prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — har i två ändringsbudgetar beslutat om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för 19–23- åringar. Dessa nedsättningar har dock inte minskat intäkterna lika mycket som den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter som beslutade om under 20201. Under inkomsthuvudgruppen Skatt på kapital redovisas företagsvinster, skatt på hushållens kapitalinkomster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. Tabell 2.12 Skatt på kapital Skatt på kapital, hushåll -1,3 -4,1 -5,5 1Nedsättningen för arbetsgivaravgifter gällde t.o.m. . Nedsättningen för egenavgifter gällde under . -7,5 Högre intäkter från skatt på kapital 2021 Intäkterna från skatt på företagsvinster och hushållens kapitalinkomster bedöms ha ökat kraftigt , både jämfört med beräkningen till statens budget och jämfört med då intäkterna minskade i spåren av covid-19. Intäkterna från skatt på kapital beräknas ha uppgått till 2021. Det är (37,) högre än i statens budget . Skatt på hushållens kapitalinkomster blev (79,) högre än i den beslutade budgeten. Det beror på att värdepapper, bostadspriser och utdelningar ökade mer än beräknat och därmed även skatteintäkterna från aktie- och bostadsförsäljningar samt utdelningsinkomster. Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas ha uppgått till 2021, vilket är (30,) högre än beräkningen i budgeten. Det beror på att efterfrågan i och omvärlden ökade mer än vad som antogs i beräkningen till statens budget. Jämfört med 2020 blev intäkterna från skatt på kapital (25,) högre. Till följd av den kraftiga uppgången på värdepappersmarknaden och i bostadspriser ökade intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster med (65,). Även kraftigt ökade utdelningsinkomster har bidragit till intäktsökningen. Det beror främst på att många bolag valde att ställa in eller skjuta upp aviserade utdelningar för . Antingen för att vara berättigade till stöd för korttidsarbete som införde för att mildra effekterna av pandemin eller för att säkerställa likviditeten inför en befarad konjunkturnedgång i spåren av pandemin. Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas ha ökat med . Intäkten bedöms dock ha blivit ca lägre med anledning av de regeländringar beslutade om . Som en del av nya skatteregler för företagssektorn som började införas har även bolagsskatten sänkts, från 2021, vilket minskat intäkten ytterligare med . Skatt på konsumtion och insatsvaror Under inkomsthuvudgruppen Skatt på konsumtion och insatsvaror redovisas mervärdesskatt och skatt på alkohol och tobak, skatt på energi och miljö samt skatt på vägtrafik och vissa andra skatter och avgifter. Tabell 2.13 Skatt på konsumtion och insatsvaror -6,3 Skatt på alkohol och tobak -0,1 -2,5 Övriga skatter på energi och miljö -3,7 -1,5 -1,2 -1,9 Skatt på konsumtion och insatsvaror -10,7 Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgick till , vilket är (7,) högre än beräkningen till statens budget. Jämfört med ökade skatten på konsumtion och insatsvaror med (8,). Intäkterna från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på storleken på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdesskatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna också är starkt kopplade till prisökningar i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av investeringar och förbrukning i privat och offentlig sektor. Hushållens konsumtion högre än väntat 2021 Intäkterna av mervärdesskatt uppgick till , vilket är (9,) högre än beräknat i den beslutade budgeten. Det beror på att ekonomin återhämtat sig i en högre takt, varför intäkterna från både hushållens konsumtion och offentlig konsumtion blev betydligt högre än väntat. Hushållens konsumtion ökade , vilket är högre än den beräkning som låg till grund för statens budget . Jämfört med 2020 blev intäkterna från mervärdesskatt (9,) högre. Intäkterna från mervärdeskatt på hushållens konsumtion ökade med och intäkterna från den offentliga konsumtionen ökade med . Intäkterna från mervärdeskatt på bostadsinvesteringar ökade med . Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbrukningen av vissa varor. Detta gäller t.ex. konsumtion av bensin, diesel, alkohol och tobak som ger negativa effekter på miljö och hälsa. Punktbeskattning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatterna är i allmänhet fixerade till ett visst belopp per enhet av varan eller proportionell mot det innehåll i varan som är skadligt. Skatt på alkohol och tobak Intäkterna från skatt på alkohol och tobak uppgick till , vilket är (2,) högre än beräknat i budgeten och (1,) högre än 2020. Intäkterna från skatt på etylalkohol blev (23,) högre än budget och ökade med (7,) jämfört med . Alkoholförsäljningen via Systembolaget har ökat , främst med anledning av de restriktioner som drabbade restaurangnäringen för att minska spridningen av covid-19. Den trenden höll i sig även . Tabell 2.14 Skatt på alkohol och tobak -0,8 -0,6 Privatinförsel av alkohol och tobak Skatt på vissa nikotinhaltiga produkter Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Intäkterna från skatt på energi och miljö uppgick till och blev därmed (2,) lägre än budgeterat. Jämfört med ökade intäkterna från skatt på energi och miljö med (3,). Ökad förbrukning av oljeprodukter Intäkterna från energi- och koldioxidskatt på oljeprodukter blev högre än budget och högre än 2020. Det beror främst på att förbrukningen av oljeprodukter inom transporter och industri blev högre till följd av uppgången i ekonomi. Det är framförallt industrins användning av kol och gasol i sina tillverkningsprocesser samt transportsektorns användning av biodrivmedel som ökat mer än beräknat. Intäkterna från skatt på elektrisk kraft blev högre än beräknat i statens budget och högre än 2020. Medeltemperaturen påverkar elförbrukningen. var den lägre än 2020, och är den främsta orsaken till skillnaden mellan åren. Intäkterna från flygskatt fortsatt låga Intäkterna från flygskatt blev lägre än beräknat i statens budget och beror på att antalet flygresenärer blev lägre än väntat. Flygresandet har dock ökat , eller drygt 1,4 miljoner resenärer , men från en låg nivå eftersom antalet passagerare sjönk med över 17 miljoner resenärer () . Jämfört med 2020 så är intäkterna från flygskatt i stort sett oförändrade. Intäkterna från handel med elcertifikat uppgick till , vilket är lägre än beräknat. Det beror på att priset på elcertifikat har fallit kraftigt sedan fastställde budgeten . Enligt regelverket för nationalräkenskaperna ska handel med elcertifikat bruttoredovisas i staten, eftersom det är staten som fastställer förutsättningarna för systemet. Det innebär att handeln med elcertifikat både redovisas som skatteintäkt och utbetald subvention i staten, trots att staten inte är inblandad i de monetära transaktionerna (se även 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet). Tabell 2.15 Skatt på energi och miljö -0,1 varav skatt på elektrisk kraft -1,5 -0,1 -2,5 -0,1 -0,1 -2,1 -0,3 Övriga skatter på energi och miljö -3,7 -1,5 varav särskild skatt mot försurning varav skatt på bekämpningsmedel varav skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer varav avgifter till Kemikalieinspektionen varav intäkter från EU:s handel med utsläppsrätter -0,4 -0,1 -0,3 -1,3 -1,2 varav skatt på avfallsförbränning -0,1 -0,1 varav skatt på plastbärkassar -0,1 -1,4 -2,0 Skatt på energi och miljö -1,7 -4,1 I gruppen Skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt, vägavgifter, trängselskatt och skatt på trafikförsäkringspremier. Intäkterna av skatt på vägtrafik uppgick till och blev därmed lägre än budgeterat. Intäkterna från fordonsskatt blev lägre än beräknat. Jämfört med ökade intäkterna av skatt på vägtrafik med (4,). Övriga skatter består av inlevererade överskott från och samt skatt på spel, lotteri, annonser och reklam m.m. Totalt beräknas dessa skatter uppgå till , vilket är högre än beräkningen till statens budget. Inlevererat överskott från avseende väntas uppgå till , vilket är högre än beräknat. Jämfört med 2020 är intäkterna från övriga skatter lägre 2021. Skatt på import består av tullmedel, jordbrukstullar och sockeravgifter. Tillsammans uppgick intäkterna till , vilket är högre än beräknat i den beslutade budgeten och beror på att ekonomin återhämtat sig snabbare än beräknat. Jämfört med ökade intäkterna från skatt på import med (18,) 2021. Restförda och övriga skatter I denna inkomsthuvudgrupp redovisas bl.a. restförda skatter (uppbördsförluster), omprövningar, anstånd, skattetillägg, förseningsavgifter och intäkter som förs till fonder. Tabell 2.16 Restförda och övriga skatter -16,1 -10,0 -10,8 -5,3 Övriga skatter, hushåll -0,4 -6,6 Övriga skatter, företag -3,6 -1,5 -3,7 -1,6 Intäkter som förs till fonder -3,2 Avgifter till public service Restförda och övriga skatter -4,9 -20,6 -8,4 Restförda och övriga skatter uppgick till -4,, vilket är lägre än budgeterat. Utfallet för restförda skatter blev lägre än budgeterat. Skillnaden förklaras bl.a. av mervärdesskattebedrägerier. har i dessa fall påfört fuskande företag mervärdesskatt men restfört motsvarande belopp. Skillnaden mellan budget och utfall för övriga skatter förklaras, både för hushåll och företag, av att omprövningar avseende äldre år minskat skatterna. Eftersom räntan på uppskovsbelopp slopats har många skattskyldiga begärt omprövning av tidigare redovisad kapitalvinst och begärt uppskov med skatten. Jämfört med 2020 bedöms intäkterna minska med 2021. Avgående poster och periodiseringar I inkomsthuvudgruppen 1700 Avgående poster, skatter till EU görs avdrag för skatter till EU. Dessa läggs sedan till i inkomsttitelgruppen 7110 EU-skatter. I inkomsthuvudgruppen 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer görs avdrag för kommunala inkomstskatter och avgifter till AP-fonder. I inkomsthuvudgruppen 1900 Periodiseringar redovisas uppbördsförskjutningar, betalningsförskjutningar och anstånd, så att summan av skatterna blir kassamässig. Tabell 2.17 Avgående poster och periodiseringar Avgående poster, skatter till EU -7,3 -6,2 -0,7 Avgående poster, skatter till andra sektorer -31,6 -824,9 -785,4 -22,0 -284,4 -269,1 -9,6 -44,4 -27,5 -58,2 -11,1 -23,0 -16,3 -17,1 -12,1 -0,5 -29,7 -36,5 -29,7 Avgående poster och periodiseringar -59,9 -46,3 Avgående poster, skatter till andra sektorer Totalt uppgick avgående poster, skatter till andra sektorer till 1 . Det är högre än beräkningen till statens budget och högre avräkning än föregående år. Eftersom kommunsektorns och ålderspensionssystemets intäkter i huvudsak består av skatt på arbete (inkomstskatt, ålderspensionsavgifter och allmän pensionsavgift) beror avvikelsen mot budget främst på att lönesumman blev högre än beräknat i statens budget . Skillnaden mot 2020 förklaras av den starka utvecklingen av lönesumman, . Periodiseringarna beräknas uppgå till . I statens budget beräknades periodiseringarna uppgå till . Skillnaden är alltså -27,. Anstånd (som upphört) blev lägre. Det beror främst på att en lägre andel av de tillfälliga anstånd med att betala in skatt och som beviljades , har betalats in till skattekonto . Det beror bl.a. på att beslutade om att företag kunde förlänga anståndstiden till maximalt , istället som gällde tidigare. Betalningsförskjutningarna blev högre än beräknat. Betalningsförskjutningar gentemot kommuner och regioner, dvs. skillnaden mellan det som staten har betalat ut i förskott till kommunsektorn och den beräknade slutliga kommunalskatten, blev högre. Orsaken är att lönesumman har ökat mer än vad som antogs vid beräkningarna av de kommunala förskotten . Jämfört med 2020 blev periodiseringarna högre. Anstånden har minskat med jämfört med då , för att mildra de negativa effekterna av covid-19, beslutade om att företag tillfälligt kunde få anstånd med att betala in skatt . Betalningsförskjutningarna blev högre, varav avser kommunala och regionala skatter. Betalningsförskjutningen var negativ, eftersom lönesumman blev lägre till följd av covid-19, än vad som antogs vid beräkningarna av de kommunala förskotten . Behållningarna på skattekonto ökade 2021 Hushåll men framför allt företag gör av olika skäl inbetalningar till skattekontot utöver vad som behövs för att täcka kommande skattedebiteringar s.k. överinsättningar, vilket påverkar statens skatteinkomster positivt. När dessa överinsättningar tas ut från skattekonto påverkas skatteinkomsterna omvänt negativt. bedöms bolagens överinsättning på skattekonto ha ökat med , och har därmed påverkat statens skatteinkomster positivt med samma belopp. Statens skatteintäkter påverkas inte av överinsättningar på skattekonto. Överinsättningarna utgör en del av redovisade överskott på skattekonto, se not 50 Övriga kortfristiga skulder, avsnitt 3. Tabell 2.18 Saldot på skattekontot Påverkan på statens inkomster och Källa: och . Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjligheter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för uppskjuten beskattning för fysiska personer avser pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrätterna tjänas in. Det gäller det egna privata pensionssparandet, men framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dessutom kan företag göra skattemässiga avskrivningar som är större än den beräknade ekonomiska värdeminskningen (överavskrivningar). De fordringar som är kopplade till olika former av uppskjuten beskattning skulle egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Det saknas dock en samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. Ytterligare ett skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år exempelvis finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i förväg i vilken utsträckning som dessa återföringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Dessutom måste skattefordran nuvärdesberäknas, vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Det totala utfallet för övriga inkomster uppgick till -och blev därmed lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Övriga inkomster blev lägre jämfört med föregående år. Tabell 2.19 Övriga inkomster, sammanfattning Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på Inkomster av statens verksamhet Inom inkomsttypen redovisas bl.a. rörelseöverskott från statliga affärsverk och samt överskott av statens fastighetsförvaltning. Dessutom redovisas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter och övriga inkomster av statens verksamhet. Tabell 2.20 Inkomster av statens verksamhet, översikt Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomster av statens aktier Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet Inkomsterna av statens verksamhet uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (16,) lägre. Lägre rörelseöverskott än beräknat i statens budget men högre än föregående år Rörelseöverskotten uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (12,) högre. inleverans av motsvarighet till Inlevererat överskott från övriga inlevererade överskott uppgick till , vilket är högre än föregående år. Det inlevererade överskottet uppgår till av genomsnittliga resultat , före bokslutsdispositioner m.m. , 2016 till 2020, uppgår genomsnittliga resultat till . Resultatet kan variera mycket , vilket kan ha stora effekter på genomsnittet. redovisade ett positivt resultat på . svenska kraftnäts inlevererade överskott uppgick till . av årets resultat för koncernen 2020. () inlevererade överskott uppgick till , vilket är (77,) lägre än 2020. Den stora skillnaden mellan åren beror på att EKN levererade in ett ackumulerat engångsbelopp bestående av ett administrativt överskott på . En ny premiemodell infördes så att varaktiga administrativa över- eller underskott inte skulle uppstå. Överskott av statens fastighetsförvaltning blev högre än beräknat i statens budget Överskotten av statens fastighetsförvaltning uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet högre. har bl.a. sålt den svenska ambassadens f.d. kansli i . Köpeskillingen uppgick till . Kostnadsränta på skattekontot högre än 2020 Ränteinkomster uppgick till . Det är högre än beräknat i statens budget och (13,) högre än föregående år. I Övriga ränteinkomster ingår räntor på skattekonto som uppgick till , vilket är (8,) högre än 2020. Skillnaden jämfört med föregående år beror framför allt på att utfallet för kostnadsränta vid underskott på skattekonto blev högre. Inkomster av statens aktier blev lägre än 2020 Inkomster av statens aktier består av utdelning och andra inkomster från statligt ägda bolag. Utdelningen baseras generellt på bolagens resultat innan. Inkomster av statens aktier uppgick till , vilket är (1,) lägre än föregående år. Det är framför allt utdelningar från som blev lägre. Tabell 2.23 Aktieutdelning m.m. 2021 och 2020 Utdelningen från blev , vilket motsvarar av årets resultat för bolaget. delade ut , vilket är mindre än föregående år. , vilket motsvarar av årets resultat för bolaget. Akademiska hus AB delade ut , vilket är mer än 2020. Offentligrättsliga avgifter blev högre än 2020 Offentligrättsliga avgifter uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (3,) högre. Det högre utfallet beror framför allt på högre inkomster från finansieringsavgift från arbetslöshetskassor som uppgick till , vilket är (7,) högre än 2020. Det beror dels på att medeldagpenningen per dag uppgick till , vilket är högre än medeldagpenningen per dag , dels på att det genomsnittliga medlemsantalet var högre. Inkomsterna från Böter m.m. uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2020 blev utfallet (307,) lägre. Det beror på att betalade () och i sanktionsavgifter för allvarliga brister i bankernas styrning och kontroll när det gällde åtgärder mot penningtvätt i deras respektive verksamhet i . Inkomsterna varierar mellan åren och ett fåtal stora böter påverkar kraftigt jämförelsen. Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (26,) högre. Det förklaras bl.a. av att levererade in mer i återbetalade statsbidrag jämfört med föregående år. Det beror också på att tagit ut mer i anståndsavgifter för de betalningsanstånd som tillkom 2020 med anledning av covid-19. Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. inkomster av försålda byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruvegendom och aktier. Tabell 2.24 Inkomster av försåld egendom Inkomster av försåld egendom Lägre inkomster av försåld egendom jämfört med Inkomster av försåld egendom uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Det beräknade beloppet i statens budget utgör en beräkningsteknisk schablon på . Jämfört med föregående år blev inkomsterna (97,) lägre. Skillnaden beror till största delen på att staten utnyttjade sin köpoption för Fysikhuset KB. Köpoptionen innebar att Fysikhuset KB förvärvades och såldes vidare till Akademiska hus AB. Försäljningen genererade ett överskott på , vilket påverkar jämförelsen mellan åren. Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studielån. Tabell 2.25 Återbetalning av lån Återbetalning av övriga lån Återbetalning av lån blev högre än föregående år Återbetalning av lån uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (38,) högre. Återbetalning av studielån, som avser lån upptagna , blev lägre än beräknat i statens budget och lägre än 2020. Förändringen mellan åren beror främst på att antalet låntagare minskade med 26 168. Återbetalning av övriga lån blev högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (64,) högre. Det beror i huvudsak på att återbetalade ett kapitaltillskott på . Återbetalningen skedde på grund av att Europeiska Kommissionen beslutade att kapitaltillskottet stred mot gällande regler om EU:s inre marknad och därför skulle återbetalas. Återbetalning av övriga lån avser också hemutrustningslån som uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Det beror främst på det minskade antalet asylsökande som fått uppehållstillstånd, vilket också innebär att färre personer ansökt om hemutrustningslån. Antalet lån uppgick till 48 900, vilket är en minskning med 8 000 lån jämfört med . Det beror på att antalet lån som har slutbetalats eller efterskänkts är fler än antalet nya lån som beviljats . Hemutrustningslånet ska börja återbetalas efter utbetalningen. Jämfört med föregående år blev återbetalning av lån för svenska FN-styrkor högre och uppgick till . Inkomsterna avser ersättning för kostnader för svenska bevakningsstyrkor som ställts till FN:s förfogande. Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensionsavgifter. Tabell 2.26 Kalkylmässiga inkomster De statliga pensionsavgifterna ökade Statliga pensionsavgifter uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Avgifterna för statlig tjänstepensionering uppgick till , medan den särskilda löneskatten på pensionskostnader uppgick till . Administrationskostnaderna för det statliga tjänstepensionssystemet blev . Jämfört med föregående år har de statliga pensionsavgifterna ökat med (8,). Det beror främst på att ett större antal för anställda har betalats ut och större positiva retroaktiva . Tabell 2.27 Statliga pensionsavgifter Särskild löneskatt på pensionskostnader Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional utveckling, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Tabell 2.28 Bidrag m.m. från EU Bidrag från EU till fiskenäringen Bidrag från Europeiska regionala Bidrag från Europeiska socialfonden Bidrag till transeuropeiska nätverk Bidrag från Europeiska faciliteten för Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU Inkomsterna uppgick till , vilket är (51,) lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2020 blev inkomsterna (2,) högre. Inga bidrag från RRF påverkar jämförelsen mot budget med 14 miljarder