassad grundskola”, rubriken närmast efter 18 kap. 26 a § ska lyda ”Anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman”, rubriken närmast efter 18 kap. 33 § ska lyda ”Fristående anpassad gymna- sieskola”, rubriken närmast före 19 kap. 22 § ska lyda ”Ämnen, nivåer i ämnen, ämnesområden och gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola”, rubriken närmast efter 19 kap. 33 § ska lyda ”Utbildning vid en anpassad gymnasieskola med offentlig huvudman”, rubriken närmast efter 19 kap. 44 a § ska lyda ”Utbildning vid en fristående anpassad gymnasieskola”, rubriken närmast efter 20 kap. 9 § ska lyda ”vuxenutbildning på grundläggande nivå och som anpassad utbildning på grundläggande 1 Senaste lydelse av rubriken närmast efter 18 kap 26 a § 2012:109 rubriken närmast efter 18 kap. 33 § 2012:109 rubriken närmast före 19 kap. 22 § 2022:147 rubriken närmast efter 19 kap. 33 § 2012:109 rubriken närmast efter 19 kap. 44 a § 2012:109 rubriken närmast efter 20 kap. 9 § 2020:446 rubriken närmast före 20 kap. 11 § 2020:446 rubriken närmast efter 20 kap. 15 § 2020:446 rubriken närmast före 20 kap. 20 § 2020:446 rubriken närmast efter 22 kap. 12 § 2020:605. 2021/22:162 nivå”, rubriken närmast före 20 kap. 11 § ska lyda ”Rätt att delta i utbild- ning på grundläggande nivå och anpassad utbildning på grundläggande nivå”, rubriken närmast efter 20 kap. 15 § ska lyda ”vuxenutbildning på gymnasial nivå och som anpassad utbildning på gymnasial nivå”, rubriken närmast före 20 kap. 20 § ska lyda ”Behörighet till utbildning på gymnasial nivå och anpassad utbildning på gymnasial nivå” och rubriken närmast efter 22 kap. 12 § ska lyda ”Särskilda bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan och anpassade gymnasie- skolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen”, dels att det ska införas en ny paragraf, 7 kap. 11 c §, och närmast före 7 kap. 11 c § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. 2– – anpassad grundskola, – gymnasiesärskola, och – anpassad gymnasieskola, och I skolväsendet ingår också fri- I skolväsendet ingår också fri- tidshem som kompletterar utbild- tidshem som kompletterar utbild- ningen i förskoleklassen, grund- ningen i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, specialsko- skolan, anpassade , lan, sameskolan och vissa särskilda specialskolan, sameskolan och vissa Lydelse enligt prop. I denna lag avses med –distansundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda ibåde rum och tid, –elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan, Senaste lydelse 2020:446. Senaste lydelse 2022:000. –fjärrundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte –fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, –fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning i form av förskola, – fristående skola: skolenhet vid – fristående skola: skolenhet vid form av förskoleklass, grundskola, form av förskoleklass, grundskola, fritidshem som avses i 2 kap. 7 § skola eller sådant fritidshem som avses i 2 kap. 7 § första stycket, –förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad, –konfessionell inriktning: inriktning på verksamhet som innebär att det där förekommer konfessionella inslag, –konfessionella inslag: bekännande eller förkunnande inslag som tillhör en viss religion och som initieras och genomförs av huvudmannen eller på dennes uppdrag, –lovskola: undervisning inom som anordnas enligt denna lag under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever, –skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, –undervisning: processer som på lektioner eller vid andra lärtillfällen leds av lärare eller förskollärare mot mål som anges i förordningar och andra författningar som ansluter till denna lag och som syftar till utveckling och lärande genom att barn eller elever inhämtar och utvecklar kunskaper och värden, och –utbildning: verksamhet som bedrivs av en huvudman enligt denna lag inom vilken barn eller elever deltar i undervisning och andra aktiviteter. Vid fristående förskolor med konfessionell inriktning får konfessionella inslag endast förekomma i begränsad omfattning och vid sådana tillfällen som huvudmannen skriftligen har informerat barnens vårdnadshavare om. Vid fristående skolor och fri- Vid fristående skolor och fri- stående fritidshem med stående fritidshem med konfessionell inriktning får konfessionell inriktning får konfessionella inslag endast konfessionella inslag endast förekomma vid sådana tillfällen förekomma vid sådana tillfällen 4Senaste lydelse 2022:000. som huvudmannen skriftligen har informerat om. ska lämnas till barnets vårdnadshavare, och i mellanstadiet och i högstadiet, även till eleven. gymnasiesärskolanska informationen lämnas till eleven och elevens vårdnadshavare. som huvudmannen skriftligen har informerat om. ska lämnas till barnets vårdnadshavare, och i mellanstadiet och i högstadiet, även till eleven. I gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska informationen lämnas till eleven och elevens vårdnadshavare. Lagen är uppdelad i 31 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), – grundsärskolan (11 kap.), (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 a kap.), – gymnasiesärskolan (18 och – anpassade gymnasieskolan (18 19 kap.), och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –fjärrundervisning i vissa skolformer (21 kap.), –distansundervisning i vissa skolformer (22 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), –behandling av personuppgifter (26 a kap.), (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). 5Senaste lydelse 2020:605. Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grund- skola, grundsärskola, gymnasie- skola, anpassad grundskola, gym- skola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och fritidshem, om inte annat följer av 4 §. och fritidshem, om inte annat följer av 4 §. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 25 kap. till de övriga nämnderna. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). En region får vara huvudman för En region får vara huvudman för gymnasieskola, anpassad gymna- den utsträckning som anges i denna bildning i den utsträckning som anges i denna lag. I en region som är huvudman för sådana skolformer som anges i första stycket ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra regionens uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). Lydelse enligt prop. Enskilda får efter ansökan god- Enskilda får efter ansökan god- kännas som huvudmän för förskola, kännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsär- förskoleklass, grundskola, anpassad skola, gymnasieskola, gymnasie- grundskola, gymnasieskola, an- särskola och fritidshem. passad gymnasieskola och fritids- Godkännande ska lämnas om den enskilde 1.genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten, 2.har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten, och 6Senaste lydelse 2020:446. 7Senaste lydelse 2020:446. 8 Senaste lydelse 2022:000. 3. i övrigt har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för Vidare krävs att den enskilde i övrigt bedöms lämplig. I fråga om en juridisk person krävs att samtliga som anges i 5 a § andra stycket bedöms Vid lämplighetsbedömningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. Om ansökan avser gymnasieskola ska utbildningen bidra till att dels möta ungdomars efterfrågan, dels fylla ett arbetsmarknadsbehov för att godkännande ska lämnas. För att godkännande ska lämnas För att godkännande ska lämnas krävs, utöver det som anges i krävs, utöver det som anges i andra–fjärde styckena, att utbild- andra–fjärde styckena, att utbild- ningen inte innebär påtagliga ne- ningen inte innebär påtagliga ne- gativa följder på lång sikt för gativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skol- eleverna eller för den del av skol- väsendet som anordnas av det all- väsendet som anordnas av det all- männa i den kommun där utbild- männa i den kommun där utbild- ska det särskilt beaktas att alla elever ska det särskilt beaktas att alla elever har rätt till en likvärdig utbildning. har rätt till en likvärdig utbildning. Om ansökan avser gymnasieskola Om ansökan avser gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola ska följderna i närliggande kommuner följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också anordnas av det allmänna också klass, grundskola eller grundsär- skoleklass, grundskola eller anpas- skola krävs därutöver att elev- sad grundskola krävs därutöver att underlaget är tillräckligt för att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas verksamheten ska kunna bedrivas grundskola, anpassad grundskola, eller fritidshem som anordnas vid gymnasieskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med ska ett yttrande inhämtas från den anpassad grundskola, ska ett Kommunen ska i ett sådant fall inkomma med ett Kommunen ska i ett sådant fall inkomma med ett som kan antas bli berörda av ansökan ges tillfälle att yttra sig. kommuner som kan antas bli kommun som yttrar sig ska bifoga berörda av ansökan ges tillfälle att en bedömning av konsekvenserna En kommun som yttrar sig Innan en enskild huvudman startar utbildning inom förskole- klass, grundskola, anpassad grund- skola, gymnasieskola, anpassad gymnasieskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller an- passad grundskola ska samråd om den kommande verksamheten ske mellan den enskilde och den kom- mun där utbildningen ska bedrivas. Den enskilde huvudmannen an- svarar för att samrådet dokumen- teras. Om utbildningen ska bedri- vas i form av gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola, ska kom- munen ge närliggande kommuner tillfälle att medverka i samrådet. av om ansökan skulle bifallas. innehålla en analys av ekonomiska, som anges i femte stycket. som anges i femte stycket. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet och, i förekommande fall, att utbildningen har en Innan en enskild huvudman startar utbildning inom förskole- klass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola ska samråd om den kommande verk- samheten ske mellan den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Den enskilde huvud- mannen ansvarar för att samrådet dokumenteras. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymna- sieskola eller gymnasiesärskola, ska kommunen ge närliggande kommuner tillfälle att medverka i samrådet. handlägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman för – anpassad grundskola, – gymnasiesärskola, eller – anpassad gymnasieskola, eller – fritidshem som anordnas vid en – fritidshem som anordnas vid en grundskola eller grundsärskola. Övriga ärenden om godkännande av enskild som huvudman enligt 5 § handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas. 9 Senaste lydelse 2018:1158. Det- samma gäller i fråga om special- lärare och specialpedagoger som är anställda som lärare inom vuxenutbildning och som undervisar inom vuxenutbildning som anpassad utbildning. Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation och be- hörighet för sådana speciallärare och specialpedagoger som är an- ställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan eller gymnasiesär- skolan. Detsamma gäller i fråga om speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare inom vuxenutbildning och som undervisar inom vuxenutbildning som särskild utbildning. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska 1.vara lämplig att bedriva undervisningen, och 2.i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En person som avses i första stycket får bedriva undervisning under högst i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser 2.ett yrkesämne i a) gymnasieskolan, b) gymnasiesärskolan, b) anpassade gymnasieskolan, c) vuxenutbildning på gymnasial nivå, eller som särskild utbildning på gym- som anpassad utbildning på gym- nasial nivå, eller nasial nivå, eller 3.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxen- utbildning. Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. 10Senaste lydelse 2020:446. 11Senaste lydelse 2020:446. 12Senaste lydelse 2020:446. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elev- hälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas ut- veckling mot utbildningens mål ska stödjas. Elevhälsans arbete ska be- drivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan med lärare och övrig personal. Elevhälsan ska vara en del av skolans kvalitetsarbete. Vid behov ska elevhälsan samverka med hälso- och sjukvården och social- tjänsten.För medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedago- giska insatser ska det finnas tillgångtill skolläkare, skolsköterska, psykolog, kurator och special- pedagog eller speciallärare. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i Prop. 2021/22:162 skolväsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i 2.ett yrkesämne i a) gymnasieskolan, b) gymnasiesärskolan, b) anpassade gymnasieskolan, c) vuxenutbildning på gymnasial nivå, eller gymnasial nivå, eller gymnasial nivå, eller 3.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Det som anges i andra stycket gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. För eleverna i förskoleklassen, , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gym- nasieskolan och gymnasiesärskolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psyko- logiska, psykosociala och special- pedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas utveck- ling mot utbildningens mål ska stödjas. För medicinska, psykologiska och psykosociala insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skol- sköterska, psykolog och kurator. Vidare ska det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpeda- gogiska insatser kan tillgodoses. Varje elev i , an- ska erbjudas minst tre hälsobesök