prop · H903237 · 2022-04-19 00:00:00 — så att äldre bestämmelser om försäkringstid för garantipension till omställ- ningspension fortfarande ska gälla i fråga om dödsfall som inträffat före I 6 kap. 26 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken finns en bestämmelse som bl.a. anger att som försäkringstid för garanti- pension ska för tid avses bosättningstid enligt 5 kap. i den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring i kapitlets lydelse för Av 5 kap. 7 § nämnda lag finns bestämmelser om att bosättningstid i tidigare hemland beaktas som försäkringstid. regeringen föreslår att hemlandstid inte bör få beaktas för den som är född 1958 eller senare måste föreskrifter införas i lagen om införande av soci- alförsäkringsbalken som anger att 5 kap. 7 § i den numera upphävda lagen om allmän försäkring i dess lydelse före inte gäller för den som är född eller . I 7 kap. 19 § lagen om införande av socialförsäkringsbalken finns en motsvarande bestämmelse som bl.a. anger att som försäkringstid för garantipension till omställningspension ska för tid före avses bosättningstid enligt 5 kap. i den upphävda lagen om allmän försäkring i kapitlets lydelse före Prop. 2021/22:237 2003. Eftersom hemlandstid enligt regeringens förslag inte bör få beaktas i fråga om dödsfall som inträffar efter utgången av måste en bestämmelse införas i lagen om införande av socialförsäkringsbalken som anger att 5 kap. 7 § i den numera upphävda lagen om allmän försäkring i dess lydelse före inte gäller för dödsfall som inträffar efter utgången av . I likhet med vad som föreslås i fråga om socialförsäkringsbalken bör ändringarna i lagen om införande av socialförsäkringsbalken träda i kraft men tillämpas för tid fr.o.m. . Förslaget innebär att bosättningstid i det tidigare hemlandet inte får tillgo- doräknas som försäkringstid för garantipension och garantipension till Förslagen föreslås träda i kraft och tillämpas för Avseende garantipension är det personer som fyller tidigast , dvs. 1958 eller senare som påverkas av förslaget. För personer födda eller tidigare gäller nuvarande regler och de påverkas därmed inte av förslaget. Avseende garantipension till omställningspension påverkas efterlevande där dödfallet inträffat tidigast . För dödfall före detta datum gäller nuvarande regler. Ovanstående innebär något förenklat att de som redan får förmånerna för förslagets ikraftträdande inte påverkas av föränd- Beräkning av försäkringstid med nuvarande och nya regler Förslagen i denna proposition genomförs som åldern för uttag av garantipension höjs . Det får som konsekvens att det inte är någon som omfattas av de ändrade reglerna som kommer att beviljas Det innebär att förslaget inte ger några ekonomiska konsekvenser , utan att de får effekt först då de födda (den första årskull som påverkas av förslaget) kan ta ut garantipension. Beräkningen har gjorts genom att den fastställda försäkringstiden i garantipensionen har ersatts med bosättningstiden i På grund av att vissa antaganden har gjorts avseende bosättnings- tiden och vilka personer som omfattas av de regler som gäller hemlandstid kan beräkningarna vara något överskattade. Beräkningarna är gjorda med mikrosimuleringsmodell FASIT version 1 basår Med hjälp av befolkningsprognoser samt framskrivningar av 2021/22:237 inkomster och regelverk, kan beräkningarna göras ekonomiska miljö eftersom de ändrade reglerna kommer att tillämpas först . Basscenariot utgår från det vid beräkningstillfället befintliga regelverket. För en mer utförlig beskrivning av beräkningsmetod se betänkandet, Grundpension – Några anslutande frågor (SOU 2020:32). Även garantipension till omställningspension påverkas av förslaget, men eftersom det är relativt få personer som får den förmånen är beräkningsunderlaget för litet och det är därmed inte möjligt att göra beräkningar med tillräcklig säkerhet. De effekter som redovisas nedan är dock även applicerbara på omställningspensionen. Besparingen för staten och inkomstminskningarna för kommunen är dock mindre än de redovisade förändringarna avseende garantipensionen. Detta är fallet eftersom det totalt är relativt få som har garantipension till omställningspension (inklusive förlängd omställningspension). Effekten för garantipension till omställningspension kommer dock redan under . Inom ålderspensionen finns såväl bostadstillägg som äldreförsörjningsstöd. Äldreförsörjningsstödet är ett yttersta grundskydd, vilket innebär att de som har lägst inkomster i hög utsträckning kommer att fångas upp av äldreförsörjningsstödet om garantipensionen blir lägre. Äldreförsörjningsstödet är dock som regel lägre än garantipensionen och är dessutom inkomstprövat mot hela hushållets inkomster. Om de beskattningsbara inkomsterna minskar, kommer dessutom kommunernas skatteinkomster att minska. Därutöver kan kommunernas utgifter för ekonomiskt bistånd öka. I detta avsnitt görs beräkningar av ekonomiska konsekvenser för såväl stat som kommun. Ekonomiska konsekvenser för individen Skillnad i ersättning mellan nya och nuvarande regler Av de totalt cirka 16 000 kvinnorna och knappt 9 000 männen som i FASIT-simuleringen 2024 nybeviljas garantipension är det cirka 600 kvinnor och 700 män vars garantipension blir lägre än den skulle ha blivit med nuvarande regler. Detta gäller som ersättning nybe- viljas i enlighet med förslaget, dvs. kommer nya personer att få garantipension enligt nya regler när nya grupper nybeviljas garantipension. Det är således fler män än kvinnor som påverkas av att regeln för tillgo- doräknande av hemlandstid tas bort, men påverkan på den genomsnittliga garantipensionen är större för kvinnorna än för männen. den månatliga garantipensionen i genomsnitt lägre än den skulle ha blivit enligt befintlig reglering och för männen är motsvarande Den tillgodoräknade försäkringstiden minskar mer för kvinnor än för män, i genomsnitt från med nuvarande regler till 14 år enligt förslaget. Motsvarande uppgift för männen är från till . Att minskningen av garantipensionen blir högre för kvinnor än män beror därmed både på att försäkringstiden minskar mer och att kvinnorna i genomsnitt har en högre garantipension än männen. Den genomsnittliga sänkningen av garantipensionen är därmed relativt stor, men kommer för många att kompenseras av att de i stället får högre bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. inkomsten för dem vars garantipension blir lägre än den skulle ha blivit med nuvarande regler blir i genomsnitt lägre Prop. 2021/22:237 för både kvinnor och män. Trots att garantipensionen påverkas mer för kvinnor än för män är alltså påverkan på den individuella disponibla inkomsten lika stor. Det beror på att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster och därmed i högre grad kompenseras av andra grundskyddsförmåner. Fördelningseffekter, ekonomisk standard För att analysera förslagets effekter för fördelningen av ekonomiskt välstånd används inkomstbegreppet ekonomisk standard. Ekonomisk standard tar hänsyn till individens ekonomiska situation genom att utgå från hushållets samlade disponibla inkomst som sedan justeras utifrån hushållens sammansättning och försörjningsbörda. På så vis kan den ekonomiska standarden i olika hushållstyper jämföras med varandra. Inom varje hushåll tilldelas alla hushållsmedlemmar samma ekonomiska standard. Den ekonomiska standarden påverkar därför alla hushållsmedlemmar som bor med någon som är direkt berörd. (2024) är det totalt cirka 3 900 personer vars ekonomiska standard påverkas av att garantipensionen beräknas enligt nya regler i stället för med nuvarande. Av figur 6.1 framgår att det främst är personer i den nedre delen av inkomstfördelningen som påverkas. Mer än hälften av de berörda personerna återfinns i den femtedel av befolkningen som har lägst ekonomisk standard. Figur 6.1 Antal berörda personer per kvintil Källa: SCB, FASIT-modellen prognos . Anm. kvintilindelningen är baserad på ekonomisk standard för hela befolkningen. Den ekonomiska standarden blir i genomsnitt lägre för de berörda, och effekten är som nämnts ovan störst för dem som tillhör kvintil 1, dvs. de som har lägst inkomster. För dessa leder förslaget till 2021/22:237 att den ekonomiska standarden blir lägre, vilket framgår av figur 6.2. Den procentuella förändringen i ekonomisk standard sett till hela befolkningen är marginell med tanke på att det relativt sett är få personer som berörs. Figur 6.2 Procentuell förändring av ekonomisk standard för de berörda per kvintil (helårseffekt) -1 -2 -3 -4 -5 -6 -7 Källa: SCB, FASIT-modellen prognos . Anm. kvintilindelningen är baserad på ekonomisk standard för hela befolkningen. Ekonomiska konsekvenser för staten Förslagen genomförs 2023, men eftersom ingen som påverkas av förslaget kan beviljas garantipension får förslagen ingen ekonomisk konsekvens för statens budget. I tabell 6.1 visas effekten av förslaget 2024 samt 2025. som förslaget får effekt uppstår endast en halvårseffekt eftersom den första utbetalningen av garantipension sker månaden då en person fyller och personer fyller år relativt jämnt fördelat . Nästkommande år då personerna fyller får alla dessa personer utbetalningar av garantipension årets samtliga månader och först då uppstår helårseffekten för dessa av förslaget. Detta år tillkommer dessutom en ny årskull som fyller och dessa kommer att ge upphov till ytterligare en halvårseffekt. Ovanstående resonemang medför att statens utgifter minskar med 2024. Utgifterna för garantipension minskar med , men ökar utgifterna för bostadstillägg och Givet att de som berörs av förslaget införandeåret är representativa för nästkommande årskullar beräknas den ytterligare besparingen bli drygt 45 miljoner Tredje året uppgår besparingen till . 2026 höjs lägsta ålder för uttag av garantipension till . 2026 och 2027 kommer besparingen inte att öka lika mycket, men Prop. därpå kommer återigen besparingen öka med drygt 45 miljoner Effekter på statens budget 2024–2025 Källa: SCB, FASIT-modellen prognos . Effekten på statens budget ökar allteftersom nya årskullar får garantipension enligt de nya reglerna. Den ackumulerade effekten avtar då de som omfattas av de gamla reglerna lämnar systemet och är helt borta då den sista personen som omfattats av dessa regler avlider. De långsiktiga effekterna är dock osäkra och beror bl.a. på storleken och sammansättningen av den framtida invandringen samt på hur dessa invandrare kommer in på arbetsmarknaden. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Till följd av att garantipensionen blir lägre än med nuvarande regler antas de kommunala skatteintäkterna bli ca lägre 2024, vilket är en halvårseffekt. Som en konsekvens av den förhållandevis lägre garantipensionen kommer behovet av försörjningsstöd för vissa hushåll att öka något. Effekten på försörjningsstöd beräknas bli relativt liten eftersom de allra flesta som får minskad garantipension i stället kommer att kunna få äldreförsörjningsstöd. Även personer kan i vissa situationer beviljas ekonomiskt bistånd av kommunen. Ekonomiskt bistånd kan beviljas tex. i väntan på beslut om äldreförsörjningsstöd eller vid tillfälliga behov (t.ex. för tandvård, sjukvård och inköp av mediciner). Ekonomiskt bistånd kan även beviljas mer långvarigt vilket exempelvis kan bero på att en person har ett funktionshinder som medför högre levnadsomkostnader. Dessutom kan hushållet få rätt till ekonomiskt bistånd om någon i det är och därmed inte har möjlighet att kompenseras av äldreförsörjningsstödet när garantipensionen minskar i hushållet (var åldersgränsen för rätt till äldreförsörjningsstöd ). De två sistnämnda situationerna är exempel på den del av ekonomiskt bistånd som benämns som försörjningsstöd. Denna kostnadsökning första året, vilket är en halvårseffekt, uppskattades till . Med tanke på att kostnaden är utspridd över landets kommuner är effekten förhållandevis liten. På samma sätt som för staten ökar effekten även för kommunerna till följd av att nya personer kommer att omfattas av den nya regleringen . beräknas de minskade skatteintäkterna uppgå till 2021/22:237 och det ökade försörjningsstödet bli . Det är totalt sett fler kvinnor än män som får garantipension. När det gäller antalet som får tillgodoräkna sig försäkringstid i form av bosättningstid i ett tidigare hemland är det dock fler män än kvinnor som omfattas av regeln. Detta är en följd av att det som regel är fler män än kvinnor som invandrar och får uppehållstillstånd enligt de grunder som omfattas av hemlandstidsregeln. Av det totala antalet personer som beviljas garantipension är det dock en relativt liten andel som tillgodoräknas hemlandstid. Vid en jämförelse mellan nuvarande och föreslagna regler är det fler män än kvinnor som får en lägre ersättning. Detta innebär att de ekonomiska konsekvenserna av de föreslagna reglerna blir något större för män. Regeringen bedömer att förslagen inte får någon reell påverkan på jämställdheten. Förslagen påverkar främst personer som har invandrat till och kan därmed också påverka integrationen. Förslagen leder till att vissa personer får en lägre garantipension och garantipension till omställningspension än de skulle ha fått med nuvarande reglering. Med hänsyn till de föreslagna ikraftträdande- och övergångsreglerna kommer dock inga personer som redan får ersättning att påverkas. Det är förutsättningarna vid nybeviljande av förmånerna från och med ikraftträdandet som påverkas. Även om borttagandet av regeln innebär en framtida sämre ekonomi för dem som skulle ha omfattats av den nuvarande regleringen, motverkas den effekten av möjligheten till äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg. I vad mån förslaget leder till ökade ekonomiska klyftor i samhället, vilket i sin tur skulle kunna påverka integrationen negativt är osäkert, särskilt eftersom det är relativt få personer som påverkas. Därtill finns det många som , trots en motsvarande situation, inte omfattas av regeln. Borttagandet av regeln innebär därmed att bestämmelserna blir mer enhetliga och förutsägbara oavsett grund för uppehållstillstånd, vilket ökar likvärdigheten i systemet. Med utgångspunkt i att det finns tungt vägande skäl att avskaffa en reglering som har visat sig vara varken träffsäker eller effektiv är regeringens övergripande bedömning att påverkan på integrationen av att särregeln tas bort bör vara marginell och att det ekonomiska stödet för personer som inte har en tillräckligt hög allmän pension bör vara äldreförsörjningsstöd. Konsekvenser för offentlig verksamhet Förslagen innebär vissa införandekostnader för i form av anpassning av handläggarstöd, blanketter och it-system. leder till att fler personer får äldreförsörjningsstöd, vilket leder till ökade Prop. 2021/22:237 administrationskostnader eftersom äldreförsörjningsstödet i större utsträckning är föremål för hantering och dessutom prövas på nytt , till skillnad från garantipensionen som endast omräknas automatiskt vid t.ex. årsskiften. medför förändringen att kommer att kunna hantera fler garantipensionsärenden automatiskt, vilket minskar administrationskostnaderna. Förslagen kan potentiellt leda till en viss ökning av omprövnings- och överklagandeärenden eftersom beräkningsreglerna för förmånerna ändras. Förslaget berör dock inte förmåner som redan lämnas och omfattar sammantaget en relativt liten grupp människor varför förslagen inte bör ha några stora konsekvenser i detta avseende. Sammantaget bör förslagen inte innebära någon större ökning av administrationen för . Som nämns ovan kan förslagen potentiellt leda till en viss ökning av överklagandeärenden hos . Förslagen berör dock inte förmåner som redan lämnas och omfattar sammantaget en relativt liten grupp personer varför regeringen bedömer att förslagen inte kommer att ha några stora konsekvenser för domstolarna. Regeringen bedömer att förslaget inte strider mot och är förenligt med internationella åtaganden i övrigt. I FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning (flyktingkonventionen) framgår att flyktingar ska tillerkännas samma behandling som statens egna medborgare beträffande socialförsäkring. Denna rätt gäller dock med förbehåll för förmåner som uteslutande bekostas av allmänna medel (artikel 24.1 b ii). Förslagen är därmed förenliga med konventionen redan av det skälet att dessa förmåner bekostas av allmänna medel och därför inte träffas av rätten till likabehandling enligt bestämmelsen i artikel 24 i flyktingkonventionen. Dessutom innebär förslagen att flyktingar tillerkänns samma behandling som svenska medborgare beträffande rätten till dessa förmåner. Förslagen är alltså även av detta skäl förenliga med rätten till likabehandling i flyktingkonventionen. Av samma skäl är förslagen också förenliga med de åtaganden har enligt EU:s skyddsgrundsdirektiv.2 Förslagen är även i övrigt förenliga med . De bilaterala avtal om social trygghet som har ingått med ett antal länder som inte ingår i EU eller EES innehåller i de flesta fall bestämmelser om pension. Någon skyldighet att på det sätt som hemlandstidsregleringen föreskriver låta en försäkrad tillgodoräkna sig perioder i andra länder än de som omfattas av konventionerna finns emellertid inte. 2021/22:237 Regeringen bedömer därför att förslagen inte påverkar tillämpningen av dessa avtal. Inte heller den nordiska konventionen om social trygghet hindrar borttagandet av hemlandstidsregleringen. Konsekvenser av borttagande av regeln för Förslaget innebär att det inte längre ska vara möjligt att som försäkringstid för garantipension räkna den försäkringstid som legat till grund för sjuk- Förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas för tid åldern för uttag av garantipension höjs till , vilket medför att det inte är någon som omfattas av de ändrade reglerna som kommer att nybeviljas garantipension . personer som fyller , dvs. födda eller senare som påverkas av förslaget. Dock kommer de i praktiken inte att påverkas , dvs. när de fyller . personer som påverkas av förslaget är främst personer som har beviljats hel sjukersättning och därefter i ett eller fram till ålderspension- eringen varit bosatta utanför . De som får garantipension vid tid- punkten för förslagets ikraftträdande påverkas inte av förändringarna. Beräkning av försäkringstid med nuvarande och nya regler Förslagen i denna proposition genomförs som åldern för uttag av garantipension höjs . Det får som konsekvens att det inte är någon som omfattas av de nya reglerna som kommer att beviljas Det innebär att förslaget inte ger några ekonomiska konsekvenser , utan att effekten uppstår först då de födda (den första årskull som påverkas av förslaget) kan ta ut garantipension. Beräkningarna är gjorda med (SCB:s) mikro- simuleringsmodell FASIT version 5 basår 2018. Med hjälp av befolk- ningsprognoser samt framskrivningar av inkomster och regelverk, kan beräkningarna göras ekonomiska miljö eftersom de ändrade reglerna kommer att tillämpas först . Basscenariot utgår från det vid beräkningstillfället befintliga regelverket 2022. försäkringstiden som legat till grund för sjukersättningen ut mot bosätt- ningsår ifall personen hade haft rätt till garantipension . och framför i sina remissytt- randen att de saknar en ekonomisk konsekvensanalys av förslaget. ringen förstår remissinstansernas synpunkter och analysen av de ekono- miska konsekvenserna för såväl enskilda som för staten och kommunerna har utvecklats inom ramen för denna proposition. Ekonomiska konsekvenser för individer Skillnad i ersättning mellan nya och nuvarande regler Av de totalt cirka 16 000 kvinnorna och knappt 9 000 männen som i FASIT-simuleringen nybeviljas garantipension 2024 är det cirka 350 kvinnor och 200 män vars garantipension blir lägre än den skulle ha blivit med nuvarande regler. Detta gäller som ersättning nybeviljas i enlighet med den föreslagna regleringen. Varje efterkommande år kommer nya personer att påverkas när nya grupper nybeviljas garantipension i enlighet med den nya regeln. Till skillnad från ändringen av borttagande av hemlanstid är det fler kvinnor än män som påverkas av att försäkringstid vid beräkning av garantipension inte används för den tid som legat till grund för beräkning av sjukersättning. Påverkan på den genomsnittliga garantipensionen är dock större för männen än för kvinnorna. För kvinnorna blir den månatliga garantipensionen i genomsnitt lägre än med befintlig reglering och för männen är motsvarande siffra . Den tillgodoräknade försäkringstiden minskar mer för män än för kvinnor, i genomsnitt från med nuvarande regler till enligt förslaget. Motsvarande uppgift för kvinnorna är från till . I snitt minskar försäkringstiden för de berörda med . Att minskningen av garantipensionen blir högre för män än för kvinnor beror både på att försäkringstiden minskar mer och att männen i genomsnitt har en högre garantipension än kvinnorna i denna grupp. Den genomsnittliga sänkningen av garantipensionen är därmed relativt stor, men kommer för många att kompenseras av att de i stället får högre bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Den individuella disponibla inkomsten för dem vars garantipension blir lägre än den skulle ha blivit med nuvarande regler, blir i genomsnitt lägre för kvinnor och lägre för män. Skillnaden i den disponibla inkomsten blir betydligt mindre än skillnaden i garantipension, vilket beror på att en lägre garantipension i många fall fylls upp av andra grundskyddsförmåner. Fördelningseffekter, ekonomisk standard (2024) är det cirka 1 100 personer vars ekonomiska standard blir lägre med nya regler än den skulle varit med nuvarande regler. Av figur 6.3 framgår att det främst är personer i den nedre delen av inkomstfördelningen som påverkas. av de berörda personerna återfinns i den nedre delen av inkomstfördelningen. Drygt hälften av de berörda finns bland de som har lägst ekonomisk standard. 2021/22:237 Figur 6.3 Antal berörda personer per kvintil Källa: SCB, FASIT-modellen prognos . Den ekonomiska standarden blir i genomsnitt lägre för de berörda och effekten är som nämnts ovan störst för dem som tillhör kvintil 1, dvs. de som har lägst inkomster. För dessa leder förslaget till att den ekonomiska standarden blir lägre, vilket framgår av figur 6.4. Den procentuella förändringen i ekonomisk standard sett till hela befolkningen är marginell med tanke på att det relativt sett är få personer som berörs. Figur 6.4 Procentuell förändring av ekonomisk standard för de berörda per kvintil (helårseffekt) -1 -2 -3 -4 -5 -6 -7 Källa: SCB, FASIT-modellen prognos . Ekonomiska konsekvenser för den offentliga sektorn Ekonomiska konsekvenser för staten Förslagen genomförs 2023, men eftersom ingen som påverkas av förslaget kan beviljas garantipension får förslagen ingen ekonomisk konsekvens för statens budget. I tabell 6.2 visas effekten av förslaget . som förslaget får effekt uppstår endast en halvårseffekt eftersom den första utbetalningen av garantipension sker månaden då en person fyller och personer fyller år relativt jämnt fördelat . Nästkommande år då personerna fyller får alla dessa personer utbetalningar av garantipension årets samtliga månader och först då uppstår helårseffekten för dessa av förslaget. Detta år tillkommer dessutom en ny årskull som fyller och dessa kommer ge upphov till en halvårseffekt. Detta medför att statens utgifter minskar med 2024. Utgifterna för garantipension minskar med , men ökar utgifterna för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd med . som förslaget får effekt är det som nämnts ovan endast en halvårseffekt. Givet att de som berörs av förslaget införandeåret är representativa för nästkommande årskull beräknas den ytterligare besparingen bli . Året därpå, 2025, uppgår besparingen för staten till . höjs lägsta ålder för uttag av garantipension till . Det medför att kommer besparingen inte öka lika mycket, men åren därpå kommer återigen besparingen öka med . Tabell 6.2 Effekter på statens budget 2024–2025 Källa: SCB, FASIT-modellen prognos . Effekten på statens budget ökar allteftersom nya årskullar får garantipension enligt de nya reglerna.