prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 892 och 893). Riksrevionens rapport om transportbidraget 2020/21:210, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Riksrevionens rapport om statens ansvar för veterinär service 2021/22:43, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. 2021/22:2, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag: beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev avseende . beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 24 Näringsliv. beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende , Verket för innovationssystem och anslag 1:5 Näringslivsutveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Punkten är slut- behandlad. Om ändrade beställningsbemyndiganden: beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev avseende . Punkten är slutbehandlad. Åtgärder för att rädda fiskbestånden i Utskottsinitiativ, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utflyttning av trålgränsen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att flytta ut trålgränsen (bet. 2020/21:MJU6 s. 33. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 2 om översyn av förvaltningsplanen för fiskbestånd*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en översyn av förvaltningsplanen för fiskbestånd (bet. 2020/21:MJU6 s. 34). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om deltagande i regionala samarbetsorgan och i Inter- nationella havsforskningsrådet (ICES)*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om deltagande i regionala samarbetsorgan och i () (bet. 2020/21:MJU6 s. 35). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om beaktande av det småskaliga fisket och fiske för direkt användning som livsmedel vid beslut om fiskekvoter och tilldelning av fiskekvoter*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att vid beslut om fiskekvoter och tilldelning av fiskekvoter beakta dels det småskaliga fisket, dels fiske för direkt användning som livsmedel vars landningar sorteras (bet. 2020/21:MJU6 s. 36). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 5 om regellättnader vid licensgivning för småskaligt fiske*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om regellätt- nader vid licensgivning för småskaligt fiske (bet. 2020/21:MJU6 s. 37). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om förvaltningen av skarv*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om förvaltningen av skarv (bet. 2020/21:MJU6 s. 52). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 7 om förvaltningen av säl*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om förvaltningen av säl (bet. 2020/21:MJU6 s. 53). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 8 om förvaltningen av storspigg*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om förvaltningen av storspigg (bet. 2020/21:MJU6 s. 54). Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1–8. Stöd till drivmedelsstationer på landsbygderna 2021/22:1107 samt 2021/22:3215 yrkandena 1 och 2, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om åtgärder med anledning av krav på drivmedelsstationer*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om åtgärder med anledning av krav på drivmedelsstationer (bet. 2021/22:NU10 s. 13). beslutade regeringen regleringsbrev för anslaget 1:1 Regionala utveckingsåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. I regleringsbrevet framgår att ska användas till ett stöd till företag med försäljningsställen för drivmedel i landsbygdsområden där servicen är gles 2021/22:75 Närings- departementet för att dessa företag ska kunna genomföra nödvändiga åtgärder för att nedgrävda rörledningar för brandfarlig vätska ska vara korrosion- Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 19 Regional utveckling 2021/22:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 19: a)anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslag 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder, 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 och 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende avseende anslaget 1:2 Transportbidrag. Punkten är slutbehandlad. b)bemyndiganden om ekonomiska åtaganden: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslag 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder, 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 och 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden – 2027. Punkten är slutbehandlad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 2021/22:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 23: a)anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , , , lantbruksuni- versitet samt anslag 1:7 Ersättningar för viltskador m.m., 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m., 1:21 Åtgärder på fjällägenheter, 1:22 Främjande av rennäringen m.m., 1:23 , 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning och 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Punkten är slutbehandlad. b)bemyndiganden om ekonomiska åtaganden: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende samt anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning och 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Punkten är slutbehandlad. 2021/22:1, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om mål för turismpolitiken: beslutade regeringen att skriva av ärendet såvitt avser denna punkt. Punkten är slutbehandlad. Punkt 2 om statens budget inom utgiftsområde 24: a)anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , Konkurrens- verket, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , geologiska undersökning, Verket för innovationssystem samt anslag 1:3 Institutens strategiska kompetens- medel, 1:12 Bidrag till Kungl. , 1:15 Upp- rustning och drift av , 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag, 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag, 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer, 1:20 Bidrag till företags- utveckling och innovation inom utgiftsområde 24 Näringsliv. beslutade regeringen även riktlinjer för avseende Kungl. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende samt anslagen 1:5 Närings- livsutveckling, 1:7 Turistfrämjande, 1:22 Stöd vid korttidsarbete och 1:23 Brexitjusteringsreserven inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Punkten är slutbehandlad. b)bemyndiganden om ekonomiska åtaganden: 1.Den 22 december 2021 beslutade regeringen regleringsbrev för bud- avseende . I reglerings- brev ges myndigheten ekonomiskt bemyndigande att ställa ut kreditgarantier för gröna investeringar i enlighet med förord- ningen (2011:211) om utlån och garantier och förordningen (2021:524) om statliga kreditgarantier för gröna investeringar, som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till det maximala belopp som anges i regle- ringsbrevet. Punkten är slutbehandlad. 6.Den 16 december 2021 beslutade regeringen regleringsbrev för bud- avseende , geologiska undersök- ning, Verket för innovationssystem och anslag 1:5 Näringslivsutveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Punkten är slutbehandlad. c) : har godkänt att uppdraget för ändras i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg. omr. 24 avsnitt 3.5.1, bet. 2021/22:NU1). Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 2 c. 2021/22:75 Kultur- departementet Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2009/10:1, bet. redovisad, se skr. 2009/10:75 (Ku 16), 2010/11:75 (Ku 7), 2011/12:75 (Ku 3), 2012/13:75 (Ku 1), 2013/14:75 (Ku 1), 2014/15:75 (Ku 1), 2015/16:75 (Ku 1), 2016/17:75 (Ku 1), 2017/18:75 (Ku 1) 2018/19:75 (Ku 1), 2019/20:75 (Ku 1) och 2020/21:75 (Ku 1). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om hyressättningen inom kulturområdet*: har till- kännagett för regeringen vad som anförs i betänkandet med anledning av utskottets uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet (bet. 2009/10:KrU1 s. 17 f.). Både och Finansdeparte- mentet har redovisat denna punkt i skrivelse 75. Punkten redovisas fortsättningsvis endast av (se Fi 2). Regeringen beslutade att skriva av ärendet (Ku2009/02288). 2014/15:1719, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ku 10), 2016/17:75 (Ku 8), 2017/18:75 (Ku 5), 2018/19:75 (Ku 5), 2019/20:75 (Ku 5) och 2020/21:75 (Ku 4). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde*: har tillkännagett för regeringen vad som anförs i betänkandet om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16 s. 6 f.). Regeringen har genomfört ett flertal åtgärder mot antiziganism och för romsk inkludering. Åtgärderna har bl.a. omfattat uppdrag till att öka kunskapen i skolan om de nationella minoriteterna med fokus på romer och att sprida läromedelsupplement om romsk kultur, språk, religion och historia (Ku2016/01673/DISK). Vidare har kommuner fått statsbidrag för att anställa romska brobyggare i skolan och inom . Läns- styrelsen i har –2023 fått ett uppdrag att samordna, följa upp och genomföra insatser inom ramen för strategin för romsk inkludering samt sprida information om arbetet med romsk inkludering, bl.a. via webbplatsen . I uppdraget ingår att genomföra insatser för att öka kunskapen om romsk historia, romers nuvarande livsvillkor och ställning som nationell minoritet, genom exempelvis spridning av utbildningsmaterialet Antiziganismen i (Ku2019/02101). Som regeringen redovisade i budgetpropositionen för 2022 har ytterligare åtgärder genomförts inom ramen för strategin för romsk inkludering (prop. 2021/22:1 utg.omr. 1 avsnitt 11.3.5 s. 80 f.) och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fienlighet och hatbrott (utg.omr. 13 avsnitt 4.3.2 s. 36 f.). Det handlar bl.a. om åtgärder för att motverka diskriminering av romer på bostadsmarknaden (Ku2021/01125) och förbättrade förutsättningar för romska ungdoms- organisationers deltagande i samhällslivet (Ku2021/00657). nen föreslog regeringen vidare att medel skulle tillföras för samordning och uppföljning, statsstöd till kommuner och ytterligare insatser inom ramen för strategins temaområden: utbildning, arbete, bostad, hälsa, social omsorg och trygghet, kultur och språk samt civilsamhällets organisering. Åtgärden var en del av åtaganden som presenterades på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av Mot denna bakgrund ansåg regeringen i propositionen att tillkännagivandet var tillgodosett och slutbehandlat 1 avsnitt 11.5.2 s. 82 f.). Regeringen framhöll dock att avsikten är att fortsätta arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering. Punkten är slutbehandlad. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds- bejakande extremism 2014/15:144, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 14), 2017/18:75 (Ku 10), 2018/19:75 (Ku 9), 2019/20:75 (Ku 8) och 2020/21:75 (Ku 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Åtgärder med anledning av beslut redovisas under rskr. 2015/16:137. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds- bejakande extremism 2014/15:144, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 15), 2017/18:75 (Ku 11), 2018/19:75 (Ku 10) och 2019/20:75 (Ku 9) och 2020/21:75 (Ku 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om ansvar för skolhuvudmän m.fl.*: har tillkännagett för regeringen att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.). har deltagit i projekt issues som syftar till att utveckla vidare- utbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. översatte stödmaterialet till svenska och det pilottestades av ett antal lärare. regeringen i uppdrag att utreda vilken roll som utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot vålds- Utgångspunkten för utredningen skulle vara utbild- ningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmännen när det gäller enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som socialtjänst och polisen i dessa frågor. också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism (U2018/00162 och U2018/00209). Uppdraget redovisades slutligt . regeringen i skr. 2017/18:75 redovisat att tillkännagivandet var slutbehandlat, ansåg att så inte är fallet (bet. 2017/18:KU21). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 91) att punkten åter är öppen. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att och 2023 tillsammans med Forum för levande historia utveckla ett verktyg för systematiskt arbete med demokratistärkande insatser i skolväsendet, folkbildningen och inom andra delar av utbildning för vuxna (U2021/04941). Frågan i övrigt bereds inom Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna*: har tillkännagett för regeringen att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar 2015/16:KU4 s. 26 f.). I regleringsbrevet fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten har vidtagit avseende myndighetens bidragshantering mot bakgrund av de förslag som Statskontoret redovisat i rapporten av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 2017:13 (U2017/03808). MUCF konstaterar att många av de åtgärder som Statskontoret har föreslagit redan var påbörjade eller genomförda när rapporten kom eller har effektiviserats. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. I betänkandet föreslås att ett förtydligat demokratikriterium utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. kandet har remissbehandlats och bereds i . 2018 överlämnande Arvsfondsutredning betänkandet En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) till regeringen. föreslås bl.a. att det i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska införas ett demokrativillkor som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar mänskliga Betänkandet har remissbehandlats och förslaget om demokrativillkor bereds i . betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Betänkandet har remiss- behandlats och bereds i . Under beredningen av Tros- samfundsutredningens, och Demokrativillkors- utredningens betänkanden konstaterades behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden, samt frågan om det bör inrättas en stödfunktion som ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning. överlämnade Utredningen om granskning av stöd till civilsamhället delbetänkandet Rätt mottagare – Demokrativillkor och integritet (SOU 2021:66) angående person- uppgiftsbehandling och sekretess till regeringen. Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds i . Ett sakråd som kompletterar remitteringen genomfördes med civil- samhällets organisationer. överlämnades slutbetänkandet Rätt mottagare – Granskning och integritet (SOU 2021:99) till regeringen. Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Regeringen avser återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. Myndigheten för stöd till trossamfund har enligt regleringsbrev respektive 2021 utifrån vad som framkommit under den fortlöpande dialogen med de bidragsberättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, särskilt redovisat hur de bidragsberättigade trossamfunden arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. MUCF har enligt regleringsbrev redovisat hur myndigheten säkerställer att de statsbidrag som den utbetalar går till verksamheter som uppfyller demokrativillkoren i statsbidrags- förordningarna. Punkten är inte slutbehandlad. Förutsättningar för svensk film 2015/16: Kr1848, 2015/16:Kr335, 2015/16:Kr3387, bet. redovisad, se skr. 2016/17 (Ku 19), 2017/18:75 (Ku 13), 2018/19:75 (Ku 11), 2019/20:75 (Ku 10 och 2020/21:75 (Ku 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utredning om filmpolitikens framtid*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en bred parlamentarisk filmutredning (bet. 2015/16:KrU11 s. 15). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 34) redo- visade regeringen sin avsikt att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken som infördes , när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. Regeringen och Stiftelsen följer upp och analyserar löpande utvecklingen och överväger vid behov justeringar. För att stärka detta arbete är film ett officiellt statistikområde som ingår i verksamhetsområdet för 2021/22:75 Kultur- departementet Myndigheten för kulturanalys. betänkandet Från kris till kraft (SOU 2021:77) från utredningen för kulturen – återhämtning och utveckling efter coronapandemin. föreslås att regeringen bör ta fram en färdplan för filmpolitiken med anledning av pågående förändringar på filmområdet. remitteras t.o.m. mitten av och bereds sedan vidare i Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 7 om former för samverkan och inflytande*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att den nuvarande modellen med ett gemensamt filmavtal slutar att gälla (bet. 2015/16:KrU11 s. 28). I regeringens beslut om riktlinjer för statens bidrag till Stiftelsen 2017 (Ku2016/02761 [delvis]) angavs att ska utse råd med sakkunniga personer. 2017/18:1 utg.omr. 17 s. 153) redovisade regeringen att hade infört s.k. branschråd som varit involverade i arbete med förändringar av stödsystemen. Regeringen bedömde att tillkännagivande därmed var slut- I ett nytt tillkännagivande (jfr rskr. 2017/18:91 punkt 10) anförde att införandet av branschråden inte var tillräckligt för att ta till vara parternas erfarenheter och garantera deras inflytande. delade således inte regeringens bedömning att det tidigare tillkännagivandet var slutbehandlat. Statskontoret konstaterade i sin analys Från filmavtal till statlig filmpolitik (2019:9) att nya aktörer genom råden har fått mer insyn och inflytande jämfört med tidigare, men att råden med sakkunniga personer inte helt funnit sin form. därefter, tillsammans med råden, fram en reviderad arbetsordning, bl.a. för att stärka återkopplingen från till råden och öka Utöver rådsarbetet är filmområdets olika aktörer aktivt involverade i utredningar och översyn av stödordningar. Regeringen har återkommande möten med centrala representanter för svensk film för att utbyta information om läget och diskutera aktuella Under covid-19-pandemin har det täta samarbetet mellan regeringen, och filmområdets aktörer ytterligare stärkts och bidragit positivt till att krisstöd kunnat nå ut till drabbade aktörer på ett snabbt, enkelt och träffsäkert sätt. Regeringen har också varit i nära dialog med filmområdets aktörer angående frågor om publikrestriktioner med anledning av smittspridningen. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 17 avsnitt 13.4 s. 124) konstaterade regeringen att formerna för parts- och branschsamverkan har utvecklats i rätt riktning och Regeringen bedömde därför båda tillkännagivanden som slutbehandlade. I ett nytt tillkännagivande (se rskr. 2021/22:85 punkt 3) anförde att de insatser som regeringen hänvisar till inte är tillräckliga och att regeringen skyndsamt bör utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas. regeringens bedömning att de tidigare tillkännagivandena var slutbehand- mottog regeringen betänkandet Från kris till kraft (SOU 2021:77) från utredningen för kulturen – återhämtning och utveckling efter coronapandemin. Där föreslås att regeringen bör ta fram en färdplan för filmpolitiken, bl.a. angående samspelet mellan olika med anledning av pågående förändringar på filmområdet. Utredningens förslag remitteras t.o.m. mitten av och bereds sedan vidare i . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 9 om finansieringen av filmpolitiken*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen på biografbiljetter (bet. s. 31). Regeringen konstaterar att konsekvenserna av den nuvarande finansieringen följs upp inom ramen för den löpande uppföljningen av Exempelvis genomförde en analys av biografernas situation efter höjningen av mervärdesskatten. följer utvecklingen och överväger vid behov justeringar. mottog regeringen betänkandet Från kris till kraft (SOU 2021:77) från utredningen för kulturen – återhämtning och utveckling efter Där föreslås att regeringen bör ta fram en färdplan för filmpolitiken, bl.a. angående finansieringen med anledning av pågående förändringar på filmområdet. Utredningens förslag remitteras t.o.m. mitten av och bereds sedan vidare i . Följande punkter är inte slutbehandlade: 1, 7 och 9. 2016/17:116, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 20), 2018/19:75 (Ku 15), 2019/20:75 (Ku 12) och 2020/21:75 (Ku 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om att bevara varje museums särart*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör bejaka varje museums särart utifrån dess samlingar och museernas uppgift att Regeringen har tillmötesgått detta genom att se över styrningen av de statliga museimyndigheterna och vissa stiftelsemuseer. sågs förordningarna med instruktioner för de statliga museimyndigheterna över och ett antal uppdrag om att beakta tvärsgående perspektiv i verksamheten togs bort för att förtydliga varje museums särart (SFS 1086–1091, 1261 och 1262). fördes i de riktlinjebeslut som styr de större stiftelse- museerna (Ku2019/02020 [delvis]). Regeringen har löpande varit i nära dialog med museimyndigheter som inordnat uppgifter från andra myndigheter och museer. Ett exempel är Statens historiska museer som inordnat de uppgifter som myndigheten Livrustkammaren och med Stiftelsen Ytterligare ett exempel är Statens maritima och transporthistoriska museer som inordnat Järnvägsmuseet och de samlingar som tidigare ansvarat för. Dessa museimyndigheter har i olika sammanhang lyft fram att de, trots dessa organisationsförändringar, lyckats behålla och utveckla en tydlig profil och ett eget varumärke för vart och ett av museerna, utifrån museernas olika samlingsområden. Statskontorets myndighetsanalys av (rapport 2021:8) lyfter fram att museerna har fortsatt att fungera som egna