prop · H903241 · 2022-06-21 00:00:00 — I sammanhanget kan det emellertid vara värt att påminna om att ett av huvudsyftena med ramanslagsmodellen och de tillhörande budgeteringsprinciperna handlar om att skilja mellan statsmakternas ansvar inom budgetprocessen å ena sidan och ansvaret som arbetsgivare å andra. Det är därför viktigt att regeringen motiverar eventuella generella nedskärningar i PLO- anslagen, så att det tydligt framgår att omräkningens automatik och neutralitet består. lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Förtydliga regeringens förväntningar på myndigheterna, till exempel genom att −ange produktivitetskravet per myndighet i regleringsbreven −klargöra syftet med pris- och löneomräkningen i myndighetsdialogerna. •Förbättra transparensen i redovisningen till genom att redovisa produktivitetsavdragets budgeteffekt i budgetpropositionerna. •Utred förutsättningarna för att införa ett produktivitetskrav även på avgiftsfinansierad verksamhet. R I K S R E V I S I O N E N R Ä K N A M E D M I N D R E – D E N Å R L I G A O M R Ä K N I N G E N A V M Y N D I G H E T E R N A S A N S L A G , Löneomräkningen i det statliga ramanslagssystemet – framtida utveckling och behov av förändringar?, rapport 2011:2, , 2011. , Uppföljning av ekonomiska nyttor från e-förvaltningsprojekt, , , 2014. , Hur finansierar statliga myndigheter sin verksamhet?, , 2016. , Myndigheters anslagsutnyttjande, PM , on Basics, Value for Money in Government, , 2015. , Fastighetsbildningen i – handläggningstider, avgifter och reformbehov, RiR 2022:3, [Kommande granskningsrapport] , 2022. , Resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse, RiR 2019:21, 2019. SPV, Årsredovisning 2020, rapport , , 2021. SULF, Systemfel i kunskapsfabriken – om urholkning av ersättningsbeloppen till högre utbildning, universitetslärare och forskare, 2018. , Finansieringen av svenska universitet och högskolor, De ekonomiska effekterna av statens styrning och resurstilldelning 2007–2017, , 2020. SOU 1992:102, Myndigheternas förvaltningskostnader. SOU 1997:48, Utredningen angående den arbetsgivarpolitiska delegeringen. SOU 2002:32, Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten – en samlad utvärdering. SOU 2007:96, Avgifter. SOU 2020:46, En gemensam angelägenhet. Anslagsförordning (2011:223). Avgiftsförordning (1992:191). 52R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2014/15:FiU1, Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna. Förordning (2008:1421) med instruktion för Kungl. 1979/80:150, med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /81, m.m. 1992/93:100, med förslag till statsbudget för /94. 2014/15:1, Budgetpropositionen . 2014/15:120, Ett gemensamt europeiskt järnvägsområde. 2018/19:100, ekonomiska vårproposition. 2020/21:1, Budgetpropositionen . Regeringsbeslut S2017/01707/FS, Uppdrag till att ta fram en plan för det löpande effektiviseringsarbetet åren 2017–2021. 2016/17:138, om transparens i budgetpropositionen . 2020/21:101, Årsredovisning för staten 2020. , ”Kompetensbarometern”, staten/kompetensbarometern/, hämtad . , Valtiovarainministeriö, ”Planen för de offentliga finanserna för 2020-2022”, 2020-2023_jts_ru.book (vm.fi), hämtad . Kammarkollegiet, ”Kravspecifikation fysiskt skydd”, utstallningsgaranti/kravspecifikation-fysiskt-skydd, hämtad . , ”prognosdatabas”, , hämtad . Regeringen, ”Beslut om höjd passavgift”, passavgift/, hämtad . Uddannelsesog , ”Regeringen stopper omprioriteringsbidraget på uddannelse”, omprioriteringsbidraget-pa-uddannelse, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N R Ä K N A M E D M I N D R E – D E N Å R L I G A O M R Ä K N I N G E N A V M Y N D I G H E T E R N A S A N S L A G Förändringar i pris- och löneomräkningen Vad består ändringen i? De allra flesta myndigheter får ett ramanslag med BP 91/92, bil. Statskontoret tog över uppdraget från Statens lokalförsörjningsverk att redovisa ett underlag översynen, prop. för prisomräkning av lokalkostnadsdelen av Effekten av den allmänna löneavgiften lämnades SOU 2002:32, s. okompenserad under budgetåren 1997–2001 som en BP 1994/95:150 S-koder införs efter att arbete på ESV i samarbete med SCB, KI och . Ett syfte med S- koderna var att förbättra underlaget i PLO. Regeringen aviserar att de ska kompensera BP , s. myndigheterna för den allmänna löneavgiften. höjdes den allmänna löneavgiften och regeringen skriver att effekterna skulle bli för omfattande för myndigheterna om de inte kompenserades. inkluderade regeringen den allmänna löneavgiften för 1999 i omräkningen som gäller . Regleringsbrev skrivs i . Statsredovisningssystemet tas i drift 2003. Detta leder till att det blir enklare att ta fram underlag Det index avseende arbetskraftskostnadsutvecklingen för arbetare och tjänstemän i tillverkningsindustrin 2, s. som används vid den årliga omräkningen av myndigheternas anslag för förvaltningsändamål ändras så att det från och med omräkningen för arbetskraftskostnadsutvecklingen för tjänstemän. Produktivitetsavdraget kommer även fortsättningsvis baseras på produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn mätt som ett 10-årigt glidande 54R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vad består ändringen i? ESV tog över ansvaret från Statskontoret att redovisa ett underlag för prisomräkning av lokalkostnadsdelen av anslagsbaserna. budgetpropositionen hur PLO går till och anger omräkningstal för olika kostnadsslag. Ändring i lokalförsörjningsförordningen om att varje myndighet är skyldig att lämna uppgifter om ingångna ESV 2006:20, ESV och förändrade hyresavtal till . ESV föreslog också att en extra, lägre, rikthyra skulle tillämpas för myndigheter belägna i Syftet var att få fler myndigheter att lokalisera utanför tullarna. Regeringen gick inte vidare Regeringen förändrade beräkningen av försvarsprisindex (FPI). I BP aviseras att ett avdrag kommer att göras PLO-anslagen minskas till följd av beräknade 2, s. 40, samordningsvinster i samband med att e- förvaltningsprojekt kommer att genomföras i (N2013/2921/ITP) Regeringen skriver att de beräknade minskningen schablonmässigt till 0,14 procent, ca för alla PLO-anslag. ESV fick 2013 i uppdrag att bl.a. följa upp vilka ekonomiska nyttor som skett hos statliga myndigheter till följd av olika e-förvaltningsprojekt. Regeringen minskade anslagen som pris- och BP , s. löneomräknas (förvaltningsanslag och investeringsanslag) i syfte att bidra med finansiering VÅP, s. till prioriterade satsningar. tillskotten skulle bli lägre än vad som följer av pris- och löneomräkningen. Utgiftsminskningen fördelades i proportion till åtgärden inte medför några ingrepp i pris- och Regeringen minskar antalet anslag som pris- och BP , s. löneomräknas genom en omkategorisering av Regeringen skriver att omläggningen ger en mer ändamålsenlig och enhetlig Regeringen skriver också att det uppstår en besparing. De anslag som inte R I K S R E V I S I O N E N R Ä K N A M E D M I N D R E – D E N Å R L I G A O M R Ä K N I N G E N A V M Y N D I G H E T E R N A S A N S L A G Vad består ändringen i? längre omfattas av PLO och därmed bestäms med ett nominellt belopp är: •UO 6: 1:4 Forskning och teknikutveckling •UO 9: 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning •UO 16: 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet •UO 16: 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. •UO 16: 1:18 Praktiknära skolforskning •UO 16: 1:20 Särskilda insatser inom skolområdet •UO 16: 3:1 : Forskning och forskningsinformation •UO 16 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet •UO 16 3:10 Sunet •UO 16 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål •UO 16 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning •UO 17 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete •UO 17 1:3 Skapande skola •UO 17: 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet •UO 17: 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer •UO 17: 8:2 Centrala museer: Stiftelser •UO 17: 8:3 Bidrag till vissa museer •UO 17: 14:1 Bidrag till folkbildningen •UO 17: 14:2 Bidrag till tolkutbildning •UO 20: 1:5 Miljöforskning •UO 20: 2:2 för miljö, areella •UO 21: 1:4 Energiforskning •UO 23: 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning •UO 24 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling •UO 24: 2:4 Investeringsfrämjande •UO 24 2:6 Bidrag till standardiseringen. 56R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vad består ändringen i? Regeringen justerar omräkningstalet avseende löner. Talet baseras på ett femårigt glidande medelvärde av de årliga förändringarna i . Anledningen är att omräkningstalen för löner varierat stort i utfall , vilket försämrar myndigheternas förvaltningsanslag av deras historiska Regeringen justerar omräkningsmetoden för övriga BP , s. in i tolv varu- och tjänstekategorier och prisutvecklingen för de olika kategorierna viktades samman till ett omräkningstal. att övriga förvaltningskostnader ska prisomräknas med konsumentprisindex fr.o.m. pris- och Prisomräkningen för lokaler revideras en extra gång för året före innevarande budgetår. Det sker genom att ESV lämnar ett reviderat prisomräkningsunderlag om nytillkommen information om myndigheternas hyresavtal tillkommit året före innevarande budgetår lämnade ESV ett reviderat R I K S R E V I S I O N E N R Ä K NA M ED MI ND R E – D E N Å R L I GA O M R Ä K N I N GE N A V M Y N D I G H E T E RN A S A N S LA G Figur 8 Ackumulerade anslagsförändringar 2010–2020 för högskoleanslagen i urvalet Gymnastik- och : Grundutb. Tekniska högskolan: Forskn. Linnéuniversitetet: Forskn. Linnéuniversitetet: Grundutb. Tekniska högskolan: Grundutb. i : Grundutb. Procent av anvisat belopp 2010, fasta priser 2020 5 8 R IK S RE V IS I O NE N E N G R A NS K NI N G S RA P P O R T F RÅ N R IK S RE V IS I O NE N Figur 9 Ackumulerade anslagsförändringar 2010–2020 för förvaltningsanslagen i urvalet Datainspektionen Myndigheten för delaktighet Myndigheten för stöd till trossamfund för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Sameskolstyrelsen Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Justitiekanslern Fastighetsmäklarinspektionen Myndigheten för tillgängliga medier Verket för innovationssystem Spelinspektionen Kemikalieinspektionen (Sida) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll för europapolitiska studier samt EU-information social utvärdering Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå ombudsmän () utvärdering Rättsmedicinalverket Energimarknadsinspektionen Brottsoffermyndigheten för samhällsskydd och beredskap : Förvaltning Rymdstyrelsen: Förvaltning Barnombudsmannen för hälsa, arbetsliv och välfärd Centrala museer: Myndigheter Länsstyrelserna m.m. Inspektionen för socialförsäkringen geologiska undersökning förvaltningsanslag Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen för språk och folkminnen Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader m.m. Arbetsdomstolen Specialpedagogiska skolmyndigheten för levande historia Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser för etikprövning Procent av anvisat belopp 2010, fasta priser 2020 R I K S RE V IS I O NE N 5 9 RÄKNA MED MINDRE – DEN ÅRLIGA OMRÄKNINGEN AV MYNDIGHETERNAS ANSLAG Statliga myndigheter får anslag från statens budget för att bland annat fnansiera löner och lokaler. Inför varje nytt budgetår räknar om anslagen så att myndigheterna inte ska påverkas av pris- och löneökningar i omvärlden. Ett avdrag görs för att myndigheterna ska nå en produktivitetsutveckling i nivå med den privata tjänstesektorn. har granskat om pris- och löneomräkningen fungerar som det var tänkt när den infördes . Stimulerar modellen till efektiv resurshantering eller fnns det oönskade biefekter av att den inte ger full kompensation för ökade lönekostnader? Granskningen visar att det inbyggda kravet på produktivitet har minskat myndigheternas köpkraft . Det har fungerat som en styrsignal för efektivisering och bidragit till ökat budgetutrymme för staten. Produktivitetskravet har inte hindrat myndigheterna att utföra sina uppdrag, enligt bedömning. Däremot kan pris- och löneomräkningen bli mer transparent. Större kunskap om modellen kan i sig stärka styrningen mot efektivare resurshantering. Granskningen pekar också på att det inte fnns något motsvarande omvandlingstryck i statlig verksamhet som fnansieras med avgifter. rekommenderar regeringen att förtydliga regeringens förväntningar på myndigheterna, förbättra transparensen i redovisningen till samt att utreda förutsättningarna för att införa ett produktivitetskrav i avgiftsfnansierad verksamhet. box 6181, 102 33 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Karkiainen Regeringen beslutar skrivelse om den årliga omräkningen av myndigheternas anslag