prop · H903122 · 2022-02-22 00:00:00 — SKR ifrågasätter huruvida den taxa lantmäterimyndigheterna tillämpar ger sådan kostnadstäckning, men den frågan kan inte hanteras inom ramen för detta lagstiftningsärende. Godkännande enligt den nya bestämmelsen kommer att ske såväl av den statliga lantmäterimyndigheten – Lantmäteriet – som av de kommunala lantmäterimyndigheterna. De bedömningar som görs ovan omfattar såväl den statliga som de kommunala lantmäterimyndigheterna. Som Lantmäteriet framhåller kan den nya regeln innebära att antalet mål och ärenden i mark- och miljödomstol eller Mark- och ökar något. Ökningen bör emellertid vara begränsad och kostnaderna för detta bör kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. Förslaget kan inte antas få konsekvenser för integrationen, det kommunala självstyret eller för jämställdheten mellan kvinnor och män. Det strider inte mot de skyldigheter som följer av anslutning till den Europeiska unionen. 8.1Förslaget till lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149) 29 a § I fråga om möjlighet till indrivning av kostnader för registrering av andelstal enligt 24 a § och för godkännande av en överenskommelse enligt 43 § eller en ändring enligt 43 a § ska 2 kap. 7 § fastighetsbildningslagen (1970:988) tillämpas. Paragrafen behandlar möjligheten för lantmäterimyndigheten att driva in kostnader. Paragrafen ändras så att lantmäterimyndigheten även får möjlighet att driva in kostnader för godkännande av en ändring av andelstal enligt den nya 43 a §. Övervägandena finns i avsnitt 4. 30 § I fråga om fullföljd av talan mot ett beslut eller en åtgärd av lant- mäterimyndigheten enligt denna lag ska 15 kap. fastighetsbildningslagen (1970:988) tillämpas. Bestämmelserna om fastighetsbildningsbeslut ska då tillämpas på anläggningsbeslut. Ett anläggningsbeslut eller ett beslut om att ställa in en förrättning som har begärts av en hyresgästorganisation får överklagas av organisationen på samma sätt som av en sakägare. Ett beslut av lantmäterimyndigheten enligt 4 § andra stycket eller 33 a § denna lag får överklagas särskilt på det sätt och inom den tid som anges i 15 kap. 2 § fastighetsbildningslagen. Vid tillämpning av 15 kap. 6 § fastighetsbildningslagen i ett ärende om godkännande enligt 43 eller 43 a § denna lag räknas tiden för överklagan- 2021/22:122 de för lantmäterimyndighetens beslut. Ett beslut om sådant godkännande får överklagas på samma sätt som ett anläggningsbeslut av den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet och av . Bestämmelserna i 15 kap. 6 § tredje stycket fastighetsbildningslagen ska tillämpas på lantmäterimyndighetens beslut om debitering av kostnader för prövning av ärenden om godkännande enligt 43 eller 43 a §. Paragrafen behandlar vissa frågor om överklagande av lantmäterimyndighetens beslut. Övervägandena finns i avsnitt 4. Av paragrafen framgår att 15 kap. fastighetsbildningslagen ska tillämpas vid överklagande av lantmäterimyndighetens beslut enligt 43 a §. Paragrafens fjärde stycke ändras så att det framgår att tiden för överklagande av ett beslut enligt 43 a § ska räknas för lantmäterimyndighetens beslut. Stycket ändras också så att hänvisningen till 15 kap. 6 § tredje stycket fastighetsbildningslagen också omfattar beslut enligt 43 a §. Av 15 kap. 6 § tredje stycket fastighetsbildningslagen framgår att lantmäterimyndighetens beslut om debitering av kostnader får överklagas från den förfallodag som anges i beslutet. Övriga ändringar är språkliga eller redaktionella. Verkan av ändrade förhållanden m.m. 43 a § En samfällighetsförening som förvaltar en gemensamhetsanläggning får genom ett beslut på en föreningsstämma ändra en eller flera fastigheters andelstal för utförande eller drift av anläggningen. För beslut om en sådan ändring krävs minst två tredjedelar av de avgivna rösterna. Ett beslut om en ändring får samma rättsverkan som ett beslut vid en förrättning när ändringen godkänns av lantmäterimyndigheten. ska godkänna ändringen om den inte strider mot denna lag. Kostnaderna för ett ärende om godkännande ska fördelas mellan ägarna av fastigheterna i samfällighetsföreningen efter vad som är skäligt. I övrigt ska 2 kap. 6 § fastighetsbildningslagen (1970:988) tillämpas på kostnaderna. Paragrafen, som är ny, reglerar förutsättningarna för en samfällighetsförening att besluta om ändring av andelstalen i en gemensamhetsanläggning. Bestämmelserna är i allt väsentligt utformade i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 4. Av första stycket framgår att en samfällighetsförening som förvaltar en gemensamhetsanläggning kan besluta om ändring av andelstalen. Andelstalen reglerar delägarfastigheternas ansvar för kostnaderna för utförande och drift av gemensamhetsanläggningen (15 §). Kostnader för utförande avser alla kostnader som är förknippade med att bygga anläggningen, medan kostnader för drift avser alla kostnader för att driva och underhålla anläggningen (se prop. 1973:160 s. 214 och 215). Ett beslut om ändring kan avse en eller flera fastigheters andelstal. Andelstal för utförande och andelstal för drift kan ändras i samma beslut. Beslut om ändring av andelstal fattas på en föreningsstämma. För beslut om ändring krävs minst två tredjedelar av de avgivna rösterna på stämman. I lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter (samfällighetslagen) finns bestämmelser om förfarandet vid en föreningsstämma. framgår att styrelsen ska kalla medlemmarna till föreningsstämma och i kallelsen ange vilka frågor som ska behandlas vid stämman (47 §). Om beslut enligt paragrafen ska tas upp på stämman ska det alltså anges i kallelsen. Vid stämman har alla röstberättigade medlemmar en röst. Röstetalen ska emellertid, vid beslut av detta slag, fördelas efter delägarfastigheternas andelstal om det begärs av en medlem. En medlems röstetal får dock inte överstiga en femtedel av det sammanlagda röstetalet för samtliga närvarande röstberättigade medlemmar (49 § första stycket samfällighetslagen). Att en medlems eller en styrelseledamots andelstal berörs av en ändring av andelstalen innebär inte att jävsbestämmelserna i 36 och 48 §§ samfällighetslagen blir tillämpliga. För att bestämmelserna ska bli tillämpliga krävs att medlemmens eller styrelseledamotens intresse strider mot föreningens. Föreningen som sådan har emellertid inte något intresse i hur andelstalet för en enskild fastighet bestäms. Medlemmar och styrelseledamöter kan alltså normalt ta befattning med och delta i behandlingen av en fråga som berör det egna andelstalet. När föreningen beslutar om ändring av andelstalen ska den besluta om ersättning enligt 37–39 §§ i denna lag. Reglerna om ersättning innebär att en ägare till en fastighet som får ett höjt andelstal ska betala ersättning till de andra delägarna för det tillskott som höjningen innebär. På samma sätt ska ägaren till den fastighet som får ett sänkt andelstal få ersättning för sin förlust. I andra stycket anges att ett beslut om ändrade andelstal får samma rättsverkan som ett beslut vid en förrättning när ändringen godkänns av lantmäterimyndigheten. När lantmäterimyndighetens godkännande fått laga kraft ska alltså de ändrade andelstalen ligga till grund för fördelningen av kostnader för utförande och drift. ska godkänna ändringen om den inte strider mot denna lag. Det ankommer på föreningen att visa att beslutet följer lagens regler och att lägga fram ett underlag som är så fullständigt att lantmäterimyndigheten kan göra sin bedömning. Av utredningen måste i vart fall grunden för de gällande andelstalen framgå, liksom vilken ändring av andelstalen som görs och vad grunden för ändringen är. Det måste också framgå vilken ersättning som bestämts och hur den beräknats. Förvaltningslagen (2017:900) gäller vid handläggningen hos lantmäterimyndigheten. Enligt den lagen har lantmäterimyndigheten en allmän serviceskyldighet och även ett visst ansvar för utredningen (6 § andra stycket och 20 och 23 §§). har emellertid ingen skyldighet att på egen hand utreda om förutsättningarna för godkännande är uppfyllda. Om ett underlag brister i något avseende ska lantmäterimyndigheten i stället försöka få materialet komplett genom att begära att föreningen inkommer med de kompletteringar och de närmare förklaringar som behövs. När myndigheten begär in kompletteringar bör den upplysa om möjliga konsekvenser av att kompletteringen inte kommer in. Om materialet, efter att möjlighet till komplettering getts, är så bristfälligt att ansökan inte kan godkännas bör den i normalfallet kunna avslås. ska pröva om föreningens ändring strider mot anläggningslagen. Att ändringen inte ska strida mot anläggningslagen innebär framför allt att reglerna om bestämmande av andelstal i 15 § ska ha följts eller att avsteg ska ha gjorts enligt 16 § samt att ersättning ska ha beslutats i enlighet med 37–39 §§. Såväl andelstal för utförande som andelstal för drift ska enligt 15 § bestämmas efter vad som är skäligt med hänsyn till vissa närmare angivna omständigheter. Det finns alltså utrym- me för föreningarna att, inom lagens ramar, göra olika bedömningar av hur andelstalen ska bestämmas. Samfällighetsföreningarna kan därmed i viss utsträckning styra över andelstalen. Lantmäterimyndigheterna bör vid sin prövning kunna ta viss ledning av den praxis som utvecklats för bestäm- mande av andelstal vid förrättning. Men det måste också beaktas att sådana ändringar av andelstalen som inte motsvarar vad myndigheten själv hade beslutat vid en förrättning kan vara godtagbara inom ramen för 15 § när förevarande paragraf tillämpas. På samma sätt finns det utrymme att be- stämma ersättningen på olika sätt. Vid bestämmande av ersättningen ska värdet på gemensamhetsanläggningen enligt 39 § fastställas genom en skälighetsbedömning med beaktande av vissa angivna omständigheter. Om skäligheten inte går att bedöma bör ansökan inte godkännas. exempelvis vara fallet om andelstal i föreningen som inte ändras genom föreningens beslut i hög grad är inaktuella. En ändring av andelstalet för en deltagande fastighet innebär en relativ ändring av alla andra andelstal. Det är därför nödvändigt att även beakta konsekvenserna för de fastigheter vars andelstal inte ändras. Konsekvenserna för eventuella tredje män måste godkännande kan vara partiellt, dvs endast avse en del eller vissa delar av föreningens beslut. Stämmans beslut kan angripas genom klandertalan (53 § samfällighets- Om en sådan talan grundas på att beslutet inte tillkommit i behörig ordning eller att det kränker endast medlems eller rättighetshavares rätt, ska talan väckas från beslutet. Annars blir beslutet ändå bör bara godkänna beslutet om det såvitt lantmäterimyndigheten kan bedöma är giltigt och inte kan bli föremål för Det är därför lämpligt att lantmäterimyndigheten avvaktar med att pröva en ändring till dess att klanderfristen löpt ut. invändningar och invändningar som endast berör medlemmar eller rättig- hetshavare behöver lantmäterimyndigheten därmed inte ta ställning till. Om föreningens beslut är ogiltigt kan det klandras utan inskränkning i Beslutet är ogiltigt om det åsidosätter en regel som inte ens alla medlemmar tillsammans kan åsidosätta. följd av någon särskild omständighet skulle ha anledning att anta att be- slutet är ogiltigt ska lantmäterimyndigheten inte godkänna beslutet, även om klanderfristen löpt ut. En sådan situation bör emellertid vara mycket Om en domstol senare kommer fram till att beslutet är giltigt kan lantmäterimyndigheten pröva beslutet på nytt. Att ett klandermål har anhängiggjorts vid domstol hindrar inte att lant- mäterimyndigheten prövar stämmans beslut. besluta att stämmobeslutet tills vidare inte får verkställas (53 § tredje stycket samfällighetslagen). Avsikten är att stämmobeslutet, som det inte får verkställas, inte heller ska godkännas av lantmäterimyn- Om ett stämmobeslut om ändring av andelstalen upphävs av domstol efter klandertalan så gäller det inte längre. redan har fattat beslut om godkännande av ändringen så gäller inte heller Om lantmäterimyndigheten ännu inte har prövat frågan om godkännande ska en sådan prövning inte heller ske. ansökan inte återkallas ska den avvisas. På samma sätt gäller inte ett Prop. 2021/22:122 stämmobeslut om ersättning för ändrade andelstal, eller lantmäterimyn- dighetens godkännande av sådan ersättning, om stämmobeslutet upphävs efter klandertalan. beslut om kostnader för handläggningen vid myndigheten påverkas emellertid inte av att stämmobeslutet senare upphävs. Kostnaden för processen vid lantmäterimyndigheten bärs även i denna situation av delägarna efter vad som är skäligt (se vidare om kostnadsfördelningen i tredje stycket nedan). Om en klandertalan ogillas och stämmobeslutet står sig, ska lantmäterimyndigheten pröva ändringens förenlighet med anläggningslagen om det inte redan gjorts. Om ett ärende om omprövning enligt 35 § i denna lag pågår när en ansökan om godkännande av ett stämmobeslut lämnas in till lantmäterimyndigheten, eller tvärt om, bör ärendena prövas i den ordning som är lämpligast i det enskilda fallet. Om det rör sig om samma andelstal bör det i många fall vara lämpligt att först pröva stämmobeslutet. Om stämmobeslutet godkänns bör det sällan finnas skäl att därefter pröva ansökan enligt 35 §. Kostnaderna för ett ärende om godkännande ska enligt tredje stycket fördelas mellan ägarna av fastigheterna i föreningen efter vad som är skäligt. Hänvisningen till 2 kap. 6 § fastighetsbildningslagen innebär dock att kostnaderna i vissa situationer ska fördelas på annat sätt. Av det lagrummet framgår också vilka kostnader som blir föremål för fördelning. I första hand handlar det om lantmäterimyndighetens kostnader för prövningen, så kallad taxeavgift. Stycket är utformat med 29 § i denna lag, som anger kostnadsfördelningen vid förrättningar, som förebild. Ledning för tillämpningen kan fås från vad som gäller enligt den paragrafen. 45 § En uppgift om fördelning enligt 42 §, om anslutning enligt 42 a § och om godkännande enligt 43 eller 43 a § ska föras in i fastighetsregistrets allmänna del möjligt sedan fördelningen, anslutningen eller godkännandet har fått laga kraft. Paragrafen reglerar inskrivning av vissa uppgifter i fastighetsregistret. Paragrafen ändras så att en uppgift om godkännande enligt 43 a § ska införas i fastighetsregistrets allmänna del när det fått laga kraft. Övervägandena finns i avsnitt 4. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter 49 § En röstberättigad medlem som är närvarande vid en föreningsstämma har, oavsett om han eller hon äger en eller flera delägarfastigheter, en röst. I en fråga som har ekonomisk betydelse ska medlemmarnas röstetal i stället beräknas efter delägarfastigheternas andelstal, om en medlem begär det. En medlems röstetal får dock inte överstiga en femtedel av det sammanlagda röstetalet för samtliga närvarande röstberättigade medlemmar. En medlems rösträtt kan utövas genom ombud. Ett ombud får inte företräda mer än en medlem. Föreningsstämmans beslut utgörs av den mening som har fått flest röster. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Val avgörs dock vid lika röstetal genom lottning. Första och andra styckena gäller inte om något annat följer av 51 eller 52 §. Andra stycket gäller inte heller om något annat har bestämts i stadgarna. I 43 a § anläggningslagen (1973:1149) finns en särskild regel om majoritetskrav för beslut om ändring av andelstal enligt den paragrafen. Paragrafen reglerar förfarandet vid omröstning på föreningsstämman i en samfällighetsförening. Övervägandena finns i avsnitt 4. I tredje stycket införs en upplysning om att 43 a § anläggningslagen innehåller en särskild regel om majoritetskrav för beslut som avses i den paragrafen. Reglerna i andra stycket i förevarande paragraf om enkla majoritetsbeslut gäller inte vid en sådan omröstning. Övriga ändringar är språkliga eller redaktionella. Sammanfattning av promemorian Ändring av andelstal i gemensamhetsanläggningar (Ds 2021:8) Promemorian har föranletts av ett tillkännagivande av , där det sägs att regeringen bör skyndsamt utreda hur en lagstiftning som innebär att en samfällighetsförening själv kan besluta om ändrade andelstal i en gemensamhetsanläggning kan utformas. Regler om sådana anläggningar finns i anläggningslagen (1973:1149), som tillåter sådana överenskommelser av en samfällighetsförening om andelsägarna varit eniga och överenskommelsen godkänns av lantmäterimyndigheten; förrättning är då inte nödvändig. I promemorian föreslås en ny regel i samma lag, som medger att andelstalen ändras om två tredjedelar av delägarna står bakom beslutet och detta godkänns från lantmäterimyndighetens sida. För godkännande krävs att beslutet inte strider mot anläggningslagen. Promemorians förslag syftar till ett flexiblare och billigare förfarande i dessa ärenden. Förslaget utgår från ett yttrande av Lantmäteriet, vars lagtext dock ändrats i fråga om förutsättningarna för godkännande. I yttrandet utvecklas att ett beslut om ändring kan behöva grundas på komplicerade beräkningar bl.a. rörande den ersättning som ska utgå när andelstal höjs eller sänks; föreningarna kan här behöva anlita utomstående expertis, vilket minskar reformens värde från deras synpunkt. Med anledning av dessa komplikationer föreslås i promemorian en ändring som tillåter en mera generös bedömning av frågan om godkännande. Av sådana skäl diskuteras också att reformen skulle inskränkas till väganläggningar, där ersättningsfrågorna vanligen är mindre invecklade. Något sådant förslag stämmer dock inte med tillkännagivande och läggs inte fram. I promemorian diskuteras också om en begränsning bör införas när det gäller omprövning av ett beslut som redan prövats enligt den nu föreslagna bestämmelsen. Någon sådan regel anses dock inte behövlig. 2021/22:122 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i anläggningslagen Härigenom föreskrivs att det i anläggningslagen (1973:1149) ska införas en ny paragraf, 43 a §, av följande lydelse. En samfällighetsförening som förv- altar en gemensamhetsanläggning får genom ett beslut på en föreningsstämma ändra en eller flera fastigheters andelstal för utförande eller drift av anläggningen. För beslut om en sådan ändring krävs minst två tredjedelar av de avgivna rösterna. Beslutet har samma rättsverkan som ett beslut vid en ny förrättning, om det godkänns av lantmäterimyndigheten. Ett godkännande får lämnas endast om beslutet inte strider mot denna lag. Denna lag träder i kraft . 2021/22:122 Bilaga 3 Efter remiss har yttranden kommit in från , Fastighetsägarna , Holmen Skog, (), Kungl. Tekniska högskolan (avdelningen för fastighetsvetenskap), , , i kommun, i , i kommun, (), Mark- och miljödomstolen vid , Mark- och miljödomstolen vid , , , (Mark- och ), , , Kommuner och Regioner, och . har beretts tillfälle att yttra sig, men har avstått från att göra det. Förslag till lag om ändring i anläggningslagen Härigenom föreskrivs i fråga om anläggningslagen (1973:1149)1 dels att 29 a, 30 och 45 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 43 a §, av följande lydelse. I fråga om möjlighet till indrivning I fråga om möjlighet till indrivning av kostnader för registrering av an- av kostnader för registrering av an- delstal enligt 24 a § och för godkän- delstal enligt 24 a § och för godkän- nande av en överenskommelse en- ligt 43 § ska 2 kap. 7 § fastighetsbild- ningslagen (1970:988) tillämpas. 43 a § ska 2 kap. 7 § fastighetsbild- ningslagen (1970:988) tillämpas. I fråga om fullföljd av talan mot ett I fråga om fullföljd av talan mot ett beslut eller en åtgärd av lantmäteri- beslut eller en åtgärd av lantmäteri- myndigheten enligt denna lag till- myndigheten enligt denna lag ska lämpas 15 kap. fastighetsbildnings- lagen (1970:988). (1970:988) tillämpas. om fastighetsbildningsbeslut ska då tillämpas på anläggningsbeslut. ska då tillämpas på anläggnings- Mot anläggningsbeslut eller be- slut om inställande av en förrätt- beslut om att ställa in en förrättning ning som begärts av en hyresgäst- som har begärts av en hyresgäst- organisation får överklagas av orga- föra talan i likhet med vad som nisationen på samma sätt som av en gäller för sakägare. Ett beslut av lantmäterimyndig- slut enligt 4 § heten enligt 4 § andra stycket eller 33 a § denna lag förs talan särskilt denna lag får överklagas på sätt och inom tid som anges i särskilt på det sätt och inom den tid 15 kap. 2 § fastighetsbildningslag- som anges i 15 kap. 2 § fastighets- av 15 kap. 6 § tillämpning av 15 kap. 6 § fastighetsbildningslagen i ett ärende fastighetsbildningslagen i ett ärende om godkännande enligt 43 § denna om godkännande enligt 43 eller lag räknas tiden för överklagande 1 Lagen omtryckt 1992:1148. 2 Senaste lydelse 2020:368. 3 Senaste lydelse 2014:207. Mot ett beslut om sådant godkännande får den eller de kom- slut om sådant godkännande får munala nämnder som fullgör upp- överklagas på samma sätt som ett gifter inom plan- och byggnads- anläggningsbeslut av den eller de kommunala nämnder som fullgör talan såsom mot ett anläggnings- uppgifter inom plan- och byggnads- Bestämmelserna i 15 kap. 6 § väsendet och av . stämmelserna i 15 kap. 6 § tredje lagen ska tillämpas på lantmäteri- myndighetens beslut om debitering av kostnader för prövning av ären- tens beslut om debitering av kost- den om godkännande enligt 43 §. nader för prövning av ärenden om godkännande enligt 43 eller 43 a §. En samfällighetsförening som förvaltar en gemensamhetsanläggning får genom ett beslut på en föreningsstämma ändra en eller flera fastigheters andelstal för utförande eller drift av anläggningen. För beslut om en sådan ändring krävs minst två tredjedelar av de avgivna rösterna. Beslutet får samma rättsverkan som ett beslut vid en förrättning om det godkänns av lantmäterimyndigheten. ska godkänna beslutet om det inte strider mot denna lag. Kostnaderna för ett ärende om godkännande ska fördelas mellan ägarna av fastigheterna i samfällighetsföreningen efter vad som är skäligt. I övrigt ska 2 kap. 6 § fastighetsbildningslagen (1970:988) tilllämpas på kostnaderna. Uppgift om fördelning enligt 42 §, En uppgift om fördelning enligt om anslutning enligt 42 a § och om 42 §, om anslutning enligt 42 a § godkännande enligt 43 § skall in- och om godkännande enligt 43 eller föras i fastighetsregistrets allmänna 43 a § ska föras in i fastighetsre- del möjligt sedan fördel- gistrets allmänna del möj- ningen, anslutningen eller god- ligt sedan fördelningen, anslutning- kännandet har vunnit laga kraft. en eller godkännandet har fått laga 4Senaste lydelse 2000:240. 2021/22:122 Bilaga 4 Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter Härigenom föreskrivs att 49 § lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter ska ha följande lydelse.1 2021/22:122 Bilaga 4 Röstberättigad medlem, som är En röstberättigad medlem som är närvarande vid en föreningsstämma har, oavsett om han äger en eller har, oavsett om han eller hon äger flera delägarfastigheter, en röst. en eller flera delägarfastigheter, en fråga som har ekonomisk betydelse I en fråga som har ekonomisk skall medlemmarnas röstetal i stället betydelse ska medlemmarnas röste- tal i stället beräknas efter delägar- nas andelstal, om medlem begär fastigheternas andelstal, om en med- Dock får medlems röstetal ej lem begär det. överstiga en femtedel av det sam- får dock inte överstiga en femtedel manlagda röstetalet för samtliga när- av det sammanlagda röstetalet för En medlems rösträtt kan utövas Ombud får ej före- Ett ombud får inte träda mer än en medlem. företräda mer än en medlem. stämmans beslut gäller den mening ningsstämmans beslut utgörs av för vilken de flesta rösterna avgi- den mening som har fått flest rös- Vid lika röstetal avgöres val Vid lika röstetal har ordföran- genom lottning, medan i andra frå- gor den mening gäller som biträdes vid lika röstetal genom lottning. Första och andra styckena gäller Första och andra styckena gäller