prop · H903188 · 2022-03-22 00:00:00 — äldraskapet till ett barn för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor, 5.dom eller förlikning som rör rätt på grund av arv eller testamente, efterlevande makes rätt, boutredning eller skifte med anledning av dödsfall eller ansvar för den dödes skulder, om inte den avlidne var medborgare i , , , eller och hade sin hemvist i någon av dessa stater, 6.dom eller förlikning som rör a)en gäldenärs försättande i konkurs, b)inledande av en förhandling om offentligt ackord utan konkurs, c)andra frågor som beror av en konkursdomares eller konkursdomstols prövning, eller d)en rättshandlings eller någon annan åtgärds ogiltighet eller återgång på grund av konkurs eller förhandling om offentligt ackord utan konkurs i något av de nordiska länderna, om det framgår av konkursbeslutet eller beslutet om offentlig ackordsförhandling att gäldenären inte hade sin hemvist i något av de nordiska länderna, eller 7. dom eller förlikning i mål som ska tas upp av särskild domstol för handläggning av tvister som rör kollektivavtal. Denna lag träder i kraft . 2021/22:188 3 Ärendet och dess beredning gavs en särskild utredare i uppdrag att överväga utökade möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i . Syftet var att åstadkomma en mer ändamålsenlig, jämlik och modern reglering om föräldraskap i internationella förhållanden. Utredningen möjligheter att göra utländska föräldraskap gällande i överlämnande betänkandet Nya regler om utländska föräldraskap och adoption i vissa fall (SOU 2021:56). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2021/02514). I propositionen behandlas vissa av förslagen i betänkandet. Förslagen i övrigt bereds vidare i . Överläggningar har hållits med företrädare för berörda departement i övriga nordiska länder med anledning av de ändringar som föreslås av de nordiska reglerna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Kort om föräldraskap i tre typer av rättsliga föräldrar: mor, far och förälder enligt 1 kap. 9 § Det handlar i det sistnämnda fallet om ett föräldraskap för en kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet. regler om vem som är att anse som förälder skiljer sig åt på flera sätt, bl.a. beroende på vilken typ av föräldraskap det rör sig om och hur barnet har kommit till. För moderskap finns det nästan inga regler i . status som förälder följer i stället av de oskrivna principerna ”mater certa est” (det är alltid säkert vem som är mor) och ”mater est quam gestatio demonstrat” (modern är den som födandet visar). utanför kroppen med donerade ägg blev tillåtet 2003, ansågs det att prin- ciperna fortsatt skulle gälla (prop. 2001/02:89). För en kvinna som efter äggdonation föder ett barn reglerades detta då uttryckligen i (1 kap. 7 §). För faderskap finns ett flertal regler i . Om modern är gift vid barnets födelse, ska maken automatiskt anses vara barnets far (faderskapspresumtionen, 1 kap. 1 §). Presumtionen gäller även när barnet tillkommit genom assisterad befruktning. Om modern inte är gift, fastställs Prop. 2021/22:188 faderskapet genom bekräftelse eller dom (1 kap. 3 § första stycket). barnet har tillkommit genom samlag ska den genetiska fadern fastställas som barnets far (1 kap. 4 och 5 §§). När barnet har tillkommit genom assisterad befruktning med samtycke av moderns make eller sambo ska den som har lämnat samtycket anses som barnets far (1 kap. 8 § första stycket). När behandlingen har utförts med spermier från en annan man än maken eller sambon gäller dock detta endast under förutsättning att behandlingen har utförts inom svensk hälso- eller sjukvård eller vid en behörig inrättning i utlandet, och barnet har rätt till information om spermiedonatorn (1 kap. 8 § andra stycket). Om behandlingen har utförts på annat sätt – t.ex. om det rör sig om s.k. heminsemination – ska faderskap i stället fastställas för donatorn. I en sådan situation kan ett gemensamt föräldraskap för moderns partner åstadkommas genom adoption (se prop. 2004/05:137 s. 44). infördes en föräldraskapspresumtion (se 1 kap. 9 § första stycket ). Den innebär att en kvinna som är gift med eller registrerad partner till den kvinna som föder barnet automatiskt ska anses som barnets förälder. Ett föräldraskap ska också presumeras om maken eller den registrerade partnern avlider innan barnet föds, om barnet föds inom sådan tid efter dödsfallet att barnet kan ha tillkommit . Innebörden av föräldraskapspresumtionen är att föräldraskapet följer av lag och inte behöver fastställas genom en bekräftelse eller en dom. Förutsättningarna för att fastställa föräldraskapet genom en bekräftelse eller en dom anges i 1 kap. 9 § andra och tredje styckena . Om modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen med samtycke av en kvinna som var moderns make, registrerade partner eller sambo och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen, ska den som har lämnat samtycket anses som barnets förälder. Detta gäller också om behandlingen har utförts vid en behörig inrättning i utlandet och barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. I finns vidare regler om socialnämndens medverkan vid fastställande av faderskap och föräldraskap enligt 1 kap. 9 § (2 kap.) och om rättegången i bl.a. mål om fastställande eller hävande av faderskap (3 kap.). 4.2Svenska internationellt privat- och processrättsliga regler För att utländska domstolsavgöranden om föräldraskap och utländska fastställelser genom bekräftelse av föräldraskap ska erkännas i krävs som utgångspunkt stöd i svensk lag (se bl.a. rättsfallen NJA 1974 s. 324 och NJA 2019 s. 504). En väsentlig avvikelse från denna utgångspunkt är att en kvinna som har fött ett barn utomlands utan särskilt lagstöd kan anses som mor till barnet i (se prop. 2017/18:155 s. 42). Under förutsättning att svensk domstol har domsrätt är det också möjligt att föra en fastställelsetalan om moderskapet enligt 13 kap. 2 § , 2021/22:188 om det råder ovisshet om rättsförhållandet och denna ovisshet leder till förfång för käranden (se rättsfallet NJA 2007 s. 684). Det finns internationellt privat- och processrättsliga regler om faderskap i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor (lag). Reglerna innebär en möjlighet att rättsligt bli betraktad som far direkt på grund av en lag (faderskapspresumtion i internationella förhållanden). Det finns också regler om svensk domstols behörighet i mål om faderskap och regler om konkurrerande förfaranden. I lagen finns dessutom regler om tillämplig lag när en talan förs vid svensk domstol om fastställande eller hävande av faderskap. Vidare innehåller lagen regler om erkännande av dels utländska domstolsavgöranden om faderskap, dels utländska fastställelser genom bekräftelse av faderskap. Vissa av bestämmelserna lag gäller även för föräldraskap enligt 1 kap. 9 § (se nuvarande 6 a och 10 b §§). I lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden (lag) finns det regler om erkännande av dels nordiska domstolsavgöranden om faderskap, dels nordiska fastställelser genom bekräftelse av faderskap. Lagen innehåller också regler om konkurrerande förfaranden. Lagens regler gäller i stället för reglerna lag (se nuvarande 1 § tredje stycket lag). Vissa av bestämmelserna lag gäller även för föräldraskap enligt 1 kap. 9 § (se nuvarande 5 §). Regler om konkurrerande förfaranden när en rättegång pågår i och om erkännande av domar som meddelats där finns i lagen (1936:79) om erkännande och verkställighet av dom som meddelats i . 5Nya internationellt privat- och processrättsliga regler om föräldraskap 5.1Föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor Regeringens förslag: Det ska införas nya internationellt privat- och processrättsliga regler om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor. Reglerna ska införas i lagen om internationella faderskapsfrågor och i lagen om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden. Lagarna ska byta namn till lagen om föräldraskap i internationella situationer respektive lagen om erkännande av nordiska föräldraskapsavgöranden. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att lagen om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden ska ges en annan titel. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningens förslag eller invänder inte mot det. menar att förslagen kan komma att påverka barnets rätt att känna till sitt genetiska ursprung. Organisationen för vuxna adopterade och foster- barn anser att barnet måste garanteras kunskap om sitt genetiska ursprung. 2021/22:188 efterlyser ett fördjupat resonemang om barnets rätt till sitt ursprung och efterfrågar utvecklade resonemang om hur förslagen förhåller sig till och på vilket sätt förslagen är till barnets bästa. Man pekar också på ett allmänt plan på behovet av att barn involveras i lagstiftningsprocessen. anser att barnperspektivet tydligare bör lyftas fram. , bisexuellas, transpersoners, queeras och intersexpersoners rättigheter (RFSL), Rättighetscentrum samt Antidiskrimineringsbyråerna i och Syd anför att det är positivt att föräldraskap föreslås kunna göras gällande i även om barnet tillkommit med anonym donator eller genom heminsemination i utlandet. De anser att det är oklart vad som ska gälla vid en flytt till i fråga om ett utländskt föräldraskap för en kvinna som inte har haft någon relation till barnets mor. Dessutom efterfrågar de – liksom , () och Antidiskrimineringsbyrån Syd – att situationen för transpersoner klarläggs. Flera remissinstanser efterfrågar könsneutrala lagförslag. och är positiva till att lag föreslås få ett nytt namn. anser att även lag bör få ett namn som jämställer alla föräldraskap i lagen. RFSL, och Antidiskrimineringsbyrån i saknar besked om hur familjer med fler än två föräldrar ska behandlas. och förespråkar att det görs en övergripande översyn av den rättsliga regleringen av föräldraskap. understryker att begreppen förälder och föräldraskap inte bara bör förbehållas vissa kvinnor. Skälen för regeringens förslag Nya inkluderande regler om föräldraskap i internationella situationer … Föräldraskapet har stor betydelse för barn och föräldrar. familjeband som föräldraskapet knyter mellan barn och förälder är olika rättigheter och skyldigheter knutna till det rättsliga föräldraskapet. gäller bl.a. barnets och förälderns rätt till arv och förälderns skyldighet att betala underhåll till barnet. Även regler avseende vårdnaden om barnet och avseende vissa socialförsäkringsförmåner knyter an till det rättsliga Föräldraskapet ger i det vardagliga livet en möjlighet att företräda barnet i kontakter med myndigheter och skola. betydelse återspeglas även i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakon- ventionen) och FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonvention- en), som båda gäller som lag i . och en rätt till skydd för sitt privat- och familjeliv. tillerkänner barnet olika rättigheter, bl.a. rätten att inte diskrimineras. Enligt ska vid alla åtgärder som rör barn i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. I EU:s rättighetsstadga anges – utöver att var och en har rätt till respekt för sitt privatliv och familjeliv – att rätten att bilda familj ska garanteras enligt de nationella lagar som reglerar utövandet av dessa rättigheter. Dessutom ska, enligt stadgan, skyddet av familjen på det rättsliga, ekonomiska och sociala planet säkerställas. 2021/22:188 att inte innebär att den medlemsstat där barnet är medborgare i sin nationella lagstiftning måste föreskriva att två personer av samma kön kan vara föräldrar eller att den, för andra ändamål än utövandet av de rättigheter som barnet har enligt unionsrätten, måste erkänna föräldra- barnförhållandet (se dom i mål C‑490/20, V.М.А. mot Stolichna obshtina, rayon ”Pancharevo”, ECLI:EU:C:2021:1008, p. Kommissionen har förklarat att man 2022 avser att föreslå en rättsakt om ömsesidigt erkännande av föräldraskap i EU. Initiativet nämns i kom- missionens meddelande om för barnets rättigheter, COM (2021) 142. De huvudsakliga svenska lagarna med internationellt privat- och processrättsliga bestämmelser på området trädde i kraft och 1985. Lagarna gällde då endast faderskap i nordiska respektive internationella situationer och hade sin utgångspunkt i att den genetiske fadern rättsligt skulle få status som far. finns det i regler om föräldraskapet för barn som kommit till genom assisterad befruktning i en samkönad relation mellan två kvinnor (se nuvarande 1 kap. 9 § andra styc- När dessa regler infördes, gjordes ändringar i 1979 och lagar som tar sikte på fastställelse av sådana föräldraskap när det finns en anknytning till utlandet (se prop. 2004/05:137 s. 47–49). ställelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § i internationella förhållanden regleras särskilt i nyssnämnda lagar och i praktiken som ett undantag till reglerna om faderskap. Eftersom det knappt förekom några motsvarande föräldraskap i utlandet, fanns det inte något behov av att införa svenska internationellt privat- och processrättsliga regler om sådana är situationen en annan. Samtliga nordiska länder har regler som gör det möjligt för en kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet att fastställas som barnets förälder. även på andra håll i världen, t.ex. i , , När familjer flyttar hit från dessa länder aktualiseras också frågor om föräldraskap här. infördes nya regler om föräldraskap efter assisterad Reformen innebar att reglerna i balken om föräldraskap efter assisterad befruktning i utlandet är desamma för olik- könade och samkönade par. Föräldraskap kan fastställas i under förutsättning att behandlingen har utförts vid en behörig inrättning och att barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn (se nuvarande 1 kap. 9 § andra stycket och prop. 2017/18:155). förutsättning för reglernas tillämpning är givetvis att svensk rätt ska tillämpas vid fastställande av föräldraskapet. I 1 kap. 9 § första stycket infördes en ny föräldraskapspresumtion som innebär att om modern vid barnets födelse är gift eller registrerad partner med en kvinna, ska kvinnan automatiskt anses som barnets förälder (se prop. 2020/21:176). Den nya presumtionen speglar den faderskapspre- sumtion som finns i . Det finns lag en faderskapspresumtion i internationella Den innebär att en man som är eller har varit gift med barnets mor direkt på grund av lag kan anses som barnets far i . nationella situationer finns det inte någon motsvarande föräldraskaps- presumtion för en kvinna som är eller har varit gift med barnets mor som leder till att kvinnan automatiskt kan anses som barnets förälder i . Inte heller kan ett utländskt domstolsavgörande om föräldraskap eller en utländsk fastställelse genom bekräftelse av föräldraskap erkännas här. Det saknas även flera andra svenska internationellt privat- och processrättsliga regler om föräldraskap för en kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet. Som framgår av det föregående har det skett flera lagändringar som syftar till att åstadkomma jämlika regler i om föräldraskap. Det är angeläget att det finns regler som inte bara fungerar för familjer som bildas i , utan även för familjer som kommer hit från andra länder. Som en konsekvens av att det inte finns fullständiga svenska internationellt privat- och processrättsliga regler om föräldraskap för en kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet, är kvinnan hänvisad till att få föräldraskapet fastställt enligt 1 kap. 9 § andra och tredje styckena eller att adoptera barnet. Detta gäller även i sådana fall då kvinnan i det andra landet i rättsligt hänseende är förälder till barnet. En fastställelse i av föräldraskapet genom bekräftelse eller genom dom enligt 1 kap. 9 § andra och tredje styckena förutsätter dock – i de situationer som det nu är fråga om – att socialnämnden eller en domstol är involverad. Det tar i de flesta fall tid att få en fastställelse till stånd. Om det inte finns förutsättningar för en fastställelse, tar ett adoptionsförfarande typiskt sett . För svenska medborgare bosatta utomlands kan det ofullständiga regelverket innebära särskilda svårigheter. För att ett föräldraskap ska kunna fastställas enligt 1 kap. 9 § krävs att barnet har sin hemvist i . En adoptionsansökan kan inte heller prövas i , när familjen saknar hemvist här. En adoptionsansökan får i sådana fall bara tas upp av svensk domstol om det med beaktande av annan anknytning till finns särskilda skäl till att saken prövas här (se 2 § lagen [2018:1289] om adoption i internationella situationer). Det lär inte heller vara möjligt att genomföra en adoption i hemvistlandet om kvinnan redan är barnets förälder i det landet. Det kan alltså uppstå situationer där barnet bara får en rättslig förälder i , vilket är till nackdel för barnet och familjen i övrigt. Även om det i de flesta fall finns en möjlighet i svensk rätt att få föräldrarelationen rättsligt bekräftad, är det i regel mer opraktiskt och tar än om det utländska föräldraskapet skulle godtas här genom att kvinnan anses som förälder enligt en föräldraskapspresumtion eller genom att ett utländskt domstolsavgörande om eller en utländsk fastställelse av föräldraskapet erkänns här. Det nuvarande regelverket kan leda till en otrygghet för familjer i samband med en flytt. Den nuvarande ordningen har dessutom väckt frågor som handlat om särbehandling och diskriminering på grund av kön och sexuell läggning. I ljuset av den utveckling som har skett av det regelverk som avser nationella situationer finns det anledning att modernisera även den svenska internationellt privat- och processrättsliga lagstiftningen. Det bör därför införas nya regler om föräldraskapet till ett barn i internationella situationer när en kvinna är eller har varit gift eller sambo med barnets mor. Förslagen innebär att lagstiftningen följer samhällsutvecklingen och anpassas till olika sätt att få barn och bilda familj. På så sätt bidrar 2021/22:188 förslagen till att lagstiftningen – med utgångspunkt i barnets bästa – blir jämlik, inkluderande och ändamålsenlig. … som utgår från reglerna om faderskap i internationella situationer … ska vara ett land där människor har friheten att leva sina liv som de vill och vara den de är. Varje barn ska ha en trygg familjesituation och få växa upp i ett samhälle som inte gör skillnad på personer beroende på kön eller på olika familjekonstellationer. Det saknas anledning att i den svenska internationellt privat- och processrättsliga lagstiftningen på det familjerättsliga området göra en åtskillnad mellan faderskap och andra föräldraskap. Det finns därför anledning att vid utformningen av de nya reglerna utgå från hur motsvarande regler om faderskap är utformade. I något avseende måste de nya reglerna om föräldraskap ges en delvis annan utformning än de faderskapsrättsliga reglerna. Det gäller vilka krav som bör ställas på relationen mellan modern och den kvinna som inte har fött barnet för att ett föräldraskap ska kunna prövas respektive erkännas i . Det är rimligt att reglerna utformas utifrån de förutsättningar som gäller för att bli förälder enligt . Utan att uppställa ett krav på en relation skapas annars en möjlighet att kringgå nu gällande svensk rätt för att åstadkomma ett föräldraskap i som annars inte hade varit möjligt att etablera här. Möjligheterna till prövning respektive erkännande bör därför avse fall där det finns eller har funnits en relation mellan modern och den kvinna som föräldraskapet avser. Reglerna bör mot denna bakgrund avse föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor (se dock särskilt om föräldraskapspresumtionen i internationella situationer i avsnitt 5.2 som föreslås gälla i de fall kvinnan är eller har varit gift med barnets mor). Detta innebär således att de föreslagna reglerna inte kommer att hantera föräldraskap för en kvinna som inte har eller har haft någon relation till barnets mor, vilket bl.a. RFSL, och Rättighetscentrum önskar ett klargörande om. Ett sådant föräldraskap kan nämligen inte heller etableras genom de svenska reglerna om fastställande av föräldraskap i 1 kap. 9 § eller om adoption. Inte heller den situationen att en familj består av fler än två föräldrar bör omfattas av förslagen i propositionen, vilket de nyssnämnda remissinstanserna förordar. Syftet med förslagen är att reglera hur föräldraskap i en internationell situation ska kunna etableras i för en kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet. Förslagen tar sikte på hur föräldraskap som kan fastställas enligt svensk materiell rätt ska kunna göras gällande här. Avsikten är inte att alla typer av utländska föräldraskap som kan tänkas förekomma ska kunna etableras här. Det kan dock konstateras att ingen medlemsstat i EU erkänner fler än två föräldrar. Om de föreslagna reglerna i någon undantagssituation skulle kunna få till följd att fler än två personer blir föräldrar till ett barn, får det bli en fråga för rättstillämpningen att ta ställning till om en utländsk lag inte ska tillämpas, eller ett utländskt avgörande eller en utländsk fastställelse genom bekräftelse vägras, med hänvisning till reglerna om s.k. ordre public. Det kan i sammanhanget noteras att regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska överväga den angränsande frågan om huruvida det behöver vidtas åtgärder för att underlätta för familjer där fler än två vuxna tar föräldraansvar (En föräldraskapsrättslig lagstiftning för alla, dir. 2020:132). En särskild fråga är om det finns anledning att uttryckligen föreskriva att de nya reglerna om vad som gäller för den som är gift även ska gälla den som är registrerad partner. I samband med att möjligheten att registrera partnerskap avskaffades i gjorde civilutskottet uttalanden i fråga om andra rättsordningars institut som liknar äktenskap enligt svensk lag och som omfattar par av samma kön. Utskottet anförde att under vilka omständigheter en viss rättslig status som har tillkommit i en annan rättsordning ska erkännas här i landet och vilka rättsverkningar den har är en fråga som – liksom i andra internationellt privaträttsliga sammanhang –lämpar sig bäst att överlämna till rättstillämpningen (se bet. 2008/09:CU19 s. 22; jfr prop. 2018/19:50 s. 36). Det innebär att regler som gäller för makar bör kunna vara till vägledning för rättstillämpningen i fråga om ett i utlandet registrerat partnerskap som liknar äktenskap. Regeringen anser därför – i likhet med utredningen – att det inte finns något behov av att särskilt föreskriva vad som gäller för den som är registrerad partner. … och som förs in i lagar som ges könsneutrala namn Regler om faderskap i internationella situationer finns i 1979 och lagar. Lagarna innehåller också bestämmelser som rör fastställelser av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § i internationella förhållanden (se 6 a och 10 b §§ lag och 5 § lag). Det är naturligt att föra in den nya regleringen i de nämnda lagarna. Det är angeläget att lagarnas namn är överskådliga, enhetliga, könsneutrala och inkluderande. Eftersom lagarna kommer att innehålla regler om såväl faderskap som föräldraskap för kvinnor som är eller har varit gifta eller sambo med barnets mor, bör det återspeglas i lagarnas namn. Regeringen föreslår därför att lag (lag om internationella faderskapsfrågor) ska byta namn till lag om föräldraskap i internationella situationer.