prop · H903153 · 2022-03-17 00:00:00 — Allmän domstol får pröva ett mål som har inletts före ikraftträdandet trots 4 kap. 25 § första stycket, 6 kap. 25 § och 8 kap. 8 §. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. 2021/22:153 Bilaga 8 Följande remissinstanser har lämnat remissvar över promemorian Elmarknadslag (Ds 2017:44): , tekniska högskola, , (tidigare Datainspektionen), , , Energiföretagen , , , Fastighetsägarna , Försvarsmakten, Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i Lin- , , (), HSB , , Kammarrätten i , Kommers- kollegium, , , Kungl. skolan, , Lantmäteriet, , , , , i , i län, i län, i , i län, Mark- och miljödomstolen vid , Mark- och miljö- överdomstolen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Natur- vårdsverket, Oberoende elhandlare, kommun, Post- och tele- styrelsen, , , , Sala kommun, , Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS), , , Svensk Solenergi, nytta Bostadsföretag (tidigare ), Sveriges Energiföreningars Riks- organisation (SERO), Kommuner och Regioner (tidigare SKL), , Teknikföretagen, , , universitet () och . Yttranden har också inkommit från Elinorr, Elöverkänsligas Riks- förbund, , , , Solel- Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: kommun, kommun, kommun, Bodens kommun, kommun, , Bransch- föreningen , Energigas , Energikontoren , Företagarna, , , kommun, Konsumenternas Energimarknadsbyrå, Konsumentvägledarnas Förening, , LRF Skogsägarna, i Krono- bergs län, i , Malung-Sälens kommun, , kommun, , , kommun, Region , kommun, , kommun, Staffans- torps kommun, , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , , Svensk Vindenergi, Svenska , Svenskt näringsliv, Konsumenter, , kommun, Villaägarnas , kommun och kommun. Sammanfattning av betänkande Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30) Elnätet är en grundläggande infrastruktur i vårt samhälle. Ett robust elnät är även en viktig beståndsdel för krisberedskap och total- försvarets behov. Det är därför avgörande att reglerna som styr elnätet är väl i takt med samhällsutvecklingen. Med en ökad produktion av väder- beroende el och en ökad småskalig elproduktion är det viktigt med ett regelverk som tillåter och möjliggör en effektiv anpassning till nya förut- sättningar. En ökad elektrifiering av samhället, bland annat inom transportsektor och industri, kommer att påverka elnätet och ställa nya krav på det. En möjlig utveckling är också att vissa verksamheter, bostäder eller mindre områden vill ha ett eget elnät för att fördela och styra använd- ning och produktion av el internt. Den europeiska lagstiftning som kontinuerligt arbetas fram inom EU, bland annat i syfte att uppnå en gemensam elmarknad, ställer även den nya krav på den svenska lag- stiftningen. Privatpersoner och företag har rätt att förutsätta att villkor skapas för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat, vilket också varit målet för svensk energipolitik . Ett framtida elnät måste klara de utmaningar som förutses, med stora variationer i såväl effekt- behov som effekttillförsel, på ett kostnadseffektivt sätt. Det kan ifrågasättas om rådande regelverk gällande tillstånd för att få bygga och använda elnät – nätkoncessioner – ger elnätets aktörer rätt förut- sättningar för att möta de krav som ställs på dagens och framtidens energisystem. Kraven på flexibilitet och effektivitet ökar för anslutning av elproduktion från förnybara källor, men också för anslutning av nya el- intensiva verksamheter. Energiöverenskommelsen, som slöts mellan fem riksdagspartier (S, M, MP, C och KD) , innefattar ett mål om att ska ha en helt och hållet förnybar elproduktion. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnads- effektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett hållbart samhälle. Energiöverenskommelsen följdes av regeringens proposition om energi- politikens inriktning (prop. 2017/18:228). Av propositionen framgår bland annat att överföringskapaciteten i elnätet ska öka, att ska arbeta för att sammanlänkningen inom EU ska öka och att regelverken kring el- nätet kontinuerligt ska utvecklas. 2021/22:153 Bilaga 10 Vårt uppdrag har enligt direktivet (dir. 2018:6) varit att se över regelverket för nätkoncessioner så att det inte skapar osäkerhet eller sätter upp onödiga 2021/22:153 Bilaga 10 hinder för energiaktörer, som övriga samhällsintressen ska skyddas. Ambitionen är att skapa ett modernt, tydligt och ändamålsenligt regelverk. •lämna författningsförslag som moderniserar, förenklar och förbättrar elnätsregelverket, •beakta elnätets betydelse som grundläggande infrastruktur, och •se till att förslag samverkar med andra förslag som lagts och läggs. Därigenom bidrar utredningen till att möjliggöra omställningen till förny- bar elproduktion. Uppdraget är fokuserat kring fyra teman: koncessions- plikt och undantag från koncessionsplikt, en mer miljöbalkslik prövning och rättskraft, samredovisning av elnät och en studie av om nätnivåerna bör ändras. En konsekvensanalys har tagits fram för de författningsförslag som utredningen presenterar. Utredningens förslag och bedömningar Vi lämnar utifrån vårt uppdrag följande förslag och gör följande be- dömningar. Koncessionsplikten och regleringen av elnät (kapitel 4) Det legala monopol som följer av nätkoncessioner möjliggör att nät- företagen kan realisera de skalfördelar som finns i verksamheten. Koncessionsplikten innebär även en möjlighet att pröva nätföretagets lämplighet att bedriva nätverksamhet. för starkströmsledningar bör därför behållas, likaså indelningen i nät- koncessioner för område och linje. Alla elledningar behöver inte tillstånd, men regelverket om undantag från koncessionsplikt måste kunna utvecklas och förtydligas allteftersom bör därför få ett bemyndigande att i föreskrifter fastställa undantag från kravet på nätkoncession. dömer att dagens undantag behöver förändras bland annat genom ett utökat undantag för produktionsnät, ett nytt undantag för överföring av förnybar elproduktion m.m., ett utökat och förenklat undantag för fordons eller en trafikleds elbehov samt ett nytt undantag för överföring av lokalkraft mellan närliggande produktions- och överföringsanläggningar. generella undantagen från koncessionsplikt bör kompletteras med en möjlighet för nätmyndigheten att, om särskilda skäl finns, kunna ge dispens från koncessionsplikten. bör möjligheten att få ett bindande besked om koncessionsplikt tas bort. Skyldigheter för nätföretag och övrig reglering enligt ellagen (1997:857) bör följa av att företaget bedriver nätverksamhet, det vill säga överför el för annans räkning med stöd av nätkoncession. Det finns fall där miljö- prövning och ett skydd mot samhällsonyttiga infrastrukturer motiverar en koncessionsprövning även om ingen överföring sker för annans räkning. Detta gäller ledningar till en större industrianläggning eller från en produktionsanläggning som ägs av industrin respektive producenten. Enligt gällande regelverk omfattas även sådana ledningar av all reglering Denna ordning är både besvärlig och kostsam för de berörda företagen utan att någon nytta tillförs. Reglerna innebär även en ökad administration för nätmyndigheten. saknar externa kunder bör därför undantas från regleringen. bör nätmyndigheten få bemyndigande att i föreskrift reglera om och i vilken utsträckning ledningar som används utan stöd av nät- koncession ska omfattas av regleringen. Ett syfte med regleringen är att externa kunder på vissa icke koncessionerade nät ska ha möjlighet att byta elhandlare. förutsätter att mätning sker. Det bör därför tydliggöras att en inmatnings- punkt, lika väl som en uttagspunkt, kan vara belägen på ett icke Om mätning av flödet i en nätabonnemangspunkt delvis avser ett flöde som redan har blivit mätt i en intern uttagspunkt eller inmatningspunkt ska det flöde som mäts i den interna uttagspunkten eller inmatningspunkten kunna avräknas från flödet i nätabonnemangspunkten. Ett strängare krav på avbrottstid på uttagspunktsnivå än vad som följer av ellagen kan leda till att nya ledningar måste byggas, med kostnader och tidsåtgång till följd, utan att ledningen är efterfrågad av vare sig nät- företaget eller dess kunder. Vår bedömning är att sådana krav inte bör finnas i föreskrifter. För att minska administrationen och ledtiderna föreslår vi ett antal administrativa förändringar, så att det blir enklare att ändra, justera och ompröva hela eller delar av en befintlig nätkoncession för linje. Koncessionshavaren ska kunna ansöka om ändring eller justering av en befintlig nätkoncession för linje. Detta ska kunna göras även om det inte har gått nätkoncessionen meddelades. med egen koncession, men som inte utgör en egen funktionell teknisk anläggning, ska kunna omprövas tillsammans med den övriga anläggning- en även om det inte har gått nätkoncessionen för den kortare De bör också bli enklare att dela, sammanlägga och delvis överlåta nätkoncessioner. En nätkoncession ska kunna återkallas helt eller delvis om nätkoncessionen inte längre behövs för en ledning eller Prövningsordningen för elledningar (kapitel 5) Nuvarande ordning med prövning av miljöpåverkan och allmän lämplig- het hos nätmyndigheten bör kvarstå. En eventuell framtida övergång till miljötillstånd bör vara samordnad med en översyn av andra liknande till- stånd, till exempel koncessioner enligt lagen (1978:160) om vissa rör- ledningar och naturgaslagen (2005:403), och ta särskilt fokus på frågorna om hur besluten om miljötillstånd och allmän lämplighet förhåller sig till varandra och hur dubbel överklagbarhet kan undvikas. Detta för att få en enhetlig och ändamålsenlig lösning. Vi anser att fler ledningar ska kunna byggas med stöd av nätkoncession för område eller en prövning som motsvarar den för ledningar inom nät- koncession för område. Syftet är att på ett effektivt sätt minska behovet av tidskrävande processer för ledningar som behövs för kapacitets- förstärkning, nyanslutningar av nya elanvändare och elproducenter och åt- 2021/22:153 Bilaga 10 gärder för att minska risken för elavbrott med en nivå på miljöhänsyn som redan är accepterad på flera håll i landet. Med denna ordning ska ledningar på samma spänningsnivå i ökad utsträckning prövas på ett likartat sätt. Vi föreslår därför att utbyggnaden av regionnätet på lägre spänningsnivåer ska kunna ske med stöd av nätkoncession för område. Nätkoncessioner för regionnätsområden ska dock inte omfattas av ett lika starkt legalt monopol som nätkoncessioner för område som avser lokalnät. Kopplingen mellan koncessionsform och hur en ledning ska redovisas bör ändras på så sätt att ledningar som omfattas av nätkoncession för lokalnätsområde ska redo- visas som regionnät om ledningarna har regionnätsfunktion. En inne- havare av nätkoncession för ett lokalnätsområde ska få tillåta andra nät- företag att bygga ledningar inom det område och den spänningsnivå som gäller för området. Frågorna om marktillträde och ledningsrätt har stor betydelse för den totala projekttiden. Om någon avser att bygga en ledning med stöd av nät- koncession ska få besluta om rätt för att få tillträde till en fastighet för detaljprojektering och den markundersökning (undersökningstillstånd) som krävs för att kunna precisera lednings- sträckningen eller undersöka vilken påverkan verksamheten får på miljön. Förslaget är oberoende av om ledningen ska byggas med stöd av nät- koncession för linje eller område. Ellagen bör förtydligas så att arbeten och undersökningar, som enbart sker i syfte att definiera var och hur en ledning ska byggas och vilken påverkan det får på miljön, inte ska anses ingå i byggandet av ledningen. En ökad möjlighet till delvis parallella processer hos nätmyndigheten och lantmäterimyndigheten skulle kunna förkorta den totala tiden för att få nödvändig markåtkomst för att få bygga en ledning. Det finns en möjlighet för nätmyndigheten att medge att ledningsrätts- förrättningen får inledas även om nätkoncessionen ännu inte har meddelats. För att öka tillämpningen av den bestämmelsen bör nät- myndighetens medgivande kunna begränsas till att endast avsevissa delar av förrättningen. Den som vill bedriva vattenverksamhet ska ha rådighet om vatten- verksamheten behövs för elektrisk starkströmsledning för vilken nät- koncession för linje fordras. Genom kopplingen till nätkoncession bidrar förslaget till att i en ökad utsträckning samla miljöprövningen. Vi lämnar även förslag för, att inom gällande regelverk, förkorta och samordna projektprocessen. bör ges i uppdrag att arbeta för en bättre samordning av projektprocessen. Vi vill i sammanhanget även lyfta nyttan av att berörda aktörer – elnätsbranschen, nätmyndigheten, läns- styrelsen och Lantmäteriet – upprätthåller och utvecklar den ömsesidiga dialogen om projektprocessen. Detta för att åstadkomma ökad likformig- het över landet och mellan nätföretag samt för att myndigheternas hantering ska vara samordnade, till exempel hur beslut utformas. För att den resurskrävande projektprocessen inte ska vara förgäves bör kravet på särskilda skäl för att få en förlängd tid för att färdigställa en ledning tas bort vid första förlängningstillfället. Koncessionsprövningens omfattning och rättsliga status (kapitel 6) Investeringar i större elledningar är kostsamma och innebär också ett in- grepp i mark och miljö. Det är därför viktigt att de ledningar som byggs fyller ett tydligt behov. Vår bedömning är att prövningen av en lednings allmänna lämplighet ska ske på ett tydligt underlag och i enlighet med tydliga och transparenta principer. Även om hela miljöprövningen inte sker inom ramen för koncessionsprövningen, uppfyller nätkoncessioner för linje syftet att prövas utifrån miljöhänsyn. Några ändringar behövs inte heller avseende prövningen av koncessionsområdets lämplighet. För att bibehålla den faktiska kontrollen över elnätet inom landets gränser bör det införas ett funktionskrav på att driften av en ledning eller ett ledningsnät ska ske från . Vi ska enligt direktivet beakta elnätets betydelse som grundläggande infrastruktur. Detta i kombination med den praxis som utvecklats motiverar en översyn av regelverket avseende koncessionsbesluts rätts- kraft gentemot . Vi föreslår att ledningar, som med stöd av nätkoncession för linje används med en spänning om minst , inte med stöd av ska få förbjudas avseende den funktion, i den sträckning eller i det huvudsakliga utförande som anges i koncessions- beslutet. För att anpassa regelverket i ellagen till det som gäller enligt föreslår vi att rätten för miljöorganisationer att överklaga koncessionsbeslut ska utökas. Vi har tittat på förhållande mellan ellagen och (2010:900). Vår bedömning är att någon ändring inte behöver göras i för att undvika intressekonflikter mellan befintliga kraft- ledningar och nybyggnation. I stället bör på lämpligt sätt för- tydliga hur regelverket ska tillämpas korrekt. ska kunna besluta om verkställighet av ett beslut om nätkoncession om det är fråga om en ledning av mindre omfattning med begränsad påverkan på motstående intressen. 2021/22:153 Bilaga 10 Reglerna för samredovisning (kapitel 7) Kravet på geografisk närhet för samredovisning av lokalnätsområden bör tas bort. Vår bedömning är att förslaget kan genomföras utan att marknad- ens effektivitet försämras väsentligt. Däremot bör kravet på icke olämplig enhet kvarstå och samlad redovisning ska bara kunna genomföras inom nätföretagets lokalnät och inte mellan områden förlokalnät respektive regionnät. Detta eftersom den utjämning i tariffens nivå som blir följden innebär ett alltför stort avsteg från effektivt utformade nättariffer för över- föring av el. Studie av om nätnivåerna bör ändras (kapitel 8) Den nuvarande spänningsgränsen för transmissionsnätet bör behållas tills Vi ser inte att en sänkt spänningsgräns för transmissionsledningar skulle innebära några uppenbara praktiska, regulatoriska och resurs- mässiga fördelar i förhållande till dagens ordning. 2021/22:153 Bilaga 10 Flera av utredningens förslag kan även komma att beröra de förslag som Ei kommer att lämna inom ramen för sitt uppdrag att ta fram författnings- förslag för genomförande av reviderad EU-lagstiftning inom elområdet, bland annat ett nytt elmarknadsdirektiv. Författningsförslagen är därför skrivna med för ikraftträdandet. Vi föreslår övergångs- bestämmelser för de nya reglerna om samlad redovisning och undantag från koncessionsplikt. Vi har som övergripande princip vid utvärderingen av befintligt regelverk utgått från att lika situationer ska hanteras lika. Vi bedömer att utbyggnad av regionnät på lägre spänningsnivåer i ökad utsträckning skulle kunna ske med stöd av nätkoncession för område, vilket leder till betydligt kortare processtid. Det kan också frigöra resurser för de projekt som har störst påverkan och störst betydelse. Ledtiderna för att få bygga elledningar ska kortas genom en bättre samordnad tillståndsprocess med ökad koordiner- ing mellan tillståndsgivande myndigheter, tidigare marktillträde för detalj- projektering och undanröjande av processuella hinder. Det åtgärdspaket som vi föreslår kommer sammantaget att effektivisera och modernisera tillståndsprocessen för elnät. Förslagen kommer även att leda till en mer kostnadseffektiv energi- omställning genom att underlätta anslutning och delning av elproduktions- anläggningar, underlätta elektrifieringen av transportsektorn och ta bort administrativa hinder för att uppgradera och modifiera delar av en befintlig starkströmsledning. Betänkandets lagförslag i relevanta delar Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) dels att 2 kap. 12 § och 5 kap. 36 § ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 4 §, 2 kap. 1–2, 4–4 a, 7, 9, 15 b, 16–16 a och 18–19 §§, 3 kap. 1, 3–3 a, 6–7, 8 och 9 §§, 4 kap. 3 och 5 §§, 5 kap. 33 § och 13 kap. 5 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tretton nya paragrafer, 1 kap. 4 b, 2 kap. 5 a–b, 7 a, 15 l–p, 18 a, 27 och 28 §§ och 3 kap. 3 b §, och närmast före 2 kap. 15 l, 15 o och 27 §§ nya rubriker av följande lydelse. 2021/22:153 Bilaga 11 Med nätverksamhet avses att med stöd av nätkoncession ställa elek- ledningar till förfogande för över- triska starkströmsledningar till för- föring av el. fogande för överföring av el. också projektering, byggande och nätverksamhet hör också projekte- underhåll av ledningar, ring, byggande och underhåll av och transformatorstationer, anslut- ledningar, ställverk och transfor- matorstationer, anslutning av elek- mätning och beräkning av överförd triska anläggningar, mätning och effekt och energi samt annan beräkning av överförd effekt och verksamhet som behövs för att energi samt annan verksamhet som överföra el på det elektriska nätet. behövs för att överföra el på det koncessionerade elektriska nätet. En koncessionshavare som en- dast överför el för egen räkning till uttagspunkter eller från inmat- ningspunkter som är belägna på koncessionshavarens ledning anses inte bedriva nätverksamhet. Med anslutning av elektriska anläggningar avses också återinkoppling av en befintlig anläggning och höjning av avtalad effekt i inmatnings- eller uttagspunkt. avses den som bedriver nätverksamhet. 2021/22:153 Bilaga 11 Ett företag som bedriver nät- Ett nätföretag ansvarar för drift verksamhet ansvarar för drift och och underhåll och, vid behov, ut- underhåll och, vid behov, ut- byggnad av sitt ledningsnät och, i byggnad av sitt ledningsnät och, i tillämpliga fall, dess anslutning till tillämpliga fall, dess anslutning till svarar också för att dess lednings- också för att dess ledningsnät är nät är säkert, tillförlitligt och säkert, tillförlitligt och effektivt och effektivt och för att det på lång sikt för att det på lång sikt kan uppfylla kan uppfylla rimliga krav på över- rimliga krav på överföring av el. föring av el. Ett nätföretag ska säkerställa att driften av dess ledningsnät sker som grundas på nätkoncession för som grundas på nätkoncession för område ska avse varje område för besluta att en nätkoncessions- ska dock besluta att en nätkon- ska redovisas samlat, om inte ska redovisas samlat, om inte områdena sammantagna utgör en för nätverksamhet olämplig enhet. för nätverksamhet olämplig enhet. Beslut i frågan om områden som Beslut i frågan om områden som avses i första stycket ska omfattas avses i första stycket ska omfattas av samlad redovisning ska fattas av samlad redovisning ska fattas när det finns ett lagakraftvunnet när det finns ett lagakraftvunnet beslut om meddelande av en nät- beslut om meddelande av en 2 kap. 1 §, om nätkoncession enligt 2 kap. 1 § om ändring av gränserna för en nät- tillstånd till överlåtelse helt eller koncession för område enligt 2 kap. delvis av en nätkoncession enligt 12 §, om tillstånd till överlåtelse av 2 kap. 16 § eller om återkallelse av en nätkoncession enligt 2 kap. 16 § en nätkoncession enligt 2 kap. 18 §. eller om återkallelse av en nät- Ett sådant beslut får också fattas när koncession enligt 2 kap. 18 §. sådant beslut får också fattas när i övrigt ändrade förhållanden för- I ett beslut om samlad redovisning eller ändring av sådana beslut ska det anges när den samlade redovisningen ska påbörjas eller upphöra. Nätkoncession för område ska redovisas skilt från nätkoncession område ska redovisas skilt från nätkoncession för linje. för område ska dock även innefatta för lokalnätsområde ska dock även nätkoncession för linje, om nät- koncessionen för linje avser en om nätkoncessionen för linje avser ledning som organisatoriskt, tek- en ledning som organisatoriskt, tek- niskt och funktionellt ingår i ett nät niskt och funktionellt ingår i ett nät som innehas med stöd av nät- som innehas med stöd av nät- koncession för område och helt eller delvis är belägen inom och helt eller delvis är belägen sioner för linje i regionnäts- verksamheten ska även innefatta ledningar som omfattas av nätkon- ledningarna sammantaget utgör en En nätkoncession för regionnäts- område ska redovisas tillsammans med nätkoncessionshavarens nät- koncessioner för linje. En ledning som en nätkon- cessionshavare använder med stöd av ett medgivande enligt 2 kap. 7 a § ska utifrån sin funktion redovisas tillsammans med nät- koncessionshavarens nätkonces- sioner för lokalnätsområde eller nätkoncessioner för linje i region- Nätföretaget ska från med- givandet meddela nätmyndigheten hur ledningen ska redovisas. 2021/22:153 Bilaga 11 Den som har nätkoncession för linje är, om det inte finns särskilda skäl, skyldig att på skäliga villkor ansluta en elektrisk anläggning till ledningen. Tvister om koncessionshavarens skyldigheter enligt första stycket prövas av nätmyndigheten. Beslut i ett sådant ärende skall fattas från det att ansökan kommit in till nätmyndigheten. Om myndigheten behöver ytterligare tid för att avgöra ärendet får nätmyndigheten förlänga tiden med Ett nätföretag som har nät- koncession för linje är, om det inte finns särskilda skäl, skyldig att på skäliga villkor ansluta en elektrisk anläggning till ledningen. Tvister om koncessionshavarens skyldigheter enligt första stycket prövas av nätmyndigheten. Beslut i ett sådant ärende ska fattas från det att ansökan kommit in till nätmyndigheten. Om myndigheten behöver ytterligare tid för att avgöra ärendet får nät- myndigheten förlänga tiden med 2021/22:153 Bilaga 11 tvåmånader eller, om sökanden eller, om sökanden medger det, med den ytterligare tid medger det, med den ytterligare tid som kan behövas för att ärendet som kan behövas för att ärendet ska skall kunna avgöras. beslut enligt andra stycket gäller .