prop · H903182 · 2022-03-22 00:00:00 — lyfter att vid vårdnadsöverflyttning upphör vården och barnets egna ekonomiska resurser, bl.a. efterlevandestödet, ska bidra till dess uppehälle. Nuvarande bestämmelser om efterlevandestöd kan därmed enligt kommunen innebära ett hinder för vårdnadsöverflyttning, då många 2021/22:182 familjehem ser efterlevandestödet som ett sparande för barnet och att en vårdnadsöverflytt därför får negativa konsekvenser för barnet. slagna ändringen kan därmed enligt underlätta Enligt Kommuner och Regioner (SKR) saknas en tillräcklig analys av kommunens möjligheter att få ekonomisk kompensation i de fall barn och unga, vars ena eller båda föräldrar avlidit, vårdas utanför det egna hemmet med stöd av LSS eller inom . SKR är kritisk till att promemorian färdigställts och remitterats innan ISF:s utredning avseende efterlevandestödets och andra socialförsäkringsförmåners betydelse i samband med att barn och unga får vård utanför det egna hemmet var Nämnda utredning väntades enligt SKR kunna ge vägledning i fråga om sådana konsekvenser för kommuner som är av betydelse vid utformningen av regleringen gällande efterlevandestöd till barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet. SKR framhåller att kommunerna får viss ekonomisk kompensation vad avser barn som vårdas utanför det egna hemmet och har föräldrar som lever. SKR anser att för barn vars ena eller båda föräldrar avlidit fyller efterlevandestödet i vissa fall motsvarande SKR anser att regeringen, i stället för förslagen i promemorian, bör överväga att införa en bestämmelse om att den kommunala nämnd som ansvarar för vård av barn och unga utanför det egna hemmet får begära att utbetalning av efterlevandestöd görs till nämnden. att kommunen saknar möjlighet att få ekonomisk kostnadstäckning för barn och unga vars ena eller båda föräldrar är avlidna. håller att förslaget skulle kunna innebära ökad kostnad för kommunen, men att det är svårt att nu bedöma den fulla konsekvensen. kommun menar att även om den ökade kostnaden för kommunens del är mycket begränsad på grund av att mycket få barn omfattas bör den lyftas fram i propositionen och beaktas vid utbetalning av statsbidrag. kommun anser att förslaget är skäligt och angeläget och delar bedömning avseende de endast marginellt ökade kostnaderna. gör samma bedömning av kostnadsfrågan. efterlyser förtydliganden avseende kommunernas möjlighet till ekonomisk kompensation av ungdomar som får omvårdnad i ett annat hem än det egna med stöd av LSS. kommun, och kommun påpekar att en konsekvens av förslaget blir att olika villkor kommer att gälla för barn och unga med efterlevnadstöd och barn och unga med barnpension, då barn- pension även behålls . Skälen för regeringens förslag: Underhållsstöd lämnas inte till barn och unga som har en insats i form av vård eller boende under minst en kalendermånad, medan efterlevandestöd lämnas till barn och unga som har motsvarande kommunala insats. Även om det på grund av bristande statistik inte är klarlagt i vilken utsträckning dessa olikheter förekommer, kan det konstateras att det är principiellt fel att två stöd med samma syfte inte hanteras på motsvarande sätt i likartade situationer. Denna olikhet har heller inte varit lagstiftarens avsikt (se avsnitt 4). Tillämpningen av de nu gällande bestämmelserna medför att det allmänna överkompenserar barn och unga med efterlevandestöd när kommunen beviljar dem insatser enligt LSS eller inom i form av vård Barn och unga får i dessa situationer en lägsta rimlig levnads- standard tillgodosedd dels genom det statliga efterlevandestödet, dels genom den kommunala insatsen i form av vård eller boende. Som redovisats i promemorian har det eftersträvats att så långt som möjligt behandla förmånerna underhållsstöd och efterlevandestöd på ett likartat sätt. Att barn och unga, vars ena eller båda föräldrar är avlidna, får behålla efterlevandestödet från staten när deras behov av grundskydd tillgodoses på annat sätt genom en insats innebär att barn och unga till särlevande föräldrar förfördelas. Detta är fallet eftersom barn och unga till särlevande föräldrar inte får underhållsstöd från staten när deras behov av grundskydd tillgodoses på annat sätt av kommunen. Nuvarande lydelse av 106 kap. 33 § SFB leder därför till olika ekonomiska förutsättningar för barn och unga med särlevande respektive avlidna föräldrar vid kommunala insatser som rör vård eller boende. Mot denna bakgrund anser regeringen att efterlevandestöd inte heller ska lämnas i de fall en kommun bekostar insats för barnet eller den unge i form av vård eller boende i familjehem, bostad med särskild service, stödboende eller HVB-hem enligt LSS eller inom i de fall insatsen i fråga har pågått under en hel kalendermånad. Bestämmelsen om när efterlevandestöd lämnas vid insats i form av vård eller boende kommer därigenom att motsvara vad som gäller när ett barn eller ungdom som har underhållsstöd får en insats i form av vård eller boende. Förslaget innebär en inskränkning i rätten till efterlevandestöd på så sätt att stödet inte kommer att lämnas i samma omfattning som . anser att förslaget i vissa fall kan ge negativa ekonomiska konsekvenser för barn med funktionsnedsättningar och sociala behov samt efterlyser en djupare barnkonsekvensanalys. De lyfter att det kan antas finnas behov av annat ekonomiskt stöd än ekonomiskt bistånd, som ytterst är tänkt som ett sistahandsalternativ. Detta behov skulle möjligen kunna finnas för de barn som har långvariga boendeinsatser. Även kommun önskar en fördjupad barnkonsekvensanalys mot bakgrund av att det rör sig om särskilt utsatta barn med behov av kompensatoriska åtgärder. anser att förslagen är förenliga med barns bästa eftersom det är i deras intresse att behandlas likvärdigt. För de enskilda barn som drabbas negativt av förslaget bedömer att de ändå är tillräckligt kompenserade genom att ersättningen endast upphör de får vård och boendeinsatser av stat och kommun och att de insatserna pågår faktiskt får sina behov tillgodosedda på annat sätt. Här vill regeringen framhålla att de barn som berörs av förslaget överkompenseras i relation till barn som är placerade men vars föräldrar är särlevande. De berörda barnens uppehälle är tryggat av det allmänna och deras grundtrygghet påverkas inte av detta förslag. De eventuella negativa ekonomiska konsekvenser som förslaget skulle kunna medföra i vissa fall för de berörda barnen innebär därmed inte att de lämnas utan försörjning. De berörda barnen får mindre egna medel att röra sig med och lyfter att det kan antas finnas behov av någon annan form av ersättning än ekonomiskt bistånd för att tillgodose barnens behov vid långvariga placeringar. Regeringen instämmer i att det ekonomiska biståndet inte har karaktären av långvarigt stöd. Som beskrivet ovan är de berörda barnens uppehälle emellertid tryggat av det allmänna och de barn som 2021/22:182 berörs av förslaget överkompenseras i relation till barn som är placerade men vars föräldrar lever isär. Den rapport som ISF kom med 2021 (Placerade barn och socialförsäkringen – en granskning av hur socialförsäkringsförmåner påverkas när barn placeras i annat hem än i sitt föräldrahem [2021:6]) avseende socialförsäkringsförmåners betydelse i samband med att barn är placerade eller bor utanför det egna hemmet ger värdefullt underlag avseende hur socialförsäkringens regelverk och rutiner fungerar vid placeringar av barn. bedömer emellertid att rapporten inte påverkar aktuellt förslag om efter- Regeringen har dock utvecklat barnkonsekvensanalysen något utifrån remissinstansernas synpunkter, se avsnitt 8.1.1. menar att förslaget, som innebär att barnen får mindre egna medel att röra sig med, ställer högre krav på kommunen att säkerställa att barnens behov faktiskt tillgodoses. De berörda barnen är enligt kommunen i behov av kompensatoriska åtgärder och dessa kan i vissa fall betalas av efterlevandestödet. Regeringen vill i detta samman- hang lyfta att kommunens ansvar för att det placerade barnets behov till- godoses är detsamma. Detta inkluderar givetvis även de kompensatoriska åtgärder som är nödvändiga. Kommunens utgifter kan behöva öka för att säkerställa att barnets behov tillgodoses, men det torde vara en mycket marginell ökning för en enskild kommun. till kommuner för ensamkommande barn och unga enligt förordningen om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar gäller oförändrat. menar att förslaget påverkar den kommunala verksamhet som ansvarar för ersättning till familjehem och att regeringen bör överväga eventuell kompensation eller möjliggöra att efterlevandestöd för ett placerat barn utbetalas till nämnden efter att nämnden efterfrågat detta. noterar att det som SKR föreslår liknar konstruktionen avseende under- Föräldrarna till barn med underhållsstöd är enligt 8 kap. 1 § andra stycket SoL skyldiga att i skälig utsträckning bidra till kommunens Vidare får det underhållsbidrag som avser barnet betalas till Kommunen saknar möjlighet att få motsvarande ekonomiska kostnadstäckning för barn eller unga vars ena eller båda föräldrar är För nyanlända ensamkommande barn och unga får kommunen emellertid statlig ersättning enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. ekonomisk kompensation i andra fall är emellertid inte föremål för tillkän- nagivandet från eller detta lagstiftningsärende. SKR är även kritiskt till att promemorian färdigställts och remitterats innan det regeringsuppdrag som ISF har haft om socialförsäkrings- förmåners betydelse i samband med att barn är placerade eller bor utanför det egna hemmet rapporterats. Regeringen vill här framföra att rapporten har inkommit och, som har påpekats ovan, bedömer att den inte påverkar det nu aktuella lagstiftningsärendet. Dock menar regeringen att det kommer att finnas anledning att återkomma till frågorna gällande placering av barn och socialförsäkringsförmåner längre fram. gäller den situation som beskriver avseende ungdomar som får omvårdnad i ett annat hem än det egna med stöd av Denna fråga ingår inte i tillkännagivande till regeringen och är heller inte föremål för regeringens förslag. enligt 8 kap. 1 § SoL rätt att ta ut en avgift om den enskilde bedöms ha möjlighet att betala den, men kan också välja att inte göra det. Regeringsuppdraget till ISF syftade till att öka kunskapen om hur olika socialförsäkringsförmåner används för gruppen placerade barn och vilka konsekvenser det får för barnen. Resultatet ger värdefull kunskap inför framtida åtgärder för flera socialförsäkringar som rör placerade barn och deras situation. Regeringen gör dock bedömningen att det aktuella förslaget bör införas för att likställa situationen för barn som det lämnas efterlevandestöd för med situationen för barn som det lämnas underhållsstöd vid vård eller boende för på det allmännas bekostnad. ISF har sedan promemorian remitterats redovisat ny statistik avseende antal barn som är placerade och som lämnas efterlevandestöd. Enligt deras beräkningar rör det sig om cirka 800 barn . Flera kommuner, bl.a. och kommun har i sina remissvar angett att förslaget, som då bedömdes beröra 175 barn respektive 140 underrättelser , troligtvis inte skulle innebära ökade kostnader. kommun påpekade, baserat på de tidigare uppskattningarna, att kostnaderna för kommunen kunde öka men att det var svårt att bedöma. Regeringens bedömning är mot bakgrund av den nya statistiken att antalet barn som berörs av det nu aktuella förslaget är mycket lågt, totalt uppskattningsvis 160 barn , se avsnitt 4.4. Ansvaret för dessa barn och unga är dessutom spritt bland kommunerna, varför en enskild kommun inte torde drabbas mer än marginellt av ökade kostnader. Flera kommuner har lyft frågan kring efterlevandestödet när familjehemsplacering upphör och vårdnadsöverflytt till särskilt förordnad vårdnadshavare sker. kommun uppger att kommunernas åtagande efter vårdnadsöverflytt till före detta familjehemsföräldrar inte är någon formellt beviljad insats från och att det därmed inte ter sig troligt att efterlevandestöd till de vårdnadsöverflyttade barnen berörs av lagförslaget. nämner att vid vårdnadsöverflyttning upphör vården och barnets egna ekonomiska resurser, bl.a. efterlevandestödet, ska bidra till dess uppehälle. Nuvarande bestämmelser om efterlevandestöd kan enligt därmed innebära ett hinder för vårdnadsöverflyttning, då många familjehem ser efterlevandestödet som ett sparande för barnet och att en vårdnadsöverflytt därför får negativa konsekvenser för barnet. Den föreslagna ändringen kan därmed enligt underlätta framtida vårdnadsöverflyttningar. Regeringen noterar att det nu aktuella förslaget även ur denna aspekt innebär att barn som har beviljats vårdinsats och barn som har fått vårdnaden överflyttad får en mer likvärdig situation. kommun, och kommun lyfter att förslaget innebär att olika villkor kommer att gälla för barn och unga med efterlevandestöd och barn och unga med barnpension, eftersom barnpension behålls . Regeringen vill med anledning av denna synpunkt framhålla att barnpension är en av föräldern intjänad pension som kommer barnet till godo när föräldern avlidit. Det är inte på motsvarande sätt som underhållsstöd eller efterlevandestöd ett grundskydd som det allmänna erbjuder. Det finns därmed enligt regeringen ingen anledning att likställa hanteringen mellan barnpension och efterlevandestöd eller underhållstöd. Regeringens förslag innebär också att beräkningen av den tid som barnet eller den unge ska ha fått den statliga eller kommunala vården eller boen- 2021/22:182 det ska ske på samma sätt som gäller för underhållsstöd, då det saknas skäl till att bibehålla olikheten i beräkningen när bestämmelserna i övrigt utformas på likartat sätt. Regeringens förslag innebär även att ordet ”anstalt” ändras till ”institution” för att det därigenom ska gå att åstadkomma bättre överensstämmelse mellan bestämmelserna för vad som gäller för underhållsstöd respektive efterlevandestöd i aktuella vård- och boendesituationer. När det gäller barn som är inackorderade vid sameskola, bekostas det genom bidrag från den statliga Sameskolstyrelsen. Som promemorian redogör för utbetalades tidigare även underhållsstöd vid inackordering vid sameskolan, men att det upphörde genom införandet av den nu upphävda lagen om underhållsstöd. Enligt uppgift från Sameskolstyrelsen har mycket få barn ansökt om inackordering vid sameskola för /2022 och det är oklart om något av dessa barn också får efterlevandestöd. Eftersom barnen under alla omständigheter får sitt boende finansierat av Sameskolstyrelsen, konstaterar regeringen att staten bekostar barnens omvårdnad och försörjning och att efterlevandestödet därför inte är nödvändigt för att tillgodose deras grundläggande behov. Då barn som är beviljade inackordering vid sameskola genom bidraget från Sameskolstyrelsen är tillförsäkrade en lägsta rimlig levnadsnivå, saknas det skäl till att lämna efterlevandestöd till dessa barn. Regeringen föreslår därför att utbetalningen av efterlevandestöd inte längre ska lämnas för tid när barnet är inackorderat vid sameskola. Uppgifter till utbetalande myndigheter Regeringens förslag: En nämnd ska lämna uppgift till respektive om en beslutad insats i form av vård eller boende till barn som får under- hållsstöd eller efterlevandestöd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om den kommunala nämndens uppgiftsskyldighet avseende den beslutade in- Regeringens bedömning: Det saknas behov av särskilda bestäm- melser om sekretess eller om personuppgiftsbehandling. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag och bedömning. I promemorian föreslogs dock inte ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om den kommunala nämn- dens uppgiftsskyldighet avseende den beslutade insatsen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget, däribland , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), i län och ett tiotal kommuner. har inga invändningar mot förslaget och gör för närvarande samma bedömning som promemorian att det utökade administrativa arbetet får anses kunna rymmas inom ramen för befintliga anslag för myndigheten. noterar att den nu föreslagna uppgiftsskyldigheten är begränsad till upp- gifter för insatsens början och slut. Myndigheten anser att den föreslagna uppgiftsskyldigheten även måste omfatta vilken typ av insats som barnet är föremål för samt vilka månader barnet vistas i hemmet under Dessa uppgifter är nödvändiga för att ska kunna avgöra om 106 kap. 8 § SFB är tillämplig och för att myndigheten ska kunna motivera ett eventuellt avslagsbeslut om underhållsstöd. ringskassan önskar även att det förtydligas hur och ska få information om barn som får sin dagliga omvårdnad på en skola där staten ansvarar för kostnader för kost och logi. Även ISF konstaterar att 2 § förordningen (1996:1036) om underhålls- stöd även innehåller en upplysningsskyldighet för den som är ansvarig för inrättningen där ett barn är placerat. ISF efterlyser vidare analys och kon- sekvensbedömning av återkrav från och framgent också av i de fall underhållsstöd respektive efterlevandestöd har lämnats till barnet på grund av att kommunen har skickat underrättelse till eller Kommuner och Regioner (SKR) anser att det bör säkerställas att den kommunala nämnd som ansvarar för att ett barn får en insats i form av familjehem eller bostad med särskild service får uppgift om vilka barn som har rätt till efterlevandestöd. SKR menar att det saknas förutsättningar att fullgöra uppgiftsskyldigheten om nämnden inte får kännedom om vilka barn som har rätt till efterlevandestöd. Om de aktuella uppgifterna inte kan lämnas med stöd av befintligt regelverk, menar och Regioner att det bör införas en bestämmelse om skyldighet för Pensions- myndigheten att lämna uppgift om efterlevandestöd till nämnden. kommun och uppmärksammar att förslaget kan innebära en ökad administration för kommunen. menar dock att det berör så pass få barn att det inte bör innebära några omfattande konsekvenser för kommunens socialtjänst. bedömer att den tillkommande uppgiftsskyldigheten endast medför margi- nella konsekvenser för kommunen avseende arbetsinsats. kommun framhåller att det underlättar för den enskilde att slippa den administration en uppgiftsskyldighet för enskilda skulle medföra. kommun önskar ett förtydligande av om den föreslagna skyldigheten att lämna uppgifter ska ske varje gång en beviljande insats sker. Skälen för regeringens förslag och bedömning Regeringen delar promemorians bedömning att det behövs en uppgifts- skyldighet gentemot och för att säkerställa att det inte lämnas underhållsstöd eller efterlevandestöd när ett barn får vård eller har boende som bekostas av stat eller kommun. Då insatser till barn eller unga i form av vård eller boende i familjehem, bostad med särskild service, stödboende eller HVB-hem kan fullgöras av en eller flera kommunala nämnder, bör uppgiftsskyldigheten i lag åligga den kommunala nämnd som ansvarar för vård- eller boendeinsatsen i Det är en administrativ åtgärd som inte är särskilt betungande för Uppskattningsvis rör det sig om uppgiftslämning i ungefär 160 fall fördelat över hela landet som tillkommer i förhållande till den uppgiftsskyldighet som redan finns vid insatser om vård eller boende 2021/22:182 för barn som har underhållsstöd. Den ökade administrativa belastningen för kommunen får enligt regeringens uppfattning anses vara mycket begränsad, vilket bekräftas av bl.a. kommun, , kommun och kommun. Huvudregeln inom socialförsäkringen är att den som har rätt till en socialförsäkringsförmån ska anmäla sådana ändrade förhållanden som påverkar rätten till eller storleken av förmånen i fråga (110 kap. 46 § SFB). Anmälningsskyldigheten omfattar även den som får en förmån som någon annan är berättigad till. Kommunen har större administrativ förmåga att fullgöra uppgiftslämningen på korrekt sätt jämfört med barnet eller den unge, förälder eller särskilt förordnad vårdnadshavare. Placerade barn och socialförsäkringen – en granskning av hur socialför- säkringsförmåner påverkas när barn placeras i annat hem än i sitt föräldra- hem [2021:6]) konstateras dock att det finns brister i kommunernas rapportering till och att det finns risk för att enskilda drabbas av återkrav trots att kommunen ska underrätta om in- och utskrivning, alternativt beviljad insats. emellertid att risken för att uppgifterna inte lämnas är något större om barnet eller den unge eller dess vårdnadshavare skulle lämna dem än om den kommunala nämnden ansvarar för uppgiftslämningen. också en risk för att antalet, för den enskilde betungande, återkrav från och skulle öka om det enskilda barnet eller den unge eller dess vårdnadshavare skulle lämna uppgifterna. Det kan heller inte uteslutas att barnet eller den unge eller dess vårdnads- havare kan ha ett ekonomiskt intresse av att underhållsstöd respektive efterlevandestöd fortsätter att lämnas, trots att grundläggande behov är tillförsäkrade barnet eller den unge genom någon annan offentlig aktör. ISF påpekar i sin rapport att kommunerna i många avseenden saknar erforderlig kunskap om hur socialförsäkringarna påverkas när ett barn Myndigheten föreslår därför att kommunerna bör ges samman- hängandet och heltäckande information avseende detta. att återkomma i denna fråga. För att kunna reglera om efterlevandestöd ska lämnas eller inte behöver och få information om att en insats om vård eller boende som bekostas av det allmänna har beslutats. Samtliga aktörer som beslutar om en insats avseende vård eller boende enligt 106 kap. 8 § SFB och förslaget till ny lydelse av 106 kap. 33 § behöver därför informera respektive Pensionsmyndig- heten om ett sådant beslut, vilket också påpekar. innebär att även statliga institutioner och andra statliga aktörer som annars tillhandahåller barnet eller den unge kost och logi samt kommunen behöver lämna uppgift till respektive Pensions- myndigheten att de bekostar barns vård eller boende. Den statliga institution som behöver lämna upplysningar till Försäk- ringskassan respektive om att vård eller boende enligt 106 kap. 8 eller 33 § SFB ges till ett barn är Statens institutions- styrelse, som är ansvarig för vården vid de särskilda ungdomshemmen. Andra statliga aktörer som behöver lämna upplysningar till Försäkrings- kassan respektive Pensionsmyndigheter är de som tillhandahåller barn eller unga kost och logi. Det rör sig alltså om de skolor, där staten ansvarar för kostnader för kost och logi, dvs. boende som till följd av skolgång vid specialskola och sameskola ordnas utanför det egna hemmet, 2 kap. 4 § och 9 kap. 15 d § skollagen (2010:800). Uppgiftsskyldigheten för den kommunala nämnden är dock ett sådant åliggande som i enlighet med 8 kap. 2 § första stycket 3 regeringsformen ska meddelas i lag. Regeringen föreslår därför att uppgiftsskyldigheten för den kommunala nämnden regleras i en ny paragraf i 110 kap. SFB, i vilket kapitel ärendehandläggningen hos och regleras. Regeringen anser att anmälningsskyldigheten på detta vis tydliggörs och menar att detta torde innebära att kommunerna i högre utsträckning fullgör sitt ansvar. Uppgiftsskyldigheten för gentemot och finns i 10 a § förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter inom , varför det inte behövs någon ytterligare eller ändrad reglering för deras del. Vidare finns det föreskrifter om uppgiftsskyldighet för andra statliga aktörer gentemot i förordningen om underhållsstöd. För andra statliga aktörer än behöver således föreskrifter meddelas avseende uppgiftsskyldigheten gentemot . Regeringen kan meddela sådana föreskrifter med stöd av sin restkompetens i 8 kap. 7 § regeringsformen. Regeringen kan också delegera denna föreskriftsrätt till t.ex. en myndighet under regeringen, se 8 kap. 11 § regeringsformen. Promemorians förslag var att uppgiftsskyldigheten skulle avse insatsens början och avslutande.