prop · H903225 · 2022-04-07 00:00:00 — Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga synpunkter på förslaget. Kommuner och Regioner anser att det behövs övergångsbestämmelser som medger extra tid för att få nödvändig teknik på plats för att tillgängliggöra värdefulla datamängder. Skälen för regeringens förslag: Öppna data-direktivet skulle ha varit genomfört . Lagen om den offentliga sektorns tillgängliggörande av data och ändringarna i övrig lagstiftning bör därför träda i kraft , vilket bedöms vara . bör lagen om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen upphöra att gälla. Den upphävda lagen bör dock fortfarande gälla för en begäran om vidareutnyttjande av handlingar som har kommit in före . I fråga om värdefulla datamängder kommer det att regleras särskilt i en genomförandeakt vilka datamängder som avses och eventuella tekniska specifikationer för hur de ska tillgängliggöras. I genomförandeakten kommer det även att föreskrivas från vilken tidpunkt värdefulla data-mängder ska kunna göras tillgängliga. Mot denna bakgrund bör det inte i lagen införas särskilda övergångsbestämmelser för tillgängliggörande av värdefulla datamängder. 13 tillkännagivande om digitalisering och it i den statliga förvaltningen har tillkännagett för regeringen det som utskottet har anfört om att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick (bet. 2017/18:FiU25 s. 9 f., rskr. 2017/18:180). Regeringen uppdrog åt Statskontoret att utreda myn- digheternas arbete med vidareutnyttjande av information (S2014/3536) samt hinder för vidareutnyttjande av öppna data från statliga myndigheter (Fi2017/02163). 2021/22:225 slutade om bidrag till , som organisationen skulle använda för att göra en djupgående översyn av digitala förvaltning med fokus på öppna data. Vidare har regeringen i förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning gett myndigheten i uppgift att främja öppen och datadriven innovation samt tillgängliggörande av öppna data och vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Lantmäteriet fick regeringens uppdrag att analysera budgetära konsekvenser av myndigheters tillgängliggörande av s.k. särskilt värdefulla datamängder samt de potentiella samhällsekonomiska nyttor som ett sådant tillgängliggörande kan ge (I2019/01415), med anledning av kommande genomförandeakter inom och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Lantmäteriet slutrapporterade regeringsuppdraget . Rapporten bereds vidare inom . Regeringen uppdrog åt Myndigheten för digital förvaltning att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data samt bedriva öppen och datadriven innovation (I2019/01416 och I2019/01020). lämnade Myndigheten för digital förvaltning en delrapport med en handlingsplan för tillgängliggörande och vidareutnyttjande av öppna data. En av rekommendationerna i handlingsplanen var att ta fram en nationell datastrategi som baseras på öppenhet som standard. Mot denna bakgrund anförde regeringen följande i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22 s. 108): Utvecklingen av AI och användning av digital teknik inom såväl den offentliga förvaltningen som i samhället i stort behöver öka för att ska vara bäst i världen på att tillvarata digitaliseringens möjligheter. En förutsättning för AI och annan digital teknik är en ökad tillgång till data. Regeringen avser att ta fram en strategisk inriktning för data, som bland annat ska bidra till ett ökat utbud av och tillgänglighet till öppna data. slutrapporterade Myndigheten för digital förvaltning uppdraget. Slutrapporten innehåller rekommendationer och förslag, där det bland annat framgår att en av effekterna av uppdraget varit att antalet datamängder på dataportal mer än tredubblats. Regeringen beslutade en nationell datastrategi, Data – en underutnyttjad resurs för (I2021/02739). Strategin sammanfattar ett antal regeringsbeslut som fattades med finansiering från bl.a. det nationella innovationsrådet och utgör ett komplement till den nationella digitaliseringsstrategin och AI-inriktningen och syftar till att främja olika former av öppen och kontrollerad datadelning för ökad tillgång till data för bl.a. artificiell intelligens och digital innovation. Inom ramen för datastrategins genomförande har regeringen uppdragit åt flera myndigheter att bidra till tillgången av data inom sina respektive verksamhetsområden. Rymdstyrelsen fick uppdraget att analysera och undersöka hur ett utvecklat nationellt rymddatalabb skulle kunna främja samhällets digitalisering med särskilt fokus på dess betydelse för genom- förandet av insatser inom den europeiska datastrategin inklusive över- väganden i förhållande till utlysningar om europeiska gemensamma data- utrymmen (I2021/02683). Förutsättningar för ett gemensamt och stan- dardiserat gränssnitt för att interagera med data i ett federerat system ska ingå i analysen. Arbetsförmedlingen fick uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med att utveckla en sammanhållen datainfra- struktur för kompetensförsörjning och livslångt lärande (N2021/01915). uppdraget ingår bl.a. att utveckla säkra metoder för hantering av individ- data, stärka datainfrastrukturen för livslångt lärande genom utveckling av en kvalifikationsdatabas samt att tillgängliggöra, dela och nyttiggöra data för kompetensförsörjning och livslångt lärande. uppdraget att bidra till ökad kunskap om elektrifieringen av transporter (I2021/02212). I uppdraget ingår att beskriva hur digitalisering inklusive betydelsen av europeiska gemensamma dataområden, uppkoppling och innovativa lösningar ytterligare kan påskynda och effektivisera elektrifie- ringen inom transportområdet. Därutöver ska myndigheten genomföra pilotprojekt och ta fram modeller för hur data i praktiken på bästa sätt kan tillgängliggöras, delas och nyttiggöras. Uppdraget ska redovisas senast uppdragen att skapa en statlig infrastruktur för bilddata för bl.a. förbättrad cancerdiagnostik, samt att genomföra en förstudie om digital nationell infra- struktur för (S2021/05259 och S2021/06170). Uppdragen ska slutredovisas respektive den 1 fick i uppdrag att kartlägga datamängder av nationellt intresse på hälsodataområdet (S2021/05369). fick uppdraget att främja delning och nyttiggörande av data för smart statistik (I2021/02417). digheten ska bl.a. främja delning och nyttiggörande av data i syfte att skapa förutsättningar för smart statistik samt lämna förslag till ny smart statistik baserad på delning av bl.a. mobilitetsdata samt hur smart statistik kan visua- liseras på ett enkelt vis. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för digital förvaltning fick i uppdrag att främja offentliga aktörers förmåga att dela och nyttiggöra data så att data frigörs för utveckling av bl.a. AI och digital innovation (I2021/01826). uppdraget ingår att etablera en digital arena för att möjliggöra samverkan kring data och innovation baserad på data. Data ska bl.a. kunna nyttjas och delas inom ramen för de kommande europeiska gemensamma dataområde- Myndigheten för digital förvaltning ska bl.a. tillhandahålla nationella rekommendationer, riktlinjer och stöd. Genomförandet av uppdraget ska bidra till att skapa en datadriven kultur där data värderas som en strategisk resurs för digital innovation. Uppdraget ska redovisas senast den 31 janu- Därtill gav regeringen Verket för innovationssystem () i uppdrag att kartlägga och analysera behov av utvecklings- insatser för datadelning (I2021/02737). ska genomföra en kart- 2021/22:225 läggning och analys av bl.a. behovet av kompetensutvecklingsinsatser och vilka kapacitetshöjande insatser som finns för att underlätta för datahantering och datadelning, aktuell spetsforskning inom områdena datahantering och datadelning, relevanta datamarknader och värderingsmodeller för data samt framgångsrika datadelningsexempel. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för digital förvaltning och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har även som återrapporteringskrav i sina respektive regleringsbrev att redovisa hur de har tillhandahållit vägledning i frågor som rör tillgängliggörande av information för vidareutnyttjande enligt den lag som i svensk rätt genomför och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Därtill har regeringens uppdrag att samordna arbetet med att införa öppen tillgång till forskningsdata. Uppdraget ska redovisas . Regeringen uppdrog åt Myndigheten för digital förvaltning att vara projektledare för for (I2020/00911), ett samverkansinitiativ mellan 45 myndigheter som syftar till att öka kunskapen om att vidareutnyttja offentliga öppna data hos deltagarna och demonstrera värdet av tillgängliggörande och vidareutnyttjande av öppna data för behovsägarna. Genom förslaget till en ny lag om den offentliga sektorns tillgängliggörande av data, som ur ett rättsligt perspektiv främjar och stöder den offentliga förvaltningens arbete med att tillgängliggöra öppna data, och genom de åtgärder som redovisas ovan, bedömer regeringen att tillkännagivandet är tillgodosett och därmed slutbehandlat. Regeringens bedömning: Den nya lagen väntas bidra till positiva samhällsekonomiska effekter genom ett ökat tillgängliggörande och vidareutnyttjande av data. Kraven på avgiftsfrihet och digitala format vid tillgängliggörande av värdefulla datamängder medför ekonomiska konsekvenser för vissa myndigheter och offentliga företag genom minskade intäkter eller ökade utgifter. I övrigt väntas lagens reglering av avgifter, villkor och formatkrav medföra endast marginella ekonomiska konsekvenser för myndigheter och offentliga företag vilka bedöms kunna hanteras inom ramen för befintliga ekonomiska förutsättningar. För myndigheter som innehar data som är särskilt efterfrågade för vidareutnyttjande medför lagen en något ökad arbetsbörda. Lagen kan också innebära en ökad måltillströmning hos domstolarna. Detta bedöms kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. De ekonomiska konsekvenserna för statliga myndigheter, kommuner och regioner i fråga om eventuellt inkomstbortfall till följd av de nya avgiftsprinciperna för värdefulla datamängder bör utredas vidare. Förslagen i övrigt bedöms inte vara kostnadsdrivande för kommuner och regioner. De inskränkningar som lagen medför i den kommunala självstyrelsen är nödvändiga och proportionella för att genomföra öppna data-direk- tivet i . Lagen väntas inte påverka säkerhet, informationssäkerheten eller skyddet av personuppgifter. Utredningens bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser, däribland Region och , noterar att lagen stärker innovation och utveckling och medför positiva effekter på den privata marknaden. Flera remissinstanser, bl.a. , och geologiska undersökning, befarar att avgiftsfritt tillgängliggörande av data kan få stora ekonomiska konsekvenser genom uteblivna intäkter. Ett antal kommuner, däribland , och kommuner, anser att en statlig ekonomisk ersättning bör täcka kommunernas avgiftsbortfall för tillgängliggörande av värdefulla datamängder. kommun framför liknande synpunkter. ser inga märkbart ökade kostnader av förslaget men framhåller att det är viktigt att intäktsbortfallet inte går ut över produktionskapacitet, utvecklingstakt och kvalitet. Statskontoret understryker att regeringen behöver se över och fastställa nya finansieringsformer för de myndigheter som till stor del är avgiftsberoende för sin informationsförsörjning. befarar att förslaget kan innebära ökad arbetsbelastning och administration. anser att förslaget är godtagbart och proportionerligt i förhållande till det kommunala självstyret. och Förvaltningsrätten i anser att en eventuellt ökad måltillströmning till följd av förslaget behöver följas upp. Flera remissinstanser, bl.a. samhällsskydd och beredskap, och Säkerhets- 2021/22:225 polisen, framhåller att det finns behov av stöd, vägledning och samverkan för att uppnå en enhetlig tillämpning av lagen och underlätta arbetet med att identifiera potentiella risker med ett utökat tillgängliggörande av data. Skälen för regeringens bedömning En ny lag om den offentliga sektorns tillgängliggörande av data Öppna data-direktivets målsättning är att uppnå en minimiharmonisering av medlemsstaternas nationella regler om myndigheters och offentliga företags tillgängliggörande av data för vidareutnyttjande. lagen om den offentliga sektorns tillgängliggörande av data överens- stämmer i allt väsentligt med direktivet. Öppna data-direktivet ersätter PSI-direktivet, som i svensk rätt är genomfört i PSI-lagen. Det materiella innehållet i PSI-lagen är i de delar som fortfarande har relevans överförda till den nya lagen, bl.a. regleringen av exklusiv rätt, grundläggande avgiftsprinciper och villkor. en nedan av konsekvenserna behandlar därför främst de bestämmelser som saknar motsvarighet eller är förändrade i förhållande till PSI-lagen. Tillgängliggörande av data från den offentliga sektorn förknippas generellt med stora och positiva samhällsekonomiska värden. värden bidrar ökad tillgång till data, i synnerhet i form av öppna data, också till ökad transparens och demokratisk kontroll genom insyn och förståelse för den offentliga sektorn. Det övergripande värdet av marknaden för öppna data inom EU och beräknades 2019 uppgå till , vilket bedöms utgöra en betydande del av dataekonomin inom EU. av värdet kan hänföras direkt till öppna data. Vid sidan av ekonomiska effekter kan tillgången till data leda till andra effektivitetsvinster i sam- hället genom utveckling av smarta tjänster och produkter. till geodata kan bidra till att akutsjukvård kommer på plats snabbare och att fler liv kan räddas. Det kan också leda till minskad transporttid och miljöpåverkan vid resande både med eget färdmedel eller med allmänna Tillgång till data från den offentliga sektorn kan vidare bidra till ökad kunskap och transparens genom att falsk information kan vederläggas och ryktesspridning på internet motverkas. Sammantaget bedöms den nya lagen ha potential att medföra positiva samhällsekonomiska effekter genom att den främjar tillgängliggörande av data från den offentliga sektorn och skapar bättre förutsättningar för enskilda att bearbeta och förädla de data som görs tillgängliga. Konsekvenser för privatpersoner och företag Lagen främjar privatpersoners och företags tillgång till data i användbara Förteckningen över data som finns tillgängliga eller sökbara på internet för vidareutnyttjande gör att det blir enklare att hitta relevanta Vid vidareutnyttjande av data som görs tillgängliga i olika EU- medlemsstater bidrar formatkraven till att data blir enklare att bearbeta och Kraven på att forskningsdata och värdefulla datamängder som huvudregel ska tillgängliggöras avgiftsfritt bidrar till att öka vidare- utnyttjandet och gör det lättare för små och medelstora företag att komma Prop. 2021/22:225 in på relevanta marknader. Den nya lagen bedöms i ett övergripande perspektiv medföra positiva konsekvenser för privatpersoner och företag. Lagen ska tillämpas av statliga och kommunala myndigheter, organ som i lagen jämställs med myndigheter och vissa offentliga företag. som jämställs med en myndighet eller ett offentligt företag som inte omfattas av några nationella bestämmelser som ger en enskild rätt att få tillgång till data kan självständigt påverka om och när lagen ska tillämpas i dess verksamhet. Lagen bör därför inte medföra några oundvikliga nega- tiva konsekvenser för dessa aktörer. Ekonomiska konsekvenser av avgiftsprinciperna Lagen uppställer ett antal avgiftsprinciper som utgör den yttre ramen för beräkning av en avgift vid tillgängliggörande av data. På samma sätt som i PSI-lagen kan avgiftsprinciperna begränsa de avgifter som en myndighet eller ett offentligt företag får ta ut på annan grund. I likhet med PSI-lagen kvarstår en generell möjlighet att beräkna en avgift som motsvarar margi- nalkostnaden för att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande. PSI-lagen kvarstår också rätten för bibliotek, museer och arkiv att beräkna en avgift som motsvarar full kostnadstäckning. Samma sak gäller för ett offentligt företag och för en myndighet som är skyldig att ta ut en avgift för att täcka en väsentlig del av kostnaderna för en verksamhet. Som utgångspunkt gäller alltså samma möjligheter som i PSI-lagen att beräkna en avgift utifrån marginalkostnadsprincipen och principen om full Den nya lagen innebär alltså inte i denna del några intäktsminskningar för de myndigheter och med myndigheter jämställda organ som omfattas av PSI-lagen. Ett undantag gäller dock för data- mängder som pekas ut som värdefulla datamängder (se vidare nedan). För ett offentligt företag som frivilligt tillgängliggör data för vidare- utnyttjande bör avgiftsprinciperna inte orsaka några kännbara ekonomiska konsekvenser, eftersom företaget självständigt avgör om data ska göras tillgängliga eller inte. Forskningsdata ska tillgängliggöras avgiftsfritt. endast sådana forskningsdata som till någon del är offentligt finansierade och som redan har gjorts direkt tillgängliga för vidareutnyttjande via en Sådana forskningsdata är i regel åtkomliga avgiftsfritt för Kraven på avgiftsfritt tillgängliggörande av forskningsdata väntas därmed inte medföra några särskilda ekonomiska konsekvenser som inte kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar för berörda myndigheter och med myndigheter jämställda organ. En värdefull datamängd ska som utgångspunkt tillgängliggöras avgifts- Bibliotek, museer och arkiv är generellt undantagna från denna skyl- Vissa myndigheter kan få ett undantag om maximalt från Vilka datamängder som kommer att utgöra värdefulla datamängder beslutas av Europeiska kommissionen inom ramen för en I en sådan genomförandeakt kan kommissionen också besluta att offentliga företag ska undantas från kravet på avgiftsfritt till- 2021/22:225 gängliggörande. I likhet med det som bl.a. framhåller kan kravet på att tillgängliggöra värdefulla datamängder avgiftsfritt innebära ekonomiska konsekvenser för berörda myndigheter och offentliga företag. Det är ännu inte känt vilka data som kommer att utgöra värdefulla datamängder eller vilka myndigheter och offentliga företag som berörs av kravet på avgiftsfrihet. Det går därför inte att göra några exakta uppskattningar av de ekonomiska konsekvenserna. En bedömning av hur eventuellt minskade intäkter bör finansieras kan göras först när den genomförandeakt är beslutad där de värdefulla datamängderna fastställs. Regeringen avser att analysera frågan om finansiering för intäktsbortfall när genomförandeakten är beslutad. Som bl.a. påpekar ett behov av, avser regeringen då även att utreda hur potentiella inkomstbortfall hos kommunala myndigheter kan finansieras. Utgångspunkten är att finansiering ska ske i linje med de principer om neutralitet för statens budget som beslutat om (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/ 95:67). Regeringen bör utnyttja möjligheten att besluta om tidsbegränsade undantag från avgiftsfrihet. Även kommuner och regioner kan utnyttja denna möjlighet. När staten beslutar om nya åligganden eller uppgifter som är direkt riktade mot den kommunala sektorn ska kommuner och regioner få adekvat finansiering med stöd av den kommunala finansieringsprincipen. Eftersom förslagen i denna proposition inte är direkt riktade mot den kommunala sektorn är principen dock inte tillämplig. Ekonomiska konsekvenser av formatkraven Enligt den nya lagen ska data, om det är lämpligt och möjligt, och om en vidareutnyttjare begär det, göras tillgängliga i enlighet med vissa formatkrav. Lagens generella formatkrav innehåller dock relativt stor flexibilitet genom att det inte finns något absolut krav på att data ska kunna tillgängliggöras på annat sätt än i det befintliga formatet. Vid bedömningen av i vilket format data kan tillgängliggöras kan en myndighet eller offentligt företag beakta bl.a. ekonomiska och personella resurser. Tillämpningen av de generella formatkraven bör därför kunna finansieras inom ramen för en statlig myndighets befintliga ekonomiska förutsättningar. Formatkraven bedöms inte heller ha en kostnadsdrivande effekt för kommuner och regioner. För organ som jämställs med en myndighet och offentliga företag som inte omfattas av nationella tillgångsbestämmelser gäller formatkraven endast när data tillgängliggörs för vidareutnyttjande som ett frivilligt åtagande. Det får förutsättas att ett sådant åtagande anpassas utifrån de potentiella ekonomiska konsekvenser det medför för respektive aktör. Lagen innehåller också formatkrav för dynamiska data. Det finns emellertid inget krav på att tillgängliggöra data som dynamiska data. Det får därför antas att endast de myndigheter och offentliga företag som har tillräckliga finansiella och tekniska förutsättningar kommer att tillgängliggöra dynamiska data i enlighet med lagens krav. Lagen innehåller vidare formatkrav för tillgängliggörande av värdefulla datamängder. Dessa formatkrav kan komma att vara kostnadsdrivande för de myndigheter och offentliga företag som omfattas av skyldigheten att göra sådana data tillgängliga för vidareutnyttjande. Även i denna del får finansieringsfrågan analyseras vidare när det är beslutat vilka data som ska utgöra värdefulla datamängder. Utgångspunkten är även här att finansie- Prop. 2021/22:225 ring ska ske i linje med de principer om neutralitet för statens budget som beslutat om (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/ 95:67). Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Förslagen i den nya lagen innebär en viss inskränkning den kommunala självstyrelsen. Det gäller särskilt i de delar lagen uppställer krav på tillgängliggörande i vissa format och begränsar rätten att ta ut en avgift för en värdefull datamängd. Även den informationsplikt som gäller för data som en kommun eller region gjort tillgängliga eller sökbara på internet kan i viss utsträckning begränsa den kommunala självstyrelsen. Förslagen är emellertid nödvändiga för att genomföra öppna data-direktivet korrekt i svensk lag. Eftersom lagen inte innehåller några ytterligare skyldigheter än de som föreskrivs i öppna data-direktivet, bedöms inskränkningen nödvändig och proportionerlig för att uppnå syftet med förslagen, dvs. att genomföra direktivet i . Konsekvenser för säkerheten och skyddet av personuppgifter Tillgängliggörande av data kan potentiellt medföra risker för säkerhets- och integritetsintressen. I lagen finns därför ett antal skyddsmekanismer som syftar till att förhindra att data görs tillgängliga för vidareutnyttjande om det innebär risker för säkerhet, informationssäkerheten eller skyddet av personuppgifter. Lagen ger inte en enskild rätt att få tillgång till data och den påverkar inte bestämmelser i någon annan författning som begränsar rätten till data. Lagen ska tillämpas först när en enskild har rätt att få tillgång till data enligt en annan författning eller när en myndighet eller ett offentligt företag på eget initiativ gör data tillgängliga i syfte att de ska kunna vidareutnyttjas. Vidare gäller att data ska göras tillgängliga för vidareutnyttjande endast under förutsättning att krav på informationssäkerhet och skydd av personuppgifter kan upprätthållas och att det inte innebär risker för säkerhet. Regleringen i den nya lagen bedöms vara tillräckligt balanserad för att inte skapa några nya risker ur säkerhets- eller integritetsperspektiv. Det bör dock understrykas att myndigheter och offentliga företag bör iaktta särskild omsorg i sitt systematiska informationssäkerhetsarbete och i sina bedömningar av om data kan göras tillgängliga för vidareutnyttjande. Flera remissinstanser, bl.a.