prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Den anslutning av Arbetsför- medlingens kundtorgstjänster som påbörjades har vidare breddat serviceutbudet vid servicekontoren och visar hur ökad myndighetssamverkan kan bidra till ökad effektivitet och medborgarnytta. Regeringen bedömer att den ökade användningen av samordnade ramavtal bidrar till besparingar och effektiviseringar för staten. En effektiv och rättssäker statsförvaltning är viktig för att upprätthålla allmänhetens förtroende för förvaltningen. Samordnade tjänster i staten ska bidra till en effektivare statsförvaltning. Det är dock viktigt att arbetet med att effektivisera de administrativa tjänsterna, genom exempelvis ökad digitalisering och standardisering, fortsätter, och att kostnaderna för att använda myn- dighetens tjänster inte ökar för de myndigheter som använder dem. Det är även viktigt att kvaliteten i de administrativa tjänsterna utvecklas, bl.a. för att säkerställa att de upp- fyller höga krav på informationssäkerhet. Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av de delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare och där utvecklingen följs upp med angivna resultatindikatorer. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Kompetensförsörjningen i staten bedöms huvudsak fungera väl. Den statliga sektorn är den sektor som har högst andel högutbildade. Andelen statliga arbetsgivare med brist på lämpliga sökande har dock ökat jämfört . Bristen är fortfarande störst ifråga om lämpliga sökanden med it-kom- petens. Även om situationen inte är unik för staten så försvåras förutsättningarna för att utveckla och effektivisera statsförvaltningen av bristen på kompetens. Bristerna på lämpliga sökanden inom områden som it och juridik ställer krav på myndigheterna och att ytterligare stärka statens attraktivitet som arbetsgivare. Regeringen anser att Statskontorets utvärdering är ett värdefullt underlag för den fortsatta utvecklingen av den statliga arbetsgivarpolitiken. Regeringen bedömer mot bakgrund av Statskontorets utvärdering att Arbetsgivar- verkets verksamhet har bidragit till att utveckla och samordna den statliga arbetsgivar- politiken. Regeringen bedömer också att myndigheten har utfört sina stabsuppgifter åt regeringen på ett tillfredsställande sätt. behöver fortsatt beakta sina dubbla roller som förvaltningsmyndighet och medlemsorganisation. Regeringen bedömer att SPV:s administration av statliga tjänstepensioner m.m. fungerar väl och att myndigheten bidrar till målet om en samordnad statlig arbets- givarpolitik. De som kontaktar SPV eller använder myndighetens tjänster är nöjda med dess service och information. Myndigheten arbetar för att effektiviteten och säkerheten i verksamheten ska öka. För att pensionskostnaderna ska täckas har SPV höjt de som myndigheterna ska betala för sina anställdas pensionsförmåner. Nämndmyndigheterna inom området fyller viktiga funktioner. Regeringen bedömer att myndigheterna fungerar väl och att de bedriver en effektiv verksamhet. 4.4.3Det nationella genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling Regeringen bedömer att har ett gott utgångsläge och goda förutsättningar att nå de globala målen jämfört med många andra länder. rankades högst i flera globala jämförelser . En nyckel till framgångar är ambitiösa nationella mål, en god samverkan, ett engagerat näringsliv och engagerade samhälls- aktörer. Dock kvarstår enligt SCB flera utmaningar. Den ekonomiska och sociala ojämlikheten minskar inte, flera av de nationella miljömålen uppnås inte med nuvarande åtgärder, våld och kränkningar minskar inte och mobbning ökar bland unga. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att integrera Agenda 2030 i statsförvalt- ningens ordinarie processer behöver stärkas för att även fortsättningsvis ska vara ledande i arbetet mot en hållbar utveckling. Propositionen om genom- förande av Agenda 2030 är ett steg i den riktningen. Regeringen bedömer att den nationella samordnarens arbete stärker och främjar genomförandet av Agenda 2030 och bidrar till ett hållbart samhälle. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 4.5.1Statlig förvaltningspolitik och arbetsgivarfrågor förvaltningsmodellen och utveckla styrningen och uppföljningen av statsförvaltningen Av den svenska förvaltningsmodellen följer att har organisatoriskt fristående myndigheter med begränsad självständighet, och att regeringen inför hålls ansvarig för de myndigheter som lyder under regeringen. Ordningen förutsätter en bra uppföljning av myndigheternas resultat och verksamhet, och att regeringen ingriper om den bedömer att myndigheterna inte sköter sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen anser att det är angeläget att ytterligare utveckla styrningen och upp- följning av myndigheterna. Regeringens bedömning är fortsatt att styrningen av stats- förvaltningen ska vara långsiktig, strategisk, helhetsinriktad, sammanhållen, verksam- hetsanpassad och tillitsbaserad. Det innebär bl.a. att detaljstyrning och onödig administration bör undvikas, att myndigheternas kärnverksamhet ska värnas, att stats- förvaltningens organisering ska vara ändamålsenlig och kostnadseffektiv, samt att myndigheternas roll-, uppgifts- och ansvarsfördelning ska vara tydlig. Inriktningen är fortsatt att myndigheterna löpande ska utvecklas och effektiviseras (se även Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 10.4 Utvecklingen av den ekonomiska styrning en). Regeringen bedömer vidare att den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten bör ligga fast. Under pandemin har den svenska förvaltningsmodellen satts på prov. Regeringens sammantagna bedömning är fortsatt att den svenska förvaltningsmodellen överlag ger goda verktyg att styra statsförvaltningen. Regeringen bedömer att förvaltnings- modellen bör vårdas och värnas, och att eventuella justeringar som behöver göras kan hanteras inom de ramar som den konstitutionella ordningen ger. Regeringen följer därför de pågående granskningarna av hanteringen av pandemin, bl.a. den som utförs av (dir. 2020:74), och utesluter inte att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att förbättra statsförvaltningens funktionssätt. Regeringens inriktning är att förvaltningen ska fortsätta att utvecklas och effektivi- seras. Åtgärder kommer bl.a. att vidtas för att utveckla servicekontorsorganisationen. Nya uppgifter ska även fortsatt i första hand utföras av befintliga myndigheter. Reger- ingen kommer att följa upp och utvärdera hur införandet av Statens servicecenter har påverkat förutsättningarna för myndigheter att effektivisera sin verksamhet, samt vilken effekt införandet haft för administrativa kostnader inom staten som helhet. Utredningar har visat att det kan vara utmanande för små myndigheter att upprätthålla nödvändig kompetens som krävs för att efterleva regelverken inom olika områden, såsom ekonomisk styrning och tillhandahållande av offentlig information. Regeringen kommer att analysera behovet av lämpliga åtgärder för att verksamheterna ska kunna bedrivas med bättre måluppfyllelse och högre kostnadseffektivitet än . Utveckla statsförvaltningens förmåga att samverka I ett förvaltningssystem med många organisatoriska gränser är det särskilt viktigt att det finns goda förutsättningar för samarbete, samordning och samverkan. Att myndig- heterna ses som delar av staten som helhet är avgörande för att statsförvaltningen ska vara effektiv. Regeringen anser därför att statsförvaltningens förmåga att samverka bör utvecklas. Flera av de myndigheter som har fått en ökad arbetsbelastning under pandemin har löst detta genom att tillfälligt låna in personal från andra myndigheter, vilket regeringen ser positivt på. Regeringen bedömer dock att in- och utlån av per- sonal mellan myndigheter borde kunna ske i större utsträckning. Ett arbete har därför 2021/22:1 Utgiftsområde 2 initierats för att utreda om åtgärder behöver vidtas för att fler in- och utlån ska kunna genomföras framöver. En utvecklad samordning mellan statliga myndigheter, och en väl fungerande samver- kan med kommuner och regioner, är avgörande för att regeringens mål ska få genom- slag i hela landet, för att den offentliga förvaltningen ska fungera ändamålsenligt och för att regeringen ska kunna få en täckande nationell bild av utvecklingen på kom- munal och regional nivå. Regeringen avser att undersöka om formerna för dialog mellan regeringen och kommunsektorn kan utvecklas. Regeringen avser även att se över länsstyrelsernas förutsättningar att samordna statliga myndigheters insatser på regional nivå och främja samverkan mellan olika förvaltningsnivåer i länet. Förbättra statlig närvaro och service Regeringen anser att en fortsatt utveckling av den statliga närvaron och servicen i hela landet är viktig för att upprätthålla legitimitet och förtroende för statsförvaltningen. För att åstadkomma en mer jämn fördelning av statliga arbetstillfällen behöver den statliga närvaron stärkas utanför de största städerna. En utgångspunkt är därför att inga nya myndigheter ska lokaliseras till . Som ett led i regeringens ambition att förbättra tillgängligheten till den statliga servicen i hela landet fortsätter utvecklingen av servicekontorsorganisationen. Uppdraget till Statens servicecenter att inrätta minst 28 nya kontor kommer att innebära en kraftig utvid- gning av det statliga servicekontorsnätet. Vidare bereds inom de övriga förslag om bl.a. mobila servicekontor och ett utökat serviceutbud från ytter- ligare myndigheter, som redovisades i promemorian En utvecklad organisation för lokal statlig service – slutredovisning (Ds 2020:29). Regeringen ser även att det finns potential i en närmare samverkan mellan servicekontoren och kommuner för att kunna erbjuda enskilda och företag en mer samlad service på fler platser. Stödja tillitsbaserad styrning och stärka tjänstemannarollen Genomförandet av tillitsreformen fortsätter. Tillitsdelegationens betänkande om en gemensam utbildning inom statsförvaltningen har remissbehandlats (SOU 2020:40). Efter beaktande av remissinstansernas synpunkter avser regeringen att ge Stats- kontoret i uppdrag att utarbeta och förvalta en elektronisk introduktionsutbildning som ska tillhandahållas för anställda vid myndigheter under regeringen. Att de stats- anställda har goda kunskaper om och förståelse för den statliga värdegrunden, grund- läggande rättsprinciper och de regelverk som gäller i statsförvaltningen är viktigt för att öka medborgarnas tillit till förvaltningen, men också en utgångspunkt för en väl fungerande tillitsbaserad styrning. Att stärka de statsanställda i deras tjänstemannaroll är också avgörande för att motverka korruption och förtroendeskadliga beteenden i förvaltningen. Regeringen fortsätter därför att utveckla arbetet mot korruption och för en god förvaltningskultur, och följer bl.a. Statskontorets pågående uppdrag att främja insatser för ett utvecklat arbete mot korruption i den offentliga förvaltningen enligt regeringens handlingsplan mot korruption (Fi2020/04961). Regeringen välkomnar initiativ att inom ramen för den delegerade arbetsgivarpolitiken erbjuda stöd till myndigheterna i deras arbete med att utveckla en tillitsbaserad styrning och avser att följa arbetet. 4.5.2Agenda 2030 för hållbar utveckling ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030. har fortsatt ut- maningar kopplade till agendans genomförande och regeringen kommer därför att intensifiera arbetet för att stärka samordningen och uppföljningen. Arbetet kommer bl.a. fortsätta genom ett ökat fokus på samstämmighet i den nationella och inter- 2021/22:1 Utgiftsområde 2 nationella politiken, och genom att arbetet för Agenda 2030 integreras i ordinarie processer. Genomförandet och uppföljningen av Agenda 2030 förutsätter att alla samhällssek- torer och aktörer är engagerade och samverkar om problemformuleringar, lösningar, uppföljning och utvärdering. Genom att skapa öppna och återkommande forum för samverkan och dialog säkerställer regeringen att den får ett heltäckande och väl för- ankrat underlag för sitt arbete med genomförandet av agendan. En samrådsserie om det nationella genomförandet av Agenda 2030 inleds tillsammans med Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället. De statliga myndigheterna har en betydelsefull roll för att nå målen i agendan och står, tillsammans med kommuner och regioner, för den offentliga förvaltningens konkreta genomförande av agendan. Flertalet myndigheter, inklusive länsstyrelserna, arbetar aktivt med Agenda 2030 både nationellt och internationellt. behöver de, i enlighet med Statskontorets rapport (2020:15), ges en tydligare inriktning för arbetet med att bidra till genomförandet av Agenda 2030. För att skapa långsiktighet och uthållighet i myndigheternas arbete, och för att tydliggöra deras ansvar att upprätt- hålla arbetet för hållbar utveckling även efter 2030, kan det finnas behov av att tydlig- göra detta. Ett sådant förtydligande kan ske genom att regeringen i en förordning tydliggör myndigheters arbete med att bedriva sina verksamheter så att de främjar hållbar utveckling på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Arbetet med att förtydliga regeringens styrning har inletts inom . Regeringen kommer att arbeta för ett EU som på ett effektivt sätt genomför Agenda 2030 i sin helhet. Regeringen vill se en ambitiös ansats från EU när det gäller genom- förandet av Agenda 2030, både inom och utanför EU:s gränser. Europeiska kommis- sionen bekräftar i sitt arbetsprogram (COM/2020/690) att kommissionens åtgärder även i fortsättningen ska vägledas av Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling samt av . frivilliga rapportering till FN om Agenda 2030 har visat att har ut- maningar kopplat till agendans mål, inte minst mål 12 om hållbar produktion och konsumtion. Som ett led i att stärka regeringens ambition om att vara världsledande i genomförandet av Agenda 2030 arbetar regeringen med att förbereda det globala FN- mötet Stockholm+50 som äger rum i . Mötet förväntas för- stärka genomförandet av agendan, bl.a. genom att stärka kopplingarna mellan målen i agendan och behandla tvärgående frågor och utmaningar som hållbar konsumtion och produktion. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 4.3 Anslagsutveckling 1:1 Statskontoret 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 104 033 tkr prisnivå. 3Motsvarar 103 284 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statskontorets förvaltningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Skälen för regeringens förlag Tabell 4.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Statskontoret Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – En gemensam introduktionsutbildning inom Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. För att Statskontoret ska kunna tillhandahålla en elektronisk introduktionsutbildning för statsanställda bör anslaget ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Statskontoret . beräknas anslaget till respektive 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 4.5 Anslagsutveckling 1:2 Kammarkollegiet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 112 324 tkr prisnivå. 3Motsvarar 111 346 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltnings- utgifter för vissa nämnder. Anslaget får även användas för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt utbetalning av vissa mindre skadeståndsersättningar. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Kammarkollegiet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Uppskjuten reform - tolkutredningen – Finansiering av tillskott för Kammarkollegiets – Medel till Kammarkollegiet med anledning av ny Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Efter förslag i budgetpropositionen fördes anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner upp på statens budget inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Anslaget får användas för att hjälpa vissa kommuner och regioner att vidta åtgärder för att uppnå en ekonomi i balans och god ekonomisk hus- hållning (prop. 2020/21:1 utg.omr. 25, bet. 2020/21:FiU3, rskr. 2020/21:151). Medlen fördelas genom Delegationen för ekonomi i balans, som är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet. För att finansiera delegationens arbete ökas anslaget med 2022–2024. Finansiering sker genom att anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 För att finansiera myndighetens handläggning av ärenden som rör statlig ersättning för personskada orsakad av vaccin mot covid-19 ökas anslaget med 2022. Anslaget beräknas ökas med samma belopp . Finansiering sker genom att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälso- vård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp 2022–2024. För att finansiera myndighetens arbete med den nya offentliga omställningsorganisa- tionen ökas anslaget med 2022. beräknas anslaget ökas med och med (se utg.omr. 14 av- snitt 4.5). Regeringen förslår att anvisas under anslaget 1:2 Kammarkollegiet . beräknas anslaget till respektive . Kredit avseende nya myndigheter Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet bör tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning tillfälligt finansieras med en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter, inklusive ränta, regleras genom betalning av krediten. har krediten inte utnyttjats. För vilka nya myndigheter som krediten behöver utnyttjas , och i vilken utsträckning, är svårt att bedöma. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. Kredit avseende det statliga försäkringssystemet Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst Skälen för regeringens förslag: Det behövs en kredit för att finansiera enstaka stora skador eller anhopningar av skador som hanteras inom det statliga försäkrings- systemet. En utnyttjad kredit ska återbetalas inom ramen för systemet. Om den sammanlagda försäkringsersättningen som Kammarkollegiet ska betala för en enskild skadehändelse överstiger , ska dock regeringen besluta om hur det överstigande beloppet ska finansieras utanför det statliga försäkringssystemet. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.7 Offentligrättslig verksamhet Resultat (intäkt – inkomsttitel (som inte Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten avser auktorisation av tolkar m.m. och stiftelserätt. Intäkterna disponeras inte av Kammarkollegiet. Resultat (intäkt - Kammarkollegiets verksamhet finansieras till största delen av avgifter från uppdrags- verksamheten. Tabell 4.9 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för sådana uppgifter som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation, samt för regeringens behov av underlag och biträde inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter avseende vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Skälen för regeringens förslag Anslaget minskas med 2022 och 2023 för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 1:1 Statskontoret, i syfte att möjliggöra för Statskontoret att till- handahålla en elektronisk introduktionsutbildning för statsanställda. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 4.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – En gemensam introduktionsutbildning inom Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.11 Anslagsutveckling 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statliga tjänstepensionsförmåner, avgångs- förmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar samt liknande förmåner som följer av anställningar med statliga villkor. Därtill får anslaget användas för utgifter för räntor avseende sådana förmåner. Vidare får anslaget användas för utgifter för löneskatt enligt lagen (1990:659) om sär- skild löneskatt på vissa förvärvsinkomster respektive enligt lagen (1991:687) om sär- skild löneskatt på pensionskostnader samt för premieskatt enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring m.m. Anslaget får även användas för löne- avgifter enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får dessutom användas för förvaltningsutgifter vid Statens tjänstepensions- verk för biträde vid handläggningen av pensionsärenden avseende lärare m.fl. som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.12 Uppdragsverksamhet SPV Resultat (intäkt - För området Statlig pensionsverksamhet m.m. disponerar SPV för administrations- kostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i myndighetens regleringsbrev. uppgår detta belopp till . Därutöver fastställer regeringen de administrationsavgifter som de myndig- heterna m.fl. som skuldför sina pensionsåtaganden ska betala till SPV. uppgick dessa avgifter till sammanlagt ca . Resterande intäkter avser främst området Pensionsverksamhet på uppdrag. uppgick intäkterna för det området till ca . Skälen för regeringens förslag Tabell 4.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. En stor del av de utbetalningar som belastar anslaget är hänförliga till redan beviljade förmåner. I posten Makroekonomisk utveckling i tabell 4.13 ingår bl.a. effekten av att vissa förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets föränd- ring.