prop · H903267 · 2022-06-30 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:267 Fördjupad uppföljning av arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse redovisar regeringen en fördjupad uppföljning av arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Av åtgärdspaketet för att intensifiera arbetet mot mäns våld mot kvinnor som regeringen presenterade framgår att regeringen ska lämna en skrivelse till med redovisning av arbetet. redovisade sin rapport satsningar ger resultat (A2022/00656). Rapporten ligger till grund för denna skrivelse. Regeringen kan mot bakgrund av konstatera att utvecklingen på hela området mäns våld mot kvinnor är svårbedömd. Regeringen kan dock utifrån de indikatorer som har följt upp sammantaget konstatera att det syns vissa positiva tendenser , bl.a. vad gäller återfallsförebyggande insatser och utsatthet för våld. Ytterligare indikatorer behövs för att följa upp utvecklingen av alla områden i den nationella strategin och bedöma i vilken mån ett önskvärt utfall har uppnåtts, särskilt när det gäller det våldsförebyggande arbetet och kunskap och metodutveckling. Enligt regeringens bedömning är det också angeläget att förebyggande metoder och arbetssätt inom området tas fram och utvärderas. Detta är den första skrivelsen där regeringen redovisar en fördjupad uppföljning av arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Skrivelsen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de gröna. En nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld Uppföljning av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor ...................................................... Ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete för att förebygga mäns våld mot kvinnor .......... Utvecklingen på området utifrån 3.2Förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn.............................. för förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd ................................... Utvecklingen på området utifrån för en effektivare brottsbekämpning................ Utvecklingen på området utifrån Förbättrad kunskap och metodutveckling......................... för förbättrad kunskap och Utvecklingen på området utifrån Det regionala arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... är feministisk och jämställdhet mellan kvinnor och män är en prioriterad fråga. Det riksdagsbundna målet för den svenska jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Det sjätte jämställdhetspolitiska delmålet är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Mäns våld mot kvinnor är det yttersta uttrycket för ojämställdhet mellan könen. För att förebygga och bekämpa våldet är det centralt att öka jämställdheten i samhället. Kvinnor ska ha samma möjligheter som män till ett arbete, en egen försörjning och till makt över sitt eget liv. För att mäns våld mot kvinnor ska upphöra måste det även ske ett brett arbete för att motverka maskulinitetsnormer och föreställningar om manlighet som kan leda till våldsamhet. Det behövs fortsatt förebyggande arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har därför avsatt öronmärkta medel för detta ändamål. Detta är den första skrivelsen där regeringen redovisar en fördjupad uppföljning av arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Skrivelsen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de gröna. Av åtgärdspaketet för att intensifiera arbetet mot mäns våld mot kvinnor som regeringen presenterade framgår att regeringen ska lämna en skrivelse till med redovisning av arbetet. Detta åtagande upprepas i regeringens åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2021– 2023. har fått i uppgift enligt sin instruktion att redovisa en fördjupad uppföljning av delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. ansvar att följa upp arbetet med mäns våld mot kvinnor har därmed förtydligats. redovisade sin rapport satsningar ger resultat (A2022/00656). Rapporten ligger till grund för denna skrivelse. En nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor Regeringen överlämnade skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) I skrivelsen ingick en tioårig nationell strategi för att före- bygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och ett riktat åtgärdsprogram. Strategin gäller för perioden –2026. gällde för perioden –2020. Genom en långsiktig strategi och ett riktat åtgärdsprogram lades grunden till ett mer målinriktat och samordnat arbete mot mäns våld mot kvinnor. Strategin betonar särskilt förebyggande insatser och mäns delaktighet. omfattar alla delar av det jämställdhetspolitiska delmålet att 2021/22:267 mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Strategins tillämpningsområde är därför alla former av fysiskt, psykiskt och sexuellt våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck med skiftande uttryck såsom könsstympning och tvångsäktenskap. Strategin omfattar vidare prostitution och människohandel för sexuella ändamål liksom kommersialisering och exploatering av kvinnokroppen i reklam, medier och pornografi i syfte att reproducera föreställningar om kvinnors underordning. Strategin riktar sig mot våld som kvinnor och flickor utsätts för på grund av sitt kön. Den riktar sig också mot våld som kvinnor och flickor utsätts för i särskilt hög grad eller som generellt sett har särskilt svåra konsekvenser för kvinnor och flickor. Även män och pojkar kan vara utsatta för våld från närstående, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Omvänt kan kvinnor och flickor utsätta närstående för våld, exempelvis i en hederskontext, och begå brott som rör prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Insatser inom strategin syftar även till att motverka detta. Den nationella strategin omfattar i samtliga delar hbtqipersoners utsatthet för våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Med undantag för frågor om prostitution och människohandel, som behandlas i konvention om bekämpande av människohandel, överensstämmer den nationella strategin i stort med tillämpningsområdet för konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (2011) – även känd som Istanbulkonventionen – som är det mest heltäckande och utförliga internationella människorättsinstrumentet på sitt område. Målsättningarna i den nationella strategin är: •Ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld •Förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn •Förbättrad kunskap och metodutveckling. presenterade regeringen sitt andra åtgärdsprogram inom ramen för den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Åtgärdsprogrammet gäller –2023 och består av 99 åtgärder som omfattar insatser för att såväl förebygga våld som att ge stöd och skydd till utsatta. Det innehåller även insatser för att skärpa lagstiftningen. Av åtgärdsprogrammet framgår att den inriktning och de överväganden som redogörs för i den nationella strategin kvarstår. I åtgärdsprogrammet beskrivs fyra utvecklingsområden där regeringen avser förstärka insatserna. De utvecklingsområden som pekas ut är följande: Utsatthet för våld kan förvärras av olika omständigheter, som starka beroendeförhållanden till den eller dem som utövar våldet. När personer som redan befinner sig i en särskilt sårbar situation utsätts för våld kan behoven och förutsättningarna se annorlunda ut, och det kan finnas svårigheter att få samhällets skydd och stöd. Åtgärdsprogrammet fokuserar på följande grunder till särskild sårbarhet: -utrikes födda kvinnor -skadligt bruk och beroende -ekonomisk utsatthet. För många våldsutsatta upphör inte våldet trots att personen har lyckats lämna relationen, s.k. eftervåld. Det är av största vikt att samhället ser till att säkerställa skyddet och stödet för våldsutsatta även efter en separation. Ekonomin kan vara ett sätt för våldsutövare att utöva kontroll, vilket kan leda till problem med försörjningen efter separationen. •Våld i ungas partnerrelationer Unga personer är i större utsträckning utsatta för brott i nära relationer än äldre. Erfarenheter från aktörer som möter våldsutsatta unga behöver tas tillvara, för att utveckla förebyggande insatser och tidigt fånga upp unga våldsutövare. •Utsatthet för hot och övergrepp på nätet Hot och övergrepp som sker på nätet är oacceptabelt. Flera myndigheter har tagit fram kunskapsunderlag som beskriver utsattheten online. Mer behöver göras. Arbetet mot att människor utsätts för hot och övergrepp på nätet är därför ett utvecklingsområde för regeringen. Regeringen anger vidare i åtgärdsprogrammet att den fortsatt avser prioritera två områden inom ramen för arbetet för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Dessa två områden är hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel. Regeringen har arbetat aktivt för att skapa en långsiktig och hållbar struktur för stöd, organisation och uppföljning. Styrningen och samordningen av arbetet har stärkts på såväl nationell som regional och lokal nivå. har den centrala rollen i att stödja och följa upp arbetet med strategin på nationell nivå. Inom ramen för budgetpropositionen permanentade regeringen medlen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck, i syfte att åtgärderna ska bli långsiktiga och för att aktörerna inom området bättre ska kunna planera sin verksamhet. Regeringen har arbetat aktivt med att utveckla samverkan mellan nyckelaktörer i genomförandet av strategin, t.ex. har flera myndighetsgemensamma uppdrag getts. Bland annat har Arbetsförmedlingen, , , och ett gemensamt uppdrag om förbättrad upptäckt av våld i nära 2021/22:267 relationer, ett uppdrag som samordnas av . Vidare har , i (det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck) och sex andra myndigheter fått ett gemensamt uppdrag om att förebygga och bekämpa könsstympning av flickor och kvinnor. och har ett gemensamt uppdrag om att genomföra ett utvecklingsarbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga, där särskilda insatser bl.a. ska riktas mot barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har vidare permanentat länsstyrelsernas regionala uppdrag inom mäns våld mot kvinnor . Regeringen har också beslutat att permanenta den verksamhet som bedrivs av kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid , och gett i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck (A2020/02708). Centrumet ska vara sektorsövergripande och stödja kommuner och regioner att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck genom att utveckla ett strategiskt, förebyggande och kunskapsbaserat arbete. Regeringen ska agera med full kraft för att bryta segregationen och tränga tillbaka det våld och den brottslighet som hotar samhällsgemenskapen. Arbetet mot mäns våld mot kvinnor är en del av regeringens bredare brottsförebyggande arbete, som beskrivs i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126). Alla myndigheter ska ha de verktyg, anställda och befogenheter som behövs för att bekämpa kriminalitet. 3 Uppföljning av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor I detta kapitel redovisas utvecklingen inom respektive målsättning i den nationella strategin utifrån de indikatorer som har redovisat i rapporten ger resultat (A2022/00656). Målsättningarna i strategin är delvis överlappande och regeringen har därför valt att redovisa ett par av indikatorerna under en annan målsättning än i . målsättning redogörs vidare för särskilt centrala åtgärder som har vidtagits Uppföljningen omfattar huvudsakligen perioden 2017–2021. Den inleds alltså då den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor började gälla. vissa fall redovisas data för att sätta statistiken i ett sammanhang och möjliggöra för en djupare analys. tog fram ett förslag på indikatorer för att följa upp regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (A2019/00493). myndigheten i uppdrag att beskriva och analysera utvecklingen inom området mäns våld mot kvinnor utifrån ett antal indikatorer. myndigheten har utgått från de indikatorer som tidigare Skr. 2021/22:267 föreslagit. konstaterar att det inte går att följa upp alla indikatorer som ingick i förslag på grund av begränsningar i datakällorna. 3.1Ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld Strategins första målsättning handlar om att i högre grad förhindra att våld över huvud taget uppstår samt att förmå män och pojkar som utövar våld att upphöra med det. Den avser både insatser som riktas till hela befolkningen och insatser som riktas till grupper som enligt bästa tillgängliga kunskap har förhöjd risk att utöva eller utsättas för våld (s.k. universell respektive selektiv prevention). I den nationella strategin beskrivs att för att åstadkomma en övergång från ett reaktivt till ett proaktivt angreppssätt för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra fordras ett bredare och mer konstruktivt engagemang av män och pojkar än tidigare samt en uppgörelse med normer som rättfärdigar våld och begränsningar av kvinnors och flickors handlingsutrymme och livsval (skr. 2016/17:10). Indikatorer som följs upp av : •Andel elever i årskurs 9 som är benägna att använda våld om en annan elev kallade den för något dumt (Skolundersökningen om brott, , Brå) •Andel unga (16–) som instämmer med stereotypa påståenden om jämställdhet och könsroller (Jämställdhetsundersökningen, , SCB) •Andel elever i årskurs 9 som uppger att de har blivit tafsade eller tagna på ett sexuellt sätt mot sin vilja, eller blivit tvingade till att göra något som de upplevde som sexuellt, (Skolundersökningen om brott, Brå) •Andel i befolkningen som uppger att de utsatts för misshandel föregående kalenderår (Nationella trygghetsundersökningen (NTU), Brå) •Andel i befolkningen som uppger att de utsatts för sexualbrott föregående kalenderår (NTU, Brå) •Antal individer som avlidit till följd av dödligt våld i parrelation (Officiell statistik över konstaterade fall av dödligt våld, Brå) •Andel avslutade verkställigheter av klienter i Kriminalvården som bedöms ha medelhög eller hög risk för återfall i partnervåld, som har fullföljt ett program mot relationsvåld under verkställighet i frivård eller anstalt (, Kriminalvården) •Andel avslutade verkställigheter av klienter i Kriminalvården som bedöms ha låg, medelhög eller hög risk för återfall i sexualbrott, som har fullföljt ett program mot sexualbrott under verkställighet i frivård eller anstalt (, Kriminalvården) •Andel kommuner där erbjuder stödsamtal till våldsutövare (jämförelser, ) 2021/22:267 3.1.1 Centrala åtgärder för att förebygga mäns våld mot kvinnor Kunskapen om verkningsfulla metoder och arbetssätt är begränsad har kartlagt användningen av verkningsfulla metoder och arbetssätt för att förebygga våld. Arbetet genomfördes tillsammans med organisationerna MÄN och Unizon. har uppdaterat Inget att vänta på, en arbete med barn och unga som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) först publicerade 2015. konstaterar att kunskapen om verkningsfulla metoder och arbetssätt ännu är begränsad och att universellt (primärpreventivt) våldsförebyggande arbete som försöker förändra stereotypa genusnormer och främja mer jämställda relationer mellan kvinnor och män är relativt nytt i . Ett framträdande resultat av en studie som har tagits fram på uppdrag av är att majoriteten av de universella våldspreventiva insatserna som görs i antingen inte har utvärderats över huvud taget, eller så har utvärderingarna varit av mindre god kvalitet, vilket omöjliggör bedömning av programmets effekt (, A. och Gottzén, L., Våldsprevention i : En forskningsöversikt, 2020). Forte konstaterar i en återrapportering till regeringen att det även saknas forskning avseende brottspreventiva effekter av insatser som riktas mot personer som uppvisar riskfaktorer för våld (S2021/05814). Statskontoret har överlämnat rapporten mot kvinnor – En analys av myndigheternas arbete med den nationella strategin till regeringen (A2020/00238). Statskontoret bedömer att det genomgående saknas utvärderade och beprövade metoder och arbetssätt när det gäller att förebygga mäns våld mot kvinnor. I syfte att bl.a. främja en evidensbaserad utveckling på området har regeringen beslutat om ett nationellt våldsförebyggande program (A2022/00839). Återfallsförebyggande åtgärder behöver utvecklas har granskat de fall när ett barn har dödats eller utsatts för försök till dödligt våld eller när en vuxen dödats eller utsatts för försök till dödligt våld av en närstående eller tidigare närstående ( utredningar av vissa skador och dödsfall –2021, 2022). utvecklingsområde som har identifierat för att förhindra det dödliga våldet handlar om att utveckla det våldsförebyggande arbetet riktat till personer som utövat våld mot närstående. Till detta hör, anser , att utveckla metoder och arbetssätt inom de verksamheter som kommer i kontakt med våldsutövare. tillsatte regeringen en utredning om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. var att analysera effekterna av insatserna samt föreslå hur arbetet med våldsutövare kan utvecklas och stärkas. Utredningen överlämnade den 29 sitt betänkande Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsföre- byggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU Regeringen överlämnade mot bakgrund av betänkandet pro- positionen Förebyggande av våld i nära relationer (2020/21:163). positionen innehöll förslag på flera lagändringar som syftar till att förebygga våld och andra övergrepp i nära relationer. Därefter har det i socialtjänstlagen (2001:453) införts en bestämmelse om att det till socialnämndens uppgifter hör att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. I hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och i patientsäkerhetslagen (2010:659) har det införts bestämmelser om att barns behov av information, råd och stöd särskilt ska beaktas inom hälso- och sjukvården om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med utsätter eller har utsatt barnet eller en närstående till barnet för våld eller andra övergrepp. I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) har det införts en sekretessbrytande bestämmelse som gör det möjligt för och hälso- och sjukvården att under vissa förutsättningar lämna uppgifter till som rör en enskild eller en närstående till den enskilde i syfte att förebygga att det mot den närstående begås ett allvarligare vålds, frids- eller sexualbrott. Lagändringarna trädde i kraft . Permanenta medel har avsatts för utveckling av kommunernas arbete med anledning av förändringen i socialtjänstlagen (5 kap. 11 a § SoL), som innebär att socialnämnderna får ett tydligt ansvar att arbeta förebyggande med personer som utövar våld i nära relation. Länsstyrelserna och fick 2021 i uppdrag att ta fram information och vägledning till berörda myndigheter, däribland kommuner och regioner, om ansvaret som kommunernas socialnämnder har att verka för att personer som utövar våld eller andra övergrepp mot närstående ska upphöra med det (A2021/01538). I ovan nämnda betänkande (SOU 2018:37) föreslogs även inrättandet av ett centrum för samordning och kunskapsutveckling kring förändringsarbete med våldsutövare. gav regeringen i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur en nationell samordning och kunskapsutveckling avseende återfallsförebyggande arbete med personer som utsätter närstående för våld kan utvecklas inom myndigheten (A2021/02083). Kriminalvården har haft regeringens uppdrag att utveckla myndighetens arbete med att förebygga återfall i våldsbrott mot närstående och hedersrelaterade brott. Kriminalvården har bl.a. tagit fram behandlingsprogrammet Predov (preventing domestic violence) som vänder sig till personer som utsätter närstående för våld. I syfte att möjliggöra en effektutvärdering av Predov i frivilliga verksamheter gav regeringen Kriminalvården i uppdrag att utreda och ta fram en plan för hur programmet kan spridas till kommuner och regioner (A2022/00841). Inom ramen för länsstyrelsernas permanenta uppdrag på området mäns våld mot kvinnor (SFS 2021:995) har myndigheten i vissa län bidragit till utvecklingen av samlokaliserade stödverksamheter för våldsutövare (länsstyrelsernas årsredovisningar 2021). konstaterar i sin rapport satsningar ger resultat (A2022/00656) att det återfallsförebyggande arbetet är i behov av fortsatt kunskaps- och metodutveckling. Det gäller även uppföljning och forskning, inte minst kopplat till unga våldsutövare. Sexuella trakasserier och sexuellt våld förekommer inom alla yrken och sektorer De många metoo-uppropen och framåt visade att sexuella trakasserier och sexuellt våld mot kvinnor och flickor förekommer inom alla yrken och sektorer. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder som syftar till att motverka sexuella trakasserier och sexuellt våld. Till exempel fick statliga universitet och högskolor i det gemensamma regleringsbrevet i uppdrag att synliggöra sitt förebyggande och främjande arbete för att motverka sexuella trakasserier. Universitets- och högskolerådet (UHR) fick också i uppdrag att samlat synliggöra lärosätenas arbete för att förebygga sexuella trakasserier samt deras arbete när de fått kännedom om misstänkta sexuella trakasserier. UHR lyfter i sin redovisning att vittnesmålen från kvinnliga akademiker som samlades under #akademiuppropet har synliggjort att sexuella trakasserier är ett allvarligt problem som högskolesektorn ännu inte har löst, men även att vittnesmålen har lett till att insatser har påbörjats. UHR konstaterar att lärosätena upplever att den största utmaningen i arbetet mot sexuella trakasserier är den akademiska strukturen och kulturen. Vad gäller arbetslivet gav regeringen och uppdrag om att ta fram information och genomföra utbildningsinsatser till arbetsgivare för att stärka det förebyggande och kompetenshöjande arbetet mot sexuella trakasserier (Ku2018/00556, Ku2018/00557). Utsatthet för våld på arbetsplatsen är stor inom flera kvinnodominerade yrkesgrupper, däribland socialt arbete och hälso- och sjukvården. Undersökningar visar att av unga kvinnor mellan 16–i arbetet har utsatts för sexuella trakasserier från tredje man, vilket innebär att förekomsten av sexuella trakasserier från tredje man utgör ett betydligt större problem än sexuella trakasserier från arbetsgivare och andra arbetstagare (2021:94, s. 237 f). Utredningen om konvention om våld och trakasserier i arbetslivet (SOU 2021:86) bedömde mot denna bakgrund att bör få i uppdrag att ta fram information som förklarar arbetsgivarens ansvar i arbetet mot våld och trakasserier från tredje part, arbetsgivarens ansvar när våld och trakasserier som är arbetsrelaterat sker utanför arbetet samt hur arbetsgivare kan arbeta med dessa frågor och frågor om våld och trakasserier i allmänhet. Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (2021:94) bedömde också att arbetstagares skydd mot trakasserier och sexuella trakasserier från tredje man behöver förstärkas. I slutbetänkandet, Ett utökat skydd mot diskriminering (SOU 2021:34), föreslås bl.a. att diskrimineringslagen förtydligas så att det klart framgår att arbetsgivare även ska vara skyldiga att arbeta aktivt mot trakasserier och sexuella trakasserier från tredje man.