prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Den andra portföljen, den s.k. basportföljen, består främst av statsobligationer som elimineras i Årsredovisning för staten samt bostadsobligationer. uppgick statsobligationerna som eliminerades till , vilket är en minskning med jämfört med . Kärnavfallsfondens finansiella instrument värderas till verkligt värde eftersom syftet med innehavet är att ge avkastning och värdeökning. Avkastningen på totalnivå har varit positiv både och den senaste femårsperioden. Den orealiserade värdeökningen hänförlig till den långsiktiga portföljens innehav uppgick till per balansdagen, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. andelar i internationella investeringsbanker och utvecklingsbanker redovisas av Kammarkollegiet och (Sida), så att den myndighet som gör utbetalningar av kapitaltillskott och eventuella bidrag till respektive bank också tar upp andelsvärdet. har Sida redovisat kapitaltillskott till utvecklingsbanker med . Kammarkollegiet har inte gjort någon utbetalning av kapitaltillskott till investerings- eller utvecklingsbankerna . Staten köpte andelar i hybridobligationer som SAS emitterat. Dessa andelar redovisas till anskaffningsvärde under posten Andra långfristiga värdepappersinnehav. Hybridobligationerna har inget fastställt marknadsvärde då de inte handlas på marknaden. Obligationerna kan återkallas av SAS till nominellt värde . Aktieinnehavet i SAS redovisas under posten Andelar i hel- och delägda företag och värderas enligt förenklad substansvärdering. Kammarkollegiet redovisar innehavet i som Andra långfristiga värdepappersinnehav eftersom det är en del av statens garantitillgångar. Alla inkomster från ska användas för att finansiera förluster i garantiverksamhet. Kammarkollegiets övriga värdepapper är främst de andelar i aktiekonsortium och räntekonsortium som innehas av fonder som Kammarkollegiet redovisar. har innehav av nollkupongobligationer som övertogs i samband med avvecklingen av affärsverket () minskat med Minskningen beror på att samtliga instrument som övertogs från ASJ har förfallit. Not 28 Långfristiga fordringar Återförsäkrares andel av försäkringstekniska avsättningar och skadefordringar Långfristiga fordringar uppgick till vilket är 157 miljoner högre än föregående år. () fordringar minskade med och uppgår till totalt . Fordringarna för efterskottspremier minskade med , och avser till helt övervägande del JAS . EKN värderar sina skadefordringar till , vilket motsvarar EKN:s förväntade återvinningsmöjligheter av fordringarna, som nominellt uppgår till EKN kan minska riskerna genom att teckna återförsäkringar. EKN:s nettofordringar hänförbara till återförsäkringsavtal uppgår till , vilket är en minskning med jämfört med . fordringar har minskat med till , vilket beror på att fordran som utgörs av depositionen som har hos , som säkerhet för elderivathandel, är lägre än föregående år. har marknadspriserna på elterminerna ökat i jämförelse med inköpspriserna, vilket har gjort att depositionen har minskat. Det sänker värdet av de finansiella tillgångarna. Sidas fordringar gäller garantiverksamheten och uppgår till , varav största delen är skadefordringar. I posten ingår även fordringar mot Miga som är en organisation inom . regressfordringar ökade med 15 miljoner och uppgick till som en följd av en värdereglering av fordran på i konkurs samt en utdelning från bolaget. universitets fordringar uppgår till och avser placering av donationsmedel i . () fordringar har ökat med till . LFV:s intäkter för en route och terminal styrs av som innebär riskdelning mellan LFV och flygbolagen. Vissa kostnadsökningar hänförliga till s.k. okontrollerbara förändringar finansieras också via det EU-gemensamma avgiftssystemet. För del utgör förändringar i pensionsskuld en sådan. LFV:s åtaganden rörande pensionsavsättningar bidrar med till ökningen av LFV:s långfristiga fordringar. svenska kraftnäts fordringar uppgår till och består bl.a. av lånefordringar på dotter- och intresseföretag. Posten inkluderar också långfristiga förutbetalda kostnader som avser lämnade investeringsbidrag. fordringar uppgår till , vilket är en ökning med . Ökningen är hänförlig till en långfristig fordran på Eurocontrol, det europeiska avgiftssystemet för flygtrafiktjänst. Posten inkluderar också kapitalförsäkringar för pensioner för vissa lotsar. Annuitetslån (beviljade efter ), brutto Netto, bokfört värde annuitetslån Studielån (beviljade 1989–), brutto Netto, bokfört värde studielån Studiemedel (beviljade ), brutto Netto, bokfört värde studiemedel Netto, bokfört värde hemutrustningslån Netto, bokfört värde körkortslån Övriga lån (skuldsaneringslån och äldre lån), brutto Netto, bokfört värde, övriga lån Netto, bokfört värde, Statens utlåningsfordringar minskade med eller . CSN:s utlåningsfordringar uppgår till efter avdrag för reservering för förväntade förluster, vilket är mer än föregående år. Det är av statens utlåningsfordringar och består främst av annuitetslån, som är benämningen på CSN:s lån till studenter . CSN administrerar ett flertal lånetyper; annuitetslån, studielån, studiemedel, hemutrustningslån, skuldsaneringslån och äldre lån samt körkortslån. Hemutrustningslån är lån till utländska medborgare, främst flyktingar, som genom dessa lån ges möjlighet att köpa möbler och köksutrustning. I tabellen fördelas reserveringarna på respektive lånetyp. Ökningen av CSN:s utlåningsfordringar beror i allt väsentligt på att nyutlåningen var större än amorteringarna. Nyutlåningen uppgår till vilket är en ökning med jämfört med föregående år, vilket främst beror på att nyutlåningen för lånetypen annuitetslån ökat. beslut att höja lånebeloppen till studenterna på grund av sjukdomen covid-19 samt att fler personer har lånat, har bidragit till ökade utbetalningar. Amorteringarna, vilka uppgår till har ökat något jämfört . CSN:s reservering för låneförluster är lägre än föregående år och uppgår vid utgången av 2021 till , vilket utgör av CSN:s totala utlåning. redovisar i utlåningsfordringar, vilket är lägre än föregående år. Det är av statens utlåningsfordringar och består främst av fordran på för utlåning i dollar och euro. Lånet minskade med dels till följd av att har amorterat lån , dels av värdeförändringar av lån i utländsk valuta. har en låneram som utnyttjades , ingen nyutlåning har skett och fordran varit oförändrad. Som en del av finansieringen av Öresundsförbindelsen har även lånat ut medel till det statliga bolaget (). Det lånet har ökat något jämfört med föregående år. I utlåning ingår också utlåning till premiepensionssystemet eftersom pensionssystemets tillgångar och skulder inte konsolideras i årsredovisningen för staten. Minskningen med jämfört med föregående år rör främst utlåning för att tillgodose behovet av likviditet vid handel med fondandelar. utlåning till avser renovering och ombyggnation. Statens energimyndighets utlåningsfordringar avser villkorslån, tillväxtlån och utvecklingskapital/royaltylån till företag inom energiområdet för att främja affärsutveckling och kommersialisering. svenska kraftnäts utlåningsfordringar avser lån till nätföretag för att underlätta att anläggningar för produktion av förnybar el ansluts till elnätet. I posten Övriga myndigheter ingår bl.a. Kammarkollegiet med utlåningsfordringar som avser lån till researrangörer, och stödlån till leverantörer av flygtrafiktjänst. Vidare ingår och några länsstyrelser. Not 30 Varulager och förråd Varulager och förråd är råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsatsmaterial. Ökningen av varulagervärdet beror främst på att posten hos Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har ökat. varulager och förråd består i huvudsak av material för underhåll, reparation och byggnation av järnvägsanläggningar. Försvarsmaktens varulager och förråd består till största delen av drivmedelslager som används till Försvarsmaktens fordon. Varulagret består även av trycksaker. varulager innehåller huvudsakligen vapen och ammunition samt beklädnad. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps varulager består huvudsakligen av ett internationellt lager (bistånd) och ett lager som är ett stöd till EU:s strategiska lager för civila krishanteringsinsatser (Strategic Warehouse II). har ett nytt medicinskt lager för EU:s beredskap tillkommit. Vaulager och förråd hos består främst av reservdelar till målrobotsystem. Kriminalvårdens varulager består främst av råvaror och helfabrikat. varulager och förråd innehåller främst reservdelar till räddningshelikoptrar och drivmedel. Not 31 Pågående arbeten Pågående arbeten hos Lantmäteriet består i huvudsak av fastighetsbildning, vilket innebär t.ex. avstyckning och reglering med gränsdragning mellan fastigheter. Ett större uppdrag är omarronderingsprojektet som berör ett stort antal skiften och sakägare. Pågående arbeten hos består av uppdragsbeställningar som ännu inte levererats till kund. Större uppdrag består av upparbetade kostnader för försäljning av ubåtar till . i har ett stort antal fastigheter lokaliserade till omarronderingsområden i Jordfonden, där byggnadsprojekt pågår eller är planerade. Fastigheterna ska användas för att främja utveckling av företag inom jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen samt främja bosättning och sysselsättning i glesbygd. Även posterna hos de andra länsstyrelserna gäller jordfondsfastigheter. Not 33 Förskott till leverantörer Endast några få myndigheter redovisar förskott till leverantörer. Myndigheternas kundfordringar avser främst försäljning av tjänster. Postens storlek varierar beroende på fordringarnas kortfristiga karaktär. Jämfört med föregående år har posten minskat med . kundfordringar har minskat med , varav som en konsekvens av att krediterade kunder med trafikeringsavtal till följd av en tillfällig nedsättning av banavgifter med anledning av sjukdomen covid-19. kundfordringar har ökat med , vilket främst förklaras av att fakturerade kontrollavgifter har överklagats. svenska kraftnäts kundfordringar har ökat med . Förändringarna hos övriga myndigheter är av mer begränsad omfattning. Not 35 Övriga kortfristiga fordringar Fordringar på skattekonto, inkl. restförda samt värdereglering () Reglering av skatter till andra sektorer för äldre år Skatt till kommuner och regioner () Summa Reglering av skatter till andra sektorer för äldre år Övriga kortfristiga fordringar uppgick till vilket var en ökning med jämfört med föregående år. fordringar på skattekontot ökade med till . I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekontosystemet. Fordringarna avseende beviljade tillfälliga anstånd med betalning av arbetsgivaravgifter, avdragen skatt och moms har ökat med och uppgick till . Anstånden ges till företag för att lindra negativa ekonomiska följder av sjukdomen covid-19. Preliminära medel som betalar ut till kommuner och regioner under inkomståret slutavräknas andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kommunalskattemedel mot de preliminära utbetalningar som har gjort till kommuner och regioner. Posten varierar mellan åren beroende på hur väl förskottsutbetalningarna till kommunerna stämmer med slutliga skatter till kommunsektorn. Slutavräkning av kommunalskatt samt skatt till trossamfund avseende 2021 resulterade i en fordran på vid utgången av 2021. Effekten av affärsdagsredovisning ökade med . Fluktuationer i effekten av affärsdagsredovisningen är normalt, eftersom avtal om försäljning av värdepapper genererar en fordran som sedan nollställs när betalningen görs. kortfristiga fordringar har ökat med , vilket framför allt förklaras av ökade återkravsfordringar. kortfristiga fordringar uppgick till , vilket är högre jämfört med . Det beror på ökade återkravsfordringar avseende stöd till korttidsarbete. konstaterar i sin årsredovisning att det finns en viss osäkerhet kring återbetalningsgraden av dessa fordringar. klassificerar Transportstyrelsen fordringar avseende Eurocontrol för bl.a. undervägsavgift som långfristiga. Jämförelsetalet har därför justerats ned med . Även jämförelsetalet för Övriga myndigheter har justerats ned något till följd av att har omklassificerat kontanta beslag från Övriga kortfristiga fordringar till Kassa och Bank. Not 36 Förutbetalda kostnader underkurser, upplåning i svenska kronor underkurser, upplåning i utländsk valuta Myndigheten för samhällsskydd och beredskap En förutbetald kostnad är en utgift som har betalats men som avser outnyttjade resurser eller tjänster. Normalt blir det en kostnad kommande år. Syftet med att periodisera förutbetalda kostnader är att resultaträkningen enbart ska visa årets kostnader för förbrukade resurser och utnyttjade tjänster. Förutbetalda kostnader i övrigt är exempelvis hyror eller licensavgifter eller år. Förutbetalda hyreskostnader uppgår totalt till , dvs. omkring hälften av det totala beloppet. redovisar förutbetalda hyreskostnader på . Kriminalvårdens förutbetalda hyreskostnader uppgår till . Lunds universitets förutbetalda hyreskostnader uppgår till . redovisar förutbetalda it-kostnader på vilket är en ökning med från föregående år. Kriminalvårdens förutbetalda kostnader utgörs huvudsakligen av förutbetalda hyreskostnader. har minskat med . Det förklaras av att belopp innehöll moms på hyresfakturor som inte blev betalda innan Dessutom redovisades en lokal löneöverenskommelse på i balansposten. förutbetalda kostnader utgörs till största del av förutbetalda it-kostnader på vilket är en ökning med från föregående år. Förutbetalda kostnader för investeringar i järnväg har minskat med . Hos uppstår underkurser när myndigheten emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurs och bokförs som en förutbetald kostnad som periodiseras över lånets löptid. är underkurserna högre än föregående år för upplåning i svensk valuta. För upplåning i utländsk valuta är underkurserna lägre än föregående år. Not 37 Upplupna bidragsintäkter Upplupna bidragsintäkter är överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte betalats till myndigheten. Upplupna bidragsintäkter vid universitet och andra lärosäten gäller främst pågående forskningsprojekt. upplupna bidragsintäkter är främst bidrag för investeringar som till största delen medfinansieras av kommuner. Not 38 Övriga upplupna intäkter Upplupna intäkter reglering kommuner o trossamfund Upplupna ränteintäkter, svenska kronor Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta Rådet för Europeiska socialfonden i Upplupna skatteintäkter enligt tabellen nedan utgörs av skillnaden mellan de totala skatteintäkterna för inkomståret och de debiterade (preliminära) skatterna avseende samma inkomstår som redovisats till och med december månad. Specifikation av upplupna skatteintäkter De upplupna skatteintäkterna vid utgången av 2021 uppgår till , vilket är en ökning med jämfört med . De enskilt största upplupna intäkterna avser fysiska personers skatter. Det är också i allt väsentligt upplupna intäkter från fysiska personer som har förändrats jämfört med . Större delen av de upplupna intäkterna förklaras av att de debiterade (preliminära) skatterna som avräknas endast omfattar . Efter avräkning av uppbörden , som avser verksamhetsmånad december, minskar de upplupna intäkterna avseende 2021 till . Det är framför allt fysiska personers skatter och mervärdesskatten som förklarar det återstående beloppet efter avräkning av uppbörden . För fysiska personer förklaras det av inkomster som inte preliminärbeskattas, exempelvis vinster vid försäljning av bostäder och värdepapper (kapitalvinster), schablonintäkter för sparande på investeringssparkonto och fastighetsavgifter. För mervärdesskatten förklaras den kvarvarande upplupna intäkten till stor del av att skattskyldiga med kvartalsuppbörd redovisar den mervärdesskatt som avser . Efter uppbörden har den upplupna intäkten avseende mervärdesskatt minskat till . Fysiska personers inkomstskatter har ökat med jämfört med årsredovisningen . Ökningen förklaras av såväl högre intäkter från skatt på kapital som högre intäkter från skatt på förvärvsinkomst. De upplupna intäkterna har ökat med . Juridiska personers inkomstskatter har ökat med medan de upplupna intäkterna i stort sett är oförändrade. Över tid varierar de upplupna intäkterna mest för både fysiska och juridiska personer. För fysiska personers skatter förklaras variationen i den upplupna intäkten främst av variationen i kapitalinkomsterna. För juridiska personer beror variationen på att företagens inkomstskatter är volatila och att de löpande debiteringarna baseras på företagens slutliga skatt . Arbetsgivaravgifterna har ökat med , vilket framför allt är en följd av den ekonomiska återhämtning som skett . Skillnaden mot föregående år beror främst på att lönesumman ökat men även på att nedsättningarna av arbetsgivaravgifter var mindre jämfört med . De upplupna intäkterna avseende arbetsgivaravgifter är däremot på ungefär samma nivå som och har ökat med . Intäkterna från mervärdesskatt har ökat med jämfört med årsredovisningen medan de upplupna intäkterna har ökat med . Vid jämförelse mellan den skatteperiodisering i resultaträkningen som i princip leder till postens ökning jämfört med och de upplupna intäkter som anges i noten finns ett mindre skillnadsbelopp som uppgår till och som även påverkar nettoförmögenheten. Det beloppet kan inte fördelas på skatteslag. Att en skillnad uppstår kan bl.a. bero på periodiseringar hos enskilda myndigheter som inte kunnat beaktas i årsredovisningen för staten, på justeringar för juridiska personers skatter som kan identifieras först senare eller på brister i modellerna för beräkning av upplupen intäkt. Resterande övriga upplupna intäkter upplupna ränteintäkter i svenska kronor och utländsk valuta är ränteintäkter förknippade med statsskulden som är intjänade men som ännu inte är inbetalda till . Övriga upplupna intäkter innehåller till största delen upplupna ränteintäkter på utlåning till . Även de övriga upplupna intäkterna har minskat jämfört med föregående år. Det beror främst på att samtliga instrument som tidigare övertog av nu har förfallit. Det beror också på att de upplupna ränteintäkterna på utlåning till har minskat. Rådet för Europeiska socialfonden i har upplupna intäkter för EU-medel från EU:s fonder, främst Socialfonden. De upplupna intäkterna uppgår till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Kärnavfallsfondens upplupna intäkter är i huvudsak upplupna avgifter på som reaktorinnehavarna betalar i efterskott. Resterande del är upplupna ränteintäkter på placeringar. redovisar upplupna intäkter för vård inom EU på , vilka har minskat med . Beloppet varierar mellan åren beroende på när krav på ersättning framställs till respektive berört land. I övrigt består beloppet främst av upplupna ränteintäkter för återkrav på . upplupna intäkter utgörs i huvudsak av fordringar på EU avseende , Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). redovisar upplupna intäkter avseende vidareförsäljning av covid-19-vaccin. redovisar inga upplupna intäkter, vilket är en minskning med . Föregående år hade en fordran på EU- kommissionens Asyl-, migrations- och integrationsfond (AMIF), till följd av upplupna projektkostnader. har erhållit ersättning samt årlig förfinansiering, vilket medför att staten i stället har en skuld gentemot EU- kommissionen gällande AMIF. redovisar bland annat upplupna nätintäkter på , upplupna intäkter från systemansvariga på samt periodiserade kapacitetsavgifter på . Not 39 Värdepapper och andelar värdepapper och andelar är pågående affärer med återköpsavtal (repor) i egna statspapper. Affärerna har marknadsvårdande syfte och är också ett sätt att hantera tillfälliga likvida överskott och varierar därför mellan åren. Reporna har minskat med och uppgår till 2021. värdepapper och andelar är huvudsakligen hypoteksobligationer i de fonder redovisar, främst Trafiklivräntefonden. redovisar värdepapper, främst i form av andelar i värdepappersfonder hos Kammarkollegiet, som hör till den frivilliga pensionsförsäkringen. redovisar kortfristiga placeringar i företagscertifikat som Värdepapper och andelar. Not 40 Kassa och bank Posten Kassa och bank består i allt väsentligt av bankmedel på konton utanför det statliga betalningssystemet. Den har ökat med . har den största andelen bankmedel men den har minskat med på grund av att myndigheten haft lägre fakturerade luftfartsintäkter till följd av lägre trafikvolymer. bankmedel har ökat med vilket förklaras av inbetalningar till valutakonto rörande systemet för redovisning av moms på elektroniska tjänster och från inbetalningar av moms enligt tredjelandsordningen, unionsordningen och importordningen. Andra länder har inte kunnat leverera fördelningsunderlag vilket gör att medlen ligger kvar på valutakontot. Universitets- och högskolerådet redovisar medel från Nordplus och i statens valutakoncernkonto på vilket förklarar minskningen på . Resultatandelar i hel- och delägda företag Årets över- eller underskott enligt resultaträkningen Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. En positiv nettoförmögenhet innebär att statens tillgångar är större än statens skulder. Förändringen av nettoförmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens över-/underskott. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. Utgående balansen uppgick till -27,. ökade nettoförmögenheten med och uppgick till och har därmed övergått från en negativ till en positiv nettoförmögenhet. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående delposter. Ändringar av utgående balansen 2020 För att få jämförbarhet mellan åren ändras i vissa fall den utgående balansen från föregående år. Detta gäller främst vid införande av nya redovisningsprinciper. Upplupna skatteintäkter har justerats och medfört en minskad balanserad kapitalförändring med . Justeringen avsåg fordran för utsläppsrätter. Uppskrivningskapitalet är oförändrat jämfört med föregående år. Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anläggningar samt med omföring till balanserad kapitalförändring vid försäljning av tillgångar. Donationskapitalet har ökat med . Ökningen består till största delen av donationer av konst och likvida medel till och . Resultatandelar i hel- och delägda företag Kammarkollegiet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på företagens egna kapital enligt årsbokslut. Ökningen på består av föregående års resultatandelar (27,), utdelningar betalda (-18,), övriga förändringar av eget kapital i företagen (53,) samt övriga förändringar om . Den del av Systembolaget AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, och som redovisas som skatteintäkt förs om från balanserad kapitalförändring till resultatandel påföljande år (0,). har redovisat en ökning med av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen består främst av orealiserade värdeförändringar som redovisats direkt mot eget kapital. har rapporterat i ökning av eget kapital vid sidan av resultatet, vilket främst avser orealiserade värdeförändringar redovisade direkt mot eget kapital samt förändring av innehav utan bestämmande inflytande. Den balanserade kapitalförändringen minskade med . Den del av föregående års överskott som inte är hänförligt till resultatandelar har minskat kapitalförändringen med . Utdelningar från hel- och delägda företag enligt föregående stycke har ökat denna delpost med motsvarande belopp, . Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (-0,).