prop · H903272 · 2022-08-02 00:00:00 — Statlig hjälp med att bestämma, debitera, redovisa och ta in avgifter enligt denna lag ska ges till och till andra registrerade trossamfund som enligt 23 § lagen (1998:1593) om trossamfund är berättigade till sådant stöd.Bestämmelser om när beslut som rör berättigande till statlig avgiftshjälp får verkan finns i 26 § lagen om trossamfund.Bestämmelser om kyrkoavgift finns i 7 och 8 §§ lagen (1998:1591) om . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund ska ha följande lydelse. Bestämmelser om statlig hjälp med bestämmande, debitering och redovisning av avgifter till samt med att ta in avgifterna finns i 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund. Bestämmelser om kyrkoavgift finns i 7 och 8 §§ lagen (1998:1591) om . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande, dock längst till och med , för sådana trossamfund som var berättigade till statlig avgiftshjälp enligt 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund i lydelsen före . 1 Senaste lydelse 1999:957. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden dels att 2 kap. 12 och 13 §§ och 6 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 2 kap. 4 a och 4 b §§, av följande lydelse. Stöd får inte lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare som agerar inom ramen för verksamheten 1.utövar våld, tvång eller hot mot en person eller på annat sätt kränker en persons grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar individer eller grupper av individer eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.försvarar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Stöd får inte heller lämnas till en organisation om det framkommer att någon av dess sam- arbetsorganisationer, eller en företrädare för samarbets- organisationen, agerar på ett sådant sätt som anges i första stycket. Om en organisation, dess samarbetsorganisation eller samarbetsorganisationens företrädare har agerat på ett sådant sätt som anges i 4 a §, får stöd ändå lämnas till organisationen om det finns bedömning ska det särskilt beaktas avstånd från agerandet och vidtagit säkerställa att det inte upprepas. Vid allvarliga överträdelser av en företrädare, ska det vid be- om samarbetet har avbrutits. Om den som har beviljats stöd inte Om den som har beviljats stöd inte uppfyller de krav som följer av 3 § uppfyller de krav som följer av 3 § första stycket andra meningen, 4, 6, första stycket andra meningen, 4, 6, stödet helt eller delvis inte ska stödet helt eller delvis inte ska besluta att stödet inte ska betalas ut beslut enligt första stycket får också om den som har beviljats delegationen ge den som beviljats stöd inte uppfyller villkoren i 4 a § stöd tillfälle att avhjälpa bristen. och det inte finns sådana särskilda skäl enligt 4 b § som innebär att stöd ändå får lämnas. Innan delegationen fattar ett beslut enligt första stycket får delegationen ge den som beviljats stöd möjlighet att avhjälpa bristen. Stöd ska betalas tillbaka om 1.stödet inte har använts inom angiven tid eller för avsett ändamål, 2.mottagaren inte inom föreskriven tid har lämnat redovisning eller underlag enligt 11 §, 3. mottagaren genom att lämna 3. mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på annat sätt oriktiga uppgifter eller på annat sätt har orsakat att stöd ur Allmänna har orsakat att stöd ur Allmänna arvsfonden har lämnats felaktigt arvsfonden har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, eller eller med ett för högt belopp, 4. stödet av något annat skäl har 4. stödet av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med ett för lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och mottagaren borde högt belopp och mottagaren borde ha insett detta. ha insett detta, eller 5.mottagaren inte uppfyller Prop. 2021/22:272 villkoren i 4 a § och det inte finns sådana särskilda skäl enligt 4 b § som innebär att stöd ändå får lämnas. För stöd för en lokal eller en anläggning gäller dessutom att stödet ska återbetalas helt eller delvis, om lokalen eller anläggningen säljs eller användningen av den ändras utan delegationens medgivande inom den tidsperiod som enligt 7 § första och andra styckena gäller för stödet. Beslut enligt 2 kap. 12 § första Beslut enligt 2 kap. 12 § första och beslut enligt 2 kap. 14 § och 3 kap. 13 § andra stycket får överklagas kap. 14 § och 3 kap. 13 § andra stycket får överklagas till allmän Andra beslut enligt denna lag får enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för stöd som har beviljats före ikraftträdandet. 2.6Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas en ny paragraf, 40 kap. 7 d §, och närmast före 40 kap. 7 d § en ny rubrik av följande lydelse. Statligt stöd till civilsamhället 7 d § Sekretess gäller i ärenden om sådant statligt reglerat stöd till civilsamhället som omfattas av ett villkor om att en organisations verksamhet inte får utövas i strid med samhällets grundläggande värderingar för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över statens stöd till trossamfund. I tilläggsdirektiv beslutade regeringen att utredaren också bl.a. skulle kartlägga utbudet av och efterfrågan på utbildning i som är riktad till trossamfundens församlingsledare. En parlamentarisk referensgrupp till utredningen utsågs . Utredningen, som tog namnet Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund, överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. Remissvaren finns tillgängliga i (Ku2018/00653). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor i syfte att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Utredningen, som tog namnet , överlämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 2. Utredningens lagförslag finns i bilaga 6. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 10. Remissvaren finns tillgängliga i (Ku2019/01318). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden. I tilläggsdirektiv beslutade regeringen att utredaren också skulle analysera och ta ställning till frågan om inrättande av en stödfunktion som ska kunna bistå myndigheter vid en fördjupad granskning av en bidragssökande organisation eller av annan offentligt finansierad verksamhet. Utredningen, som tog namnet Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället, överlämnade delbetänkandet Rätt mottagare –Demokrativillkor och integritet (SOU 2021:66). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 3. Utredningens lagförslag finns i bilaga 7. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 11. Remissvaren finns tillgängliga hos (Ku2021/01812). I propositionen Ett modernt regelverk för Allmänna arvsfonden (prop. 2020/21:139) angav regeringen att den avser att återkomma i frågan om att införa ett demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden. utarbetades promemorian Demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden (S2021/07063). I den föreslås att demokrativillkor införs i den nya lagen om Allmänna arvsfonden och att det bör utformas 2021/22:272 utifrån det förslag har lämnat i betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 12. Remissvaren finns tillgängliga hos (S2021/07063). har beslutat om två tillkännagivanden som knyter an till förslagen i denna proposition. I det första tillkännagav för regeringen att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte ska få statliga eller kommunala medel samt att regeringen bör utarbeta en strategi för att säkerställa att det inte sker (bet. 2016/17:KU23 punkt 5, rskr. 2016/17:294). I kapitel 6 behandlas frågan om hur det ska säkerställas att statliga medel inte går till verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism. Regeringen avser att återkomma till i frågan om kommunala medel. Tillkännagivandet är alltså inte slutbehandlat. I det andra tillkännagav för regeringen att det är lika viktigt att dra en tydlig gräns mot föreningar och organisationer som accepterar eller i vissa fall rentav legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner som att stödja organisationer som motverkar hedersrelaterade brott. Hedersstrukturer har ingen plats i ett jämställt och demokratiskt samhälle, och offentliga bidrag ska därför inte ges till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet (bet. 2017/18:KrU3 reservation 2 under punkt 2, rskr. 2017/18:242). Genom de föreslagna demokrativillkoren i kapitel 6 dras en tydlig gräns mot föreningar och organisationer som accepterar eller legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner. Tillkännagivandet bedöms därmed vara slutbehandlat. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 13. Lagrådets yttrande finns i bilaga 14. Regeringen följer i allt väsentligt Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.9.3, 6.7, 6.8, 6.10, 6.11 och 8.6.5 samt i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4.1Staten stödjer det civila samhällets organisationer Det civila samhället består till stor del av olika typer av ideella föreningar och benämns ofta som föreningslivet. Även andra typer av organisationer och sammanslutningar omfattas dock av begreppet, t.ex. trossamfund, ekonomiska föreningar och samfällighetsföreningar. Inom begreppet ryms även mer informella och öppna former av organisering, exempelvis nätverk och andra samverkansformer som inte är juridiska personer. I princip består civilsamhället av individer som organiserar sig utifrån gemensamma intressen, identitet eller behov. Det kan vara fråga om att upprätthålla en särskild aktivitet, göra insatser för en särskild grupp i sakfrågor eller upprätthålla en gemenskap. Vidare kan det röra sig om organisering för olika frågor eller att bidra som aktör inom välfärden. I denna proposition används begreppen det civila samhället och civilsamhället synonymt. Det civila samhället engagerar mer än sex miljoner människor i . Över hälften av befolkningen gör någon ideell insats. Det civila samhället motverkar segregation, ensamhet och utsatthet, lyfter angelägna frågor till debatt och diskussion, ordnar en bredd av fritidsaktiviteter och möjliggör för människor att fortsätta att utvecklas och lära sig nya saker. Människor engagerar sig för jämställdhet, miljöfrågor, mot diskriminering och för att hjälpa barn, äldre eller särskilt utsatta grupper. Det handlar om engagemang inom idrotten, kulturen, friluftslivet, trossamfunden, folkbildningen eller annan verksamhet som bedrivs inom föreningslivet. Det medborgerliga engagemanget ökar den mellanmänskliga tilliten och tilliten till samhällets institutioner. Det har också stor betydelse för människors hälsa, utveckling och behov av gemenskap. Det är helt avgörande för välfärden och för att samhället ska fungera. Att människor samlas kring olika frågor är också en central del i en levande demokrati. Vår demokrati är i stor utsträckning sprungen ur människors engagemang i olika sammanslutningar, föreningar eller organisationer. Det civila samhället har flera viktiga roller, som oberoende röstbärare, opinionsbildare och demokratiskola. Genom människors engagemang och organisering i frågor som berör förnyas ständigt kunskapen hos nya generationer om hur vår demokrati fungerar, som samhällsnyttiga insatser genomförs runt om i landet. Ett fritt och självständigt civilsamhälle med en mångfald av organisationer, verksamheter och röster är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. Föreningsfriheten är också en av de grundläggande fri- och rättigheterna som slås fast i regeringsformen. Detta har sammantaget gett skäl för det offentliga att stödja det civila samhällets organisationer, bl.a. genom statsbidrag. fördelas till det civila samhället genom olika typer av statliga bidrag. 2021/22:272 4.2 Olika typer av stöd ges Statens stöd till det civila samhället fördelas genom olika typer av offentliga stöd. Det statligt reglerade stödet består till största delen av ekonomiska bidrag. Begreppen bidrag och stöd används oftast för att beskriva samma sak. Bidrag avser dock oftast ekonomiska transaktioner medan begreppet stöd är bredare. Stöd kan, utöver bidrag, även omfatta t.ex. skattelättnader eller nyttjande av tjänster som staten erbjuder. Bidrag till organisationer i det civila samhället brukar delas in i generella och riktade bidrag, där de generella bidragen som organisations- och verksamhetsbidrag, står för en större andel av det stöd som staten fördelar till civilsamhället och är mer långsiktiga, medan riktade bidrag, t.ex. projektbidrag, oftast gäller kortare insatser. Organisationsbidragen syftar till att trygga organisationernas existens och är i många fall avgörande för den ordinarie verksamheten i civila samhällets organisationer. Statliga bidrag till det civila samhällets organisationer aviseras huvudsakligen i budgetpropositionen och sedan avsätts medel i myndigheternas regleringsbrev eller i särskilda regeringsbeslut. I vissa fall beslutar regeringen om bidrag direkt till en civilsamhällesorganisation. Den vanligare ordningen är dock att bidrag handläggs och beslutas av myndigheter under regeringen. fördelas bidrag av ungefär 40 myndigheter och med stöd av omkring 80 statsbidragsförordningar. I statsbidragsförordningarna anges villkoren för respektive bidrag. Utöver myndigheterna har några organisationer i uppdrag enligt lag att fördela statliga bidrag, bl.a. , Stiftelsen , , och Svenskt Friluftsliv. I denna proposition benämns de som bidragsgivande eller enskilda organ. Statens styrning av organisationernas bidragsgivningsuppdrag sker genom förordningar och de riktlinjer som regeringen beslutar om . I riktlinjerna kan regeringen ange de syften och verksamhetsområden som gäller för statens stöd i enlighet med respektive förordning, principer för fördelningen av statsbidraget samt hur återrapporteringen ska ske till regeringen. En del bidrag fördelas dock av myndigheterna utan stöd av förordning. Myndigheterna beslutar i de fallen om bidrag med stöd av de uppdrag de fått i sina regleringsbrev eller i särskilda regeringsbeslut. Sådana uppdrag har ett antal myndigheter, t.ex. , , och . Sida fördelar bidrag till biståndsorganisationerna i enlighet med ramavtal. Bidrag som fördelas utan förordning är ofta sådana som gäller för en begränsad tid eller som rör riktade satsningar. Ett fåtal stöd, så som stödet till trossamfund, partibidragen och stödet ur Allmänna arvsfonden, regleras i lag. I denna proposition behandlas frågor som rör statens stöd till trossamfund, samt frågor om demokrativillkor för statens stöd till trossamfund, Allmänna arvsfondens stödgivning samt bidrag till övriga civilsamhället. En utredning har sett över statens stöd till Det statliga stödet till trossamfund består av ett statsbidrag som fördelas av Myndigheten för stöd till trossamfund och av en statlig hjälp med att ta in medlemsavgifter genom , s.k. statlig avgiftshjälp. Statsbidraget kan lämnas i form av organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. Statsbidraget till trossamfund uppgår till . Sedan det nuvarande regelverket för stödet trädde i kraft har det svenska samhället och trossamfundens verksamheter i förändrats. Frågor har uppstått om stödsystemet svarar mot de behov som dagens verksamma trossamfund har och de behov som finns i samhället. Därutöver finns ett antal brister i regleringen. Med anledning av detta tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att föreslå förändringar i stödsystemet i syftet att säkerställa att stödet på bästa sätt är anpassat till nutida och framtida behov. Utredningen, som i det följande benämns , resulterade i betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). 4.4Flera utredningar har föreslagit förtydligade demokrativillkor för den statliga stödgivningen till civilsamhället Med stödgivningen följer att regeringen ställer upp krav på de organisationer som söker medel. Stödvillkoren säkerställer t.ex. att medlen går till det önskade ändamålet samt att medel som använts felaktigt Regeringen har tidigare uttalat att organisationerna ska kunna bedriva sin verksamhet utan obefogad kontroll och inblandning, varför den statliga styrningen genom bidrag inte ska vara alltför omfattande (prop. 2009/10:55 s. 55). Varje villkor ska vara väl motiverat. Det har funnits misstankar om att skattemedel har gått till organisationer vars verksamhet inte fullt ut är förenlig med samhällets grundläggande värderingar, t.ex. människors lika värde. organisationer har även ålagts att betala tillbaka de medel de fått. det rör sig om ett fåtal organisationer finns det skäl att säkerställa att det Regeringen har därför, tillbaka, ställt demokrativillkor i bidragsgivningen till det civila samhället. demokrativillkor som finns har dock kritiserats för att de skiljer sig åt och är svåra att tillämpa. Av denna anledning har det tillsatts flera utredningar som har föreslagit nya och förtydligade demokrativillkor för statens stöd till trossamfund respektive för bidragsgivningen till det civila Utredningarna har resulterat i betänkandena Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18), En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) och Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). Samtliga utredningar föreslår nya demokrativillkor som ska tillämpas vid fördelning av statligt reglerat stöd. har det också tagits fram en promemoria, Demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden (S2021/07063), som 2021/22:272 innehåller förslag till demokrativillkor för Allmänna arvsfondens stödgivning. I promemorian lämnas förslag om att införa ett demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden som utformas med utgångspunkt i det förslag som (SOU 2019:35) lämnade i stället för det förslag som (SOU 2018:70) lämnade. De förslag till demokrativillkor som lämnas i betänkandena och promemorian ställer krav på organisationernas och deras företrädares ageranden. Vid bedömningen av om en företrädare har agerat på ett sådant sätt som anges i demokrativillkoren kan känsliga personuppgifter samt personuppgifter som rör lagöverträdelser behöva behandlas av organisationen, trossamfundet, myndigheten eller det enskilda organ som prövar frågor om stöd. För att säkerställa att det finns rättsligt stöd för den personuppgiftsbehandling som är nödvändig tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att analysera vilka personuppgifter som kan komma att behandlas vid bedömningen av demokrativillkoren och vilket behov av kompletterande bestämmelser som finns för att personuppgiftsbehandlingen ska vara förenlig med gällande dataskyddsreglering. Utredningen, som i det följande benämns , har i sitt delbetänkande Rätt mottagare – Demokrativillkor och integritet (SOU 2021:66) föreslagit bl.a. en ny lag om personuppgiftsbehandling och en ny sekretessbestämmelse. 4.5Vilka förslag behandlas i propositionen? hade till uppgift att se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och lämnade förslag om att ett likalydande demokrativillkor ska föras in i de statsbidragsförordningar som styr bidrag till det civila samhällets organisationer. Beslut om förordningar meddelas av regeringen. I denna proposition lämnas därför endast förslag rörande demokrativillkor för Allmänna arvsfondens stödgivning och stödet till trossamfunden eftersom de regleras i lag. Vissa bedömningar redovisas i fråga om vad som ska regleras i förordning. Av det följer att bl.a. resonemang och remissinstansernas synpunkter på utredningens betänkande endast redovisas i den mån de är aktuella för de bedömningar som görs. Även om det inte tydligt framgår i propositionen har remissinstansernas synpunkter haft betydelse för de förslag till demokrativillkor som lämnas, i synnerhet för de förändringar av demokrativillkor som gjordes i promemorian Demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden. I kapitel 6 behandlas , och promemorians förslag till förtydligade demokrativillkor. övriga förslag behandlas i kapitel 5. I kapitel 7 behandlas promemorians förslag om hinder mot utbetalning, återbetalningsskyldighet och överklagande vad gäller beslut om stöd ur Allmänna arvsfonden. förslag behandlas i kapitel 8. I kapitel 9 behandlas samtliga förslag om ikraftträdande och övergångsbestämmelser. 5Statens stöd till trossamfund 5.1Vilket stöd ger staten till trossamfund? Det statliga stödet till trossamfund består av ett statsbidrag och av en statlig hjälp med att ta in medlemsavgifter genom , s.k. statlig avgiftshjälp. Statsbidraget, som fördelas av Myndigheten för stöd till trossamfund, kan lämnas i form av organisationsbidrag, verksamhetsbidrag och projektbidrag. Statsbidraget till trossamfund uppgår till . Enligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfund är det regeringen som prövar vilka trossamfund som ska ha rätt att ta emot statsbidrag. Rådet för beslut om statsbidrag till trossamfund vid Myndigheten för stöd till trossamfund prövar därefter, enligt förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund, frågor om fördelning av statsbidrag till de trossamfund som regeringen har beslutat ska vara statsbidragsberättigade. Organisationsbidraget fördelas till alla bidragsberättigade trossamfund i form av ett basstöd. Bidraget beräknas utifrån antalet s.k. betjänade, vilket motsvarar trossamfundets medlemmar och regelbundna deltagare i trossamfundets verksamhet. Organisationsbidrag ges till trossamfunden centralt som därefter fördelar det vidare till de lokala församlingarna. Verksamhetsbidraget består av ett bidrag för teologisk utbildning och ett bidrag till andlig vård inom sjukvården. Bidraget till teologisk utbildning fördelas till fyra teologiska högskolor och seminarier som regeringen har beslutat ska vara bidragsberättigade. Bidraget till andlig vård fördelas efter ansökan från stödberättigade trossamfund eller deras församlingar. Projektbidraget kan sökas av de bidragsberättigade trossamfunden eller deras församlingar. Bidraget består av lokalbidrag, etableringsbidrag och särskilt utbildningsbidrag. Den statliga avgiftshjälpen är en service som kan utföra åt trossamfunden. Kostnaden för hjälpen dras av från organisationsbidraget om trossamfundet även får statsbidrag. Medlemsavgiften tas in genom ett förhöjt skatteavdrag i samband med medlemmens löneutbetalning.