prop · H903210 · 2022-04-05 00:00:00 — Regeringen har möjlighet att förbehålla sig prövningen av en verksamhets tillåtlighet både före och efter att tillståndsansökan gjorts. Enligt regeringen är det därför lämpligt att de vindkraftsverksamheter som regeringen har förbehållit sig att pröva tillåtligheten av undantas från kravet att tillståndsansökan ska innehålla ett ställningstagande. Rättelse i bestämmelsen om regeringens förbehåll att pröva tillåtligheten av en verksamhet Regeringens förslag: Bestämmelsen i 17 kap. 3 § första stycket 3 ska ändras så att hänvisningen rätteligen görs till 4 kap. 6 § andra stycket i stället för tredje stycket. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens. Betänkandet innehåller inte något motsvarande förslag. Remissinstanserna: Frågan behandlas inte av remissinstanserna. Skälen för regeringens förslag: 17 kap. 3 § innehåller bestämmelser om när regeringen för ett visst fall får förbehålla sig prövningen av tillåtligheten av en verksamhet. Enligt första stycket 3 får regeringen förbehålla sig prövningen av en verksamhet som omfattas av 4 kap. 6 § tredje stycket. 4 kap. 6 § innehåller bestämmelser om förbud mot vissa slag av vattenverksamheter i de vattendrag som anges. Paragrafen ändrades (SFS 2018:1407). Ändringarna innebar dels att förbuden i paragrafens två första stycken omarbetades redaktionellt till ett nytt första stycke, dels att bestämmelsen om undantag från förbuden i det tidigare tredje stycket fick en ny lydelse och lades i ett nytt andra stycke. 17 kap. 3 § första stycket 3 ändrades dock inte i samband med ändringen av 4 kap. 6 § utan innehåller fortfarande en hänvisning till tredje stycket i 4 kap. 6 §, trots att det stycket alltså inte längre finns. 17 kap. 3 § första stycket 3 bör därför ändras så att hänvisningen i stället rätteligen görs till 4 kap. 6 § andra stycket. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft i fråga om bestämmelserna om kommunernas skyldighet att på begäran besluta om ett ställningstagande, vad en sådan begäran ska innehålla och hur beslutet får överklagas samt i fråga om rättelsen i bestämmelsen om regeringens förbehåll att pröva tillåtligheten av en verksamhet. Lagändringarna i övrigt ska träda i kraft . När det gäller de ändringar som träder i kraft ska äldre bestämmelser fortfarande gälla för ansökningar om tillstånd som har gjorts . Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att samtliga ändringar i ska träda i kraft . Utredningen föreslår vidare att äldre bestämmelser ska gälla för handläggningen och prövningen av mål och ärenden där miljökonsekvensbeskrivningen före ikraftträdandet kungjorts enligt 6 kap. 2021/22:210 39 § , men att ett beslut om tillstyrkan enligt 16 kap. 4 § i dess äldre lydelse dock inte ska kunna ändras eller återtas. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bland annat flera kommuner och i , framför synpunkter på förslaget om övergångsbestämmelser. Synpunkterna rör bland annat förtydliganden om vilket regelverk som ska gälla för pågående prövningsärenden i vissa fall. (Mark- och ) ställer sig frågande till lämpligheten i förslaget att mål och ärenden som redan anhängiggjorts, men där kungörelse inte utfärdats, träffas av de nya bestämmelserna. Det innebär att det införs en retroaktiv processförutsättning i pågående mål eller ärenden. tillstyrker de av utredningen föreslagna övergångsbestämmelserna. Skälen för regeringens förslag: Som utvecklas i avsnitt 6.1 föreslår regeringen att en kommun ska vara skyldig att på begäran besluta om ett ställningstagande. Ställningstagandet ska beslutas från tidpunkten för begäran. Regeringen instämmer i de synpunkter som (Mark- och ) framför om att utredningens förslag innebär att en processförutsättning införs retroaktivt i pågående mål och ärenden. De nya kraven bör inte gälla för pågående mål och ärenden om tillstånd. De bör inte heller gälla för mål och ärenden som avser överklagande av sådana mål och ärenden. Regeringen bedömer att såväl möjligheten att begära en kommuns ställningstagande som kommunernas skyldighet att besluta om ett sådant ställningstagande bör träda i kraft före övriga bestämmelser. Till skillnad från utredningen anser regeringen att en kommuns tillstyrkan, som lämnats i ett mål eller ärende om tillstånd, ska kunna ändras eller återtas om tillståndsansökan gjorts före ikraftträdandet. Rättelsen i bestämmelsen om regeringens förbehåll att pröva tillåtligheten av en verksamhet bör även den träda i kraft vid det tidigaste datumet. 10.1 Förslaget i korthet, syfte och alternativ Åtgärden innebär i korthet att tidpunkten för kommunens ställnings- tagande tidigareläggs och att ett medgivande ska avse plats, höjd och Vidare innebär åtgärden att kommunens beslut blir bindande under den angivna giltighetstiden. Ett kommunalt medgivande ska utgöra en förutsättning för att tillståndsprocessen ska kunna påbörjas. Förslaget innehåller bestämmelser som syftar till att behålla det kommunala inflytandet och styra upp formerna för processen. Detta ska uppnås genom att tidigarelägga kommunens ställningstagande och reglera formerna för när och hur kommunen ska ge besked. Alternativet till att ändra i regleringen är framför allt att låta den kvarstå som den är eller ta bort den i sin helhet. bedömts vara sämre än föreslagen ändring ur ett helhetsperspektiv, särskilt med hänsyn till den problembild som finns kring nuvarande reglering (se Prop. 2021/22:210 avsnitt 4.4). Alternativet att låta nuvarande reglering kvarstå kan innebära att vindkraft byggs ut i något mindre omfattning, vilket gör det svårare att uppnå de klimatpolitiska målen. Alternativet att ta bort regleringen i sin helhet skulle kunna innebära en ökad takt i utbyggnaden av förnybara energikällor, men den skulle också innebära att det kommunala självstyret begränsas vad gäller vindkraft. 10.2Konsekvenser för samhället och miljön Flera av de oklarheter som finns kring den nuvarande bestämmelsen om tillstyrkan hanteras genom förslaget. Tillståndsprocessen för vindkraft väntas bli mer förutsägbar jämfört med , eftersom åtgärden tidigarelägger kommunens ställningstagande. En större andel av de tillståndsansökningar som lämnas in väntas leda till beviljade tillstånd då beslut om tillstyrkan ska utgöra en förutsättning för att prövningsmyndigheten ska ta upp en tillståndsansökan till prövning. Utöver tillståndsprocessen påverkas utbyggnaden av vindkraft i hög grad av ett flertal andra aspekter som till exempel ekonomiska styrmedel, marknadsläget och teknikutvecklingen. Åtgärden väntas därför inte direkt påverka utbyggnadstakten och därför väntas inga direkta konsekvenser för miljö och sysselsättning. Däremot bidrar åtgärden indirekt till bättre förutsättningar för hållbar utbyggnad av vindkraft och kan därigenom, , bidra till att uppnå miljömålet om begränsad miljöpåverkan. Fler vindkraftverk kan ha negativa miljökonsekvenser i form av påverkan på växt- och djurliv, friluftsliv, kulturmiljö etc. Dessa frågor prövas inom ramen för tillståndsprocessen. Åtgärden innebär att kommunens roll i samband med vindkraftsetableringar tydliggörs, vilket bör underlätta processen för kommunernas ställningstagande. Kommunen ska i ett tidigt skede ta ställning till om den medger en lokalisering av vindkraft. Den information som ska framgå av begäran om kommunens ställningstagande är information om områdets yttre gränser, maximalt antal verk och maximal höjd på verken samt uppgifter om sökanden. Förslaget innebär att kommunen ska meddela beslut senast från att en fullständig begäran kom in till kommunen. Detta innebär att åtgärden kan minska handläggningstiden och därmed minska handläggningskostnaderna för kommuner jämfört med vad som kan vara fallet vid tillämpningen av det nuvarande regelverket. Det finns dock kommuner som fattar beslut inom de angivna tiderna. I dessa kommuner förväntas ingen förändring vad gäller handläggningstider och kostnader för detta. Åtgärden medför att den tidiga dialogen mellan projektören och kommunen blir viktigare eftersom medgivande krävs för att en ansökan 2021/22:210 om tillstånd till vindkraftsverksamhet ska tas upp till prövning. Den tidiga dialogen innebär inte att mer resurser för dialog behöver avsättas, men att resurser kan behöva avsättas tidigare än . Kommunen kan få fler förfrågningar av projektörer angående platser att etablera vindkraft på, eftersom processen för kommunalt ställningstagande tidigareläggs och mängden information som krävs för kommunens ställningstagande begränsas. Fler förfrågningar om kommunalt ställningstagande kan kräva mer kommunala resurser för handläggning och beslut. Att beslutet ska fattas utifrån ett mer begränsat underlag jämfört med vad som kan förekomma kan å ena sidan innebära att bedömningarna försvåras om underlaget inte anses tillräckligt. Det skulle även kunna medföra merarbete för kommunerna om dessa måste ta fram mer underlag själva än vad som krävts tidigare. Å andra sidan kommer kommunernas ställningstagande att bli mer begränsat när det baseras på en begäran och inte på hela tillståndsansökan, vilket skulle kunna underlätta handläggningen. Det är svårt att bedöma hur hög risken är för att antalet ärenden hos kommunerna skulle öka markant. Frågan om införande av ekonomisk ersättning till kommuner eller lokalsamhällen bör utredas för att kompensera dem vars omgivning påverkas av vindkraftsutbyggnad. Kommunernas inflytande över mark- och vattenanvändningen för vindkraftsverksamhet kvarstår. Därtill kvarstår kommunens inflytande genom den kommunala planeringen samt genom kommunens roll som part eller remissinstans i tillståndsprocessen. Dock sker en viss inskränkning jämfört med , eftersom ett medgivande blir bindande, först och sedan vidare om en tillståndsansökan ges in. Kommunen kan heller inte avstå från att fatta ett beslut. Det kan dock konstateras i detta sammanhang att ett tillstånd till en vindkraftsetablering inte kan ges om det strider mot en detaljplan eller områdesbestämmelser. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att kommunernas kostnader och resurser torde bli ungefär desamma som . Förslagen innebär mer detaljerade bestämmelser som rör kommunernas skyldigheter. Däremot inskränks inte kommunens möjlighet att säga ja eller nej till en begäran i förhållande till vad som gäller . Sammantaget innebär förslaget vissa inskränkningar i det kommunala självstyret i form av ökade krav på administration och ett visst ingrepp i kommunernas beslutsprocesser. Förslagens syfte är att bidra till en mer effektiv miljöprövning. De begränsade inskränkningarna i det kommunala självstyret som de sammantagna förslagen medför bedöms vägas upp av de effektivitetsvinster som förväntas uppstå till följd av de ändringar och förtydliganden som föreslås. Mot bakgrund av det angelägna behovet av att få till stånd en mer förutsägbar och effektiv tillståndsprocess för en hållbar vindkraftsutbyggnad bedöms den begränsade inskränkningen i det kommunala självstyret som förslaget medför vara godtagbar. Åtgärden bedöms innebära en ökad effektivitet i tillståndsprövningen för vindkraft. läggs resurser på prövning av ärenden där det kanske inte finns några utsikter att meddela tillstånd. Genom ändringen kommer prövningsmyndigheten, som antingen är miljöprövningsdelegationen hos eller mark- och miljödomstolen (när det även är fråga om vattenverksamhet), bara att handlägga ärenden där kommunen medger lokaliseringen. Detta väntas minska belastningen på prövningsmyndigheterna och underlätta beräkningen av tidsåtgången för prövningsmyndigheternas arbete med ett ärende. Eftersom åtgärden kan förväntas leda till att färre tillståndsprocesser stoppas i sena skeden torde det vara resurssparande för prövningsmyndigheterna. Förslaget innebär att kommunens möjlighet att i ställningstagandet ange villkor tas bort. Det gör att prövningsmyndigheten bara behöver bedöma om den sökta verksamheten överensstämmer med beslutet om medgivande såvitt gäller verksamhetens lokalisering, antal verk och deras höjd. Detta torde förenkla prövningsmyndighetens arbete. En koppling mellan kommunens fortsatta bundenhet och tidpunkten för när en ansökan lämnas in skulle kunna innebära en risk att projektörer, i vissa fall, lämnar in ansökningar trots vissa brister för att göra kommunens ställningstagande fortsatt bindande. Det skulle kunna leda till att brister i ansökan i större utsträckning behöver hanteras inom ramen för kompletteringsförfarandet, vilket skulle kunna innebära merarbete för prövningsmyndigheten. Den väl tilltagna tiden som ett kommunalt ställningstagande föreslås gälla torde dock motverka den risken. Överklagandebestämmelserna ändras inte varför konsekvenserna för överprövande myndigheter torde bli små. Regeringen prövar, enligt lagen (1992:1140) om ekonomiska zon, tillstånd till vindkraft utanför territorialgränsen. Antalet projekt för storskalig havsbaserad vindkraft utanför territorialvattnet har ökat . En potentiell effekt av utredningsförslaget kan bli ett ytterligare ökat intresse för etablering i ekonomiska zon, antingen för att undvika processen som sådan eller risken att inte få ett medgivande från kommunen. En ökning kan även inträffa för det fall många kommuner motsätter sig lokaliseringar. Precis som för prövningsmyndigheterna torde även remissmyndigheter såsom , länsstyrelserna, Försvarsmakten, Havs- och vattenmyndigheten, m.fl. uppleva att tillståndsprocesserna blir färre till antalet, vilket i sin tur är resurssparande. Eftersom underlaget i en begäran i många fall kommer att vara mer begränsat än enligt gällande lagstiftning kan länsstyrelsernas skyldighet att tillhandahålla underlag enligt 3 kap. 12 § vara betydelsefullt för kommunerna när de 2021/22:210 ska ta ställning till en begäran. Ökningen i arbetsbörda bedöms dock som liten. Förslaget bidrar till en mer förutsägbar och effektiv process för företag som projekterar och ansöker om tillstånd för vindkraftsanläggningar, eftersom kommunens beslut ska fattas innan tillståndsprocessen inleds. Tid och resurser behöver inte läggas förgäves på projekt som avstyrks sent i processen eller där kommunen ändrar sig. Tidsfristen för kommunens besked gör projektörens process planerbar, särskilt som det är projektören och inte prövningsmyndigheten, som initierar tidsfristen. Även det faktum att det tydliggörs vilket underlag som behövs för att kommunen ska kunna ta ställning gör att projektören har ökade möjligheter att planera sitt projekt och kan anpassa sin begäran till en tidpunkt som passar väl i processen. Genom tidigt ställningstagande blir dialogen mellan kommunen och projektören i ett projekts inledande skede viktigare. Den tidiga dialogen innebär inte att mer resurser för dialog behöver avsättas, men att resurser kan behöva avsättas tidigare än . Förslaget innebär att projektörer som vill inhämta ett kommunalt medgivande behöver ta fram underlag som visar det område som maximalt avses tas i anspråk för verksamheten, det maximala antalet vindkraftverk och den maximala höjden på verken. Dessa aspekter ska enligt förslaget även framgå av ett beslut från kommunen. Utifrån den snabba teknikutvecklingen på vindkraftsområdet kan en reglering av framför allt vindkraftverkens maximala höjd innebära att beslut om medgivande blir inaktuella och att projektören behöver begära ett nytt medgivande från kommunen för att kunna bygga högre verk. Svårigheten med att ta tillräcklig höjd för att inrymma den snabba tekniska utvecklingen finns dock även med den nuvarande regleringen om tillstyrkan. Eftersom medgivandet från kommunen ska inhämtas innan tillståndsansökan tas upp till prövning behöver projektören inte i onödan lägga ned resurser på att ta fram en fullständig tillståndsansökan till prövningsmyndigheten om kommunen inte medger etableringen. Detta förväntas leda till att den ekonomiska risken som är kopplad till initiala projektutvecklingskostnader för projektörerna kan minska. Om handläggningstiden för tillståndsprövning blir mer förutsägbar och mer effektiv, innebär detta troligtvis en tidsvinst jämfört med tillämpningen av dagens bestämmelse om tillstyrkan. Att beslut om tillstånd kan ges tidigare innebär en fördel för alla berörda aktörer. För projektörerna innebär detta att vindkraftverk kan byggas tidigare. Förslaget tydliggör att kommunalt medgivande inte får kombineras med villkor från kommunens sida. Det är svårt att bedöma om kommunerna ändå kommer att ställa villkor informellt för att medge en verksamhet eller om detta riskerar att leda till att fler kommuner säger nej jämfört med vad de annars skulle ha gjort. Därmed är det även svårt att bedöma konsekvenser för projektörerna av att medgivandet inte får kombineras Prop. 2021/22:210 med villkor. Åtgärden bedöms innebära att allmänhetens inflytande över kommunens beslut kan minska i viss mån, eftersom medgivandet kan ges innan projektören inlett samrådsförfarandet och sedan inte kan ändras. Den föreslagna åtgärden bedöms dock inte påverka allmänhetens möjlighet att komma till tals eftersom ändringen inte påverkar kommuners möjlighet att motsätta sig en potentiell etablering. Åtgärden påverkar inte heller samrådsförfarandet eller tillståndsprocessen där enskilda har möjlighet att framföra synpunkter och få påverkan på sina rättigheter prövade. Allmänhetens möjlighet att påverka i processen för planering, t.ex. vid framtagande av nya översiktsplaner, är också oförändrad. Detta gäller oavsett om enskilda är sakägare som påverkas av en vindkraftsetablering, övriga kommuninvånare, miljöorganisationer etc. En ökad mängd vindkraft i elsystemet skulle kunna bidra till lägre elpriser, vilket skulle gynna elkonsumenterna. Sammanfattningsvis bedöms enskildas ställning inte ändras annat än marginellt. Med hänsyn till att enskildas rätt att delta i tillståndsprocessen och den kommunala planeringen liksom inför ett kommunalt ställningstagande inte påverkas alls bedöms denna förändring som acceptabel. Tillståndsprocessen ändras i viss mån genom att ett kommunalt ställningstagande blir en processförutsättning, men förslaget träffar alla projektörer på samma sätt. Förändringarna innebär att det blir tydligare och mer förutsägbart vad som krävs av företagen och kommunen. Den föreslagna åtgärden skulle kunna medverka till att mer vindkraft byggs, vilket i sin tur skulle innebära att vindkraftsbranschen därmed gynnas i förhållande till andra energislag. Alla energislag har dock särregleringar och effekten av åtgärden bedöms vara en av många faktorer som påverkar storleken på de olika energislagens andel i energimixen. Sammanfattningsvis bedöms konkurrensförhållandena mellan företagen inte påverkas på ett avgörande sätt av förslaget. Särskild hänsyn till små företag Små företag skulle kunna gynnas av de föreslagna åtgärderna eftersom dessa syftar till att tidigarelägga kommunernas ställningstagande. Det torde leda till att de projekt som inte har förutsättningar att genomföras rensas bort i ett tidigt skede. På så sätt behöver företagen inte lägga ner resurser på samråd m.m. i dessa fall, utan kan fokusera sina resurser till ett mindre antal projekt som har större chanser att genomföras. Sammanfattningsvis bedöms små företag påverkas positivt av förslaget. 2021/22:210 10.6 Bestämmelserna om kommunalt ställningstagande anknyter till bestämmelserna i och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (förnybartdirektivet). Bestämmelserna bedöms inte påverka de EU-rättsliga åtagandena enligt detta direktiv. Förslagen bedöms inte leda till några konsekvenser för jämställdheten, brottsligheten, sysselsättningen eller den offentliga servicen i olika delar av landet, de integrationspolitiska målen eller medföra konsekvenser för den personliga integriteten. 10.8Ikraftträdande och behov av speciella informationsinsatser Vissa av lagändringarna föreslås träda i kraft och övriga . I samband med ikraftträdande kommer det att behöva göras vissa informationsinsatser. Insatserna bör riktas mot de myndigheter, kommuner, företag och andra enskilda som berörs av förslaget. Förslaget till lag om ändring i Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om kommunalt ställningstagande till vindkraft. Av första stycket framgår att en kommun på begäran är skyldig att ta ställning till om den medger eller motsätter sig att ett visst mark- eller vattenområde tas i anspråk för en sådan anläggning för vindkraft som beskrivs i begäran. Vilka uppgifter som begäran ska innehålla regleras i 8 b §. En kommun har på sig att besluta om ett ställnings- tagande, från den tidpunkt när en komplett begäran kom in. innehålla de uppgifter som framgår av 8 b § för att vara komplett. begäran inte är fullständig bör den som begär ställningstagandet ges möjlighet att komplettera denna. Kommunens ställningstagande ska avse de faktiska omständigheter som beskrivs i begäran, dvs. vattenområde som avses, det högsta antalet vindkraftverk som anläggningen är avsedd att omfatta och vindkraftverkens högsta höjd. Ställningstagandet får alltså inte innebära att enbart delar av platsen tas i anspråk eller förutsätta att ett mindre antal eller lägre vindkraftverk uppförs. Ställningstagandet får inte heller i övrigt förenas med villkor. Kommunen ska i ställningstagandet ange skälen till att den medger eller motsätter sig att platsen tas i anspråk för anläggningen. Av skälen bör t.ex. framgå om ett ianspråktagande av platsen för vindkraftsändamål är förenligt med den mark- och vattenanvändning som anges i översiktsplanen samt om ett sådant ianspråktagande enligt kommunens uppfattning är eller inte är en lämplig användning av det ifrågavarande mark- eller vattenområdet. Om kommunen avstyrker anläggningen endast på grund av att en del av denna anses vara olämplig i något visst avseende, bör även detta förhållande framgå av kommunens skäl. En begäran kan avse såväl en ny anläggning som en ändring av en befintlig anläggning. Om anläggningen är avsedd att uppföras inom flera kommuner, ska respektive kommun ta ställning till den del av anläggningen som avses att uppföras inom den kommunen. Bestämmelsen begränsar inte kommunernas möjlighet enligt kommunallagen (2017:725) att delegera rätten att besluta om ställningstaganden. Av andra stycket framgår att ett medgivande gäller eller, om det ingår i en tillståndsansökan, till dess att tillståndsfrågan slutligt har avgjorts. En kommun får inte ändra eller upphäva beslutet, annat än om en rättelse behöver göras till följd av exempelvis ett skrivfel. Bestämmelsen innebär inte att en kommun är bunden av tidigare ställningstaganden när den med anledning av en ny begäran ska besluta om ett ställningstagande, även om den nya begäran avser samma plats som det tidigare ställningstagandet. Övervägandena finns i avsnitten 6.1 och 6.5. I paragrafen, som är ny, regleras vem som får begära ett kommunalt ställningstagande till vindkraft och vad en sådan begäran ska innehålla. I första stycket anges att en begäran får göras av den som undersöker möjligheterna att uppföra en anläggning för vindkraft inom kommunen. Med den som undersöker möjligheterna att uppföra en anläggning menas t.ex. en presumtiv verksamhetsutövare, projektör eller konsult. I andra stycket anges att en begäran ska vara skriftlig och vad begäran ska innehålla. Enligt första punkten ska begäran innehålla en karta som utvisar det mark- eller vattenområde som är avsett att tas i anspråk. Bestämmelsen innebär inte ett krav på att i begäran ange var inom området som vindkraftverken är avsedda att placeras. Enligt andra punkten a och b ska begäran innehålla uppgifter om det högsta antal vindkraftverk som anläggningen är avsedd att omfatta och vindkraftverkens högsta höjd. Den högsta höjden avser vindkraftverket inklusive rotorblad. Enligt tredje punkten ska begäran innehålla uppgifter om vem som begär ställningstagandet och kontaktuppgifter till denne. Övervägandena finns i avsnitten 6.3 och 6.5.