prop · H903191 · 2022-03-22 00:00:00 — 2.4 Processen för en enskild anvisning process för anvisning skiljer sig åt mellan nyanlända som bott på anläggningsboenden och kvotflyktingar vilket illustreras i figur 3.48 När en asylsökande som vistas på fått uppehållstillstånd ska regionala mottagningsenhet kalla till ett så kallat underrättelsesamtal. Vid detta samtal ska handläggaren bland annat fråga om den nyanlända har några särskilda behov eller önskemål om kommun att flytta till. Handläggaren på mottagningsenheten ska sedan upprätta ett så kallat bosättningsunderlag där detta dokumenteras. Utifrån informationen i bosättningsunderlaget, och inom ramen för de beslutade kommuntalen och 415 § förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 426 § förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 437-7a §§ förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 4412 § förordningen om (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 458 § förordningen om (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 46Regeringen, ”Frågor och svar om lagen om mottagande av vissa nyanlända för bosättning”, hämtad 4711 § förordningen om (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 48Beskrivningen baseras på underlag om processen för anvisning och bosättning samt intervjuer med . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? årsplaneringen, ska sedan fatta beslut om vilken kommun som ska anvisas att ta emot den nyanlända. I samband med detta ska anvisningsbeslutet tillsammans med bosättningsunderlaget skickas till kommunen. Ärendet går därefter tillbaka till mottagningsenheten som ska föra en dialog med kommunen om tidpunkten för och det praktiska kring flytten. Därefter informerar mottagningsenheten den nyanlända om vilken kommun denna erbjuds att flytta till. Till skillnad från anvisningskommunen kan den nyanlända välja att tacka ja eller nej till erbjudandet om anvisning. Om hen tackar ja till att flytta till den anvisade kommunen ska mottagningsenheten boka resan till kommunen. Den som i stället tackar nej till att flytta till den anvisade kommunen ska flytta från anläggningsboendet och hänvisas till att ordna eget boende.49 Kommunen har som längst på sig från beslut om anvisningskommun till dess att den nyanlända ska tas emot i kommunen.50 Kvotflyktingar får uppehållstillstånd innan de reser till . I detta fall är det av vidarebosättning som ska ansvara för att upprätta ett bosättningsunderlag utifrån information om kvotflyktingen från (). I de fall skickar ut en delegation för att på plats intervjua och utreda kvotflyktingar, så är det normalt sett den utsända personalen som ansvarar för att upprätta bosättningsunderlaget. Därefter ska bosättningsenheten fatta beslut om anvisningskommun på samma sätt som för nyanlända som bor på anläggningsboenden. Ärendet går sedan tillbaka till enheten för samordning av vidarebosättning. I samband med att resan bokas informerar enheten kommunen om tidpunkten för resan till . 49Enligt 8 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har utlänningar med uppehållstillstånd som vistas på förläggning endast rätt till bistånd om de inte anvisats eller kunnat utnyttja en anvisad plats i en kommun. 5010 § förordningen om (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Figur 3 Övergripande beskrivning av processen för anvisningsärenden En asylsökande som bor på anläggningsboende får uppehållstillstånd. kallar den nyanlända till underrättelsesamtal. tar fram bosättningsunderlag. En kvotflykting får uppehållstillstånd. Det sker innan resan till . av vidarebosättning får information om den nyanlända från UNHCR eller genomför en intervju på plats. av vidarebosättning eller utsänd personal vid delegationsuttagning tar fram bosättningsunderlag. bedömer och beslutar om vilken kommun som ska anvisas att ta emot den nyanlända. Kommunen informeras om anvisningen och för en dialog med om tidpunkten för flytten. kallar den nyanlända till ett anvisningssamtal. tackar nej och får tackar ja och flyttar flytta till ett eget Kommunen informeras om anvisningen. I samband med att resa bokas informerar enheten för samordning av vidarebosättning kommunen om tidpunkten för resan till . Den nyanlända reser till och anvisningskommunen. Anvisningskommunen genomför mottagandet. Källa: baserat på underlag från och intervjuer med . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? 3Har mottagandet i kommunerna påskyndats? övergripande bedömning är att införandet av bosättningslagen har inneburit kortare väntetider från uppehållstillstånd till mottagande, jämfört med innan. Den genomsnittliga väntetiden från att en nyanländ på anläggningsboende beviljats uppehållstillstånd till dess att hen mottagits i kommunen har minskat efter bosättningslagens införande, vilket motsvarar . De förkortade väntetiderna har också bidragit till att frigöra platser på anläggningsboenden som tidigare upptagits av nyanlända med uppehållstillstånd. 3.1 Bedömningsgrund och metod En av intentioner med bosättningslagen var att förkorta väntetiderna i anläggningsboenden för nyanlända med uppehållstillstånd.51 Regeringen menade i propositionen som låg till grund för lagen, som ställde sig bakom, att detta skulle frigöra platser på anläggningsboenden och därigenom även bidra till att utgifterna för mottagande av asylsökande skulle bli lägre än de annars hade blivit.52 För att bedöma om intentionen uppnåtts undersöker vi om följande kriterium är uppfyllt: •tiden från beslut om uppehållstillstånd till mottagande i kommun för nyanlända som vistas på anläggningsboende har kortats till följd av bosättningslagen. Vi besvarar frågan genom analys av registerdata från och . Vi studerar hur väntetiden från beslut om uppehållstillstånd till kommunmottagande förändrats före och efter lagens införande. Vi studerar även väntetiderna för kommuner som fått ett ökat, minskat eller oförändrat anvisningsmottagande. Vi presenterar även en överslagsberäkning på hur stor kostnadsbesparing för staten som de minskade väntetiderna på anläggningsboenden kan ha inneburit. 2015/16:AU4, s. 9. 2015/16:54, s. 33, bet. 2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 3.2Kortare väntetider från uppehållstillstånd till kommunmottagande efter bosättningslagen Sedan bosättningslagen infördes har väntetiden mellan beslut om uppehållstillstånd till mottagande i en kommun minskat för nyanlända som vistats på anläggningsboenden. I genomsnitt var väntetiderna –2018. Detta är en minskning av väntetiderna jämfört med perioden –2015, vilket motsvarar en minskning på . Utvecklingen visas i figur 4. Ett liknande mönster ses för kvotflyktingar som också anvisas till kommuner. De minskade väntetiderna sammanfaller med bosättningslagens införande och sker trots att anvisningsmottagandet var avsevärt högre åren efter lagens införande jämfört innan. Vi bedömer därför att införandet av bosättningslagen har bidragit till de kortare väntetiderna. Det är dock viktigt att notera att det är svårt att fastställa att hela förändringen i väntetiden kan tillskrivas bosättningslagen. Det kan vara så att andra förändringar som sammanfaller med reformen också har påverkat väntetiden. En sådan faktor skulle exempelvis kunna vara om interna arbetssätt förändrats.53 I myndighetens årsredovisningar redovisas bland annat att myndigheten arbetat för att förkorta ledtiderna från uppehållstillstånd till anvisning genom uppföljning och vidareutveckling av arbetssätt, samt genom en nära och god dialog med kommunerna.54 Även ledtiden från beslut om beviljat uppehållstillstånd och beslut om anvisning har förkortats sedan 2017.55 Det är dock svårt att helt utesluta att det förändrade arbetssättet beror på införandet av bosättningslagen. Det skulle kunna vara så att införandet av lagen gjort det enklare för att anvisa kommuner att ta emot nyanlända efter anvisning eftersom kommunen kan tacka nej till att ta emot den nyanlända. 53Som tidigare nämnts var ansvaret för anvisning och bosättning före bosättningslagens införande delat mellan Arbetsförmedlingen och . Det samlade ansvaret övergick till . 54Migrationsverket, Årsredovisning , 2019, s. 18. 55Migrationsverket, Årsredovisning , 2020, s. 79–80. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Figur 4 Genomsnittliga väntetider från uppehållstillstånd till kommunmottagande för nyanlända som har anvisats till en kommun samt det totala anvisningsmottagandet, 2010–2019 Anm.: Antalet nyanlända som har anvisats är gråmarkerat som inte ingår i jämförelsen före och efter bosättningslagens införande. Statistiken har viss fördröjning som kan påverka senare år i figuren. Källa: Registerdata från och . Förändringar i nivån på kommunmottagandet tycks inte heller ha haft någon betydelse för väntetiderna. En hypotes skulle kunna vara att väntetiderna ökar i kommuner som får ett ökat anvisningsmottagande eftersom detta skulle kunna leda till svårigheter att exempelvis ordna boende. Vi kan dock konstatera att de genomsnittliga väntetiderna sjönk ungefär lika mycket för dem som togs emot i kommuner som fått ett kraftigt minskat anvisningsmottagande som för dem som togs emot i kommuner som fått ett oförändrat eller kraftigt ökat anvisningsmottagande (se figur 5).56 Detta är ytterligare en indikation på att bosättningslagen haft en påverkan på väntetiderna. 56En regressionsanalys visar att det inte finns något statistiskt samband mellan väntetiderna och förändringen i nivån på mottagandet i anvisningskommunen. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Figur 5 Väntetider från uppehållstillstånd till kommunmottagande för nyanlända som vistats på anläggningsboende och som anvisats till en kommun utifrån förändring av nivån på anvisningsmottagandet i kommunen, före och efter bosättningslagens införande -50–+50% Anm.: Figuren är uppdelad i fyra olika kategorier utifrån förändringen i nivån på anvisningsmottagandet i kommunen. Staplarna till vänster i figuren visar väntetiderna för kommuner där anvisningsmottagandet minskat med mellan 2014–2015 och 2017–2018. Resterande kategorier indikerar en förändring på +/- , en ökning på mellan samt slutligen de kommuner som haft en ökning på . Källa: Registerdata från och . Av figuren framgår att väntetiderna från beviljat uppehållstillstånd till mottagande i kommun sjunkit och att detta gäller oavsett om kommunen fått ett ökat eller minskat anvisningsmottagande. Exempelvis har väntetiderna i kommuner som fått minst så högt anvisningsmottagande minskat , jämfört med innan lagens införande. De förkortade väntetiderna har även inneburit att platser på anläggningsboenden som tidigare upptagits av nyanlända med uppehållstillstånd frigjorts. Som framgår av analysen ovan var väntetiderna kortare –2018 jämfört med perioden –2015. Genom att multiplicera den minskade väntetiden med antalet mottagna nyanlända som omfattas av anvisning – 2018 får vi en uppskattning på hur många färre dygn dessa personer spenderat på anläggningsboendena. Vår beräkning visar att de förkortade väntetiderna inneburit sammantaget drygt 770 000 färre dygn på anläggningsboendena –2018.57 Om vi räknar med en dygnskostnad om är besparingen för staten under dessa två år.58 57Beräkningen som utförs är: (17 906 + 6 268) * 32 ≈ . 58Kostnaden per inskrivet dygn för dem som bodde på anläggningsboende var 2019. , Årsredovisning 2019, 2020. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? 4Har mottagandet mellan kommunerna blivit jämnare? övergripande bedömning är att mottagandet av nyanlända har blivit jämnare fördelat mellan kommuner till följd av bosättningslagens införande. Vi kan konstatera att mottagandet har blivit jämnare vad gäller kommunens arbetslöshet, befolkningsstorlek och asylmottagande. 4.1 Bedömningsgrund och metod uttryckte i sitt betänkande till lagförslaget att bosättningslagen skulle bidra till ett mer proportionerligt mottagande av nyanlända.59 Av bosättningslagen framgår också att det vid fördelningen av anvisningar ska tas hänsyn till kommunens arbetsmarknadsförutsättningar, befolkningsstorlek, sammantagna mottagande av nyanlända och ensamkommande barn. Hänsyn ska också tas till omfattningen av asylsökande som vistas i kommunen.60 För att bedöma om intentionen uppnåtts undersöker vi om följande kriterier är uppfyllda: •nyanlända som anvisas tas i högre grad emot i kommuner med låg arbetslöshet jämfört med före lagens införande •mottagandet av nyanlända som anvisas är jämnare i förhållande till kommunernas befolkningsstorlek jämfört med före lagens införande •nyanlända som anvisas tas i lägre grad emot i kommuner som har ett stort mottagande av asylsökande jämfört med före lagens införande. För att besvara frågan om bosättningslagen bidragit till ett jämnare mottagande använder vi oss främst av och Arbetsförmedlingens offentliga statistik från perioden före och efter lagens införande. För att ytterligare belysa hur mottagandet ser ut på undersöker vi flyttmönster för nyanlända som har anvisats till en kommun upp till efter mottagandet i en kommun. 4.2 Anvisningsmottagandet har blivit jämnare fördelat Vår analys visar att bosättningslagen har resulterat i att fler nyanlända tas emot i kommuner med låg arbetslöshet och att det blivit ett jämnare mottagande mellan kommunerna i förhållande till befolkningsstorlek. Färre nyanlända tas också emot i kommuner som före lagens införande haft ett stort asylmottagande. 2015/16:AU4, s. 9. 607 § lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 4.2.1 Ökat mottagande i kommuner med låg arbetslöshet Våra analyser visar att nyanlända före bosättningslagens införande i högre utsträckning anvisades till kommuner med högre arbetslöshet.61 –2014 fanns ett signifikant positivt samband mellan en kommuns anvisningsmottagande per 1 000 invånare och arbetslösheten i kommunen. blir sambandet i stället signifikant negativt, vilket innebär att kommuner med låg arbetslöshet har fått ett högre anvisningsmottagande. Vi bedömer därför att bosättningslagens införande och den fördelningsmodell som använts har bidragit till att fler nyanlända hamnar i kommuner med lägre arbetslöshet.62 Denna utveckling framkommer tydligt i figur 6. Figur 6 Kommuners mottagande av anvisade nyanlända per 1 000 invånare och kommunens arbetslöshet, 2013–2019 Anm.: Linjerna i figuren visar det linjära sambandet mellan de undersökta variablerna. Källa: Offentlig statistik från och Arbetsförmedlingen. 61Vi använder oss av Arbetsförmedlingens statistik över den totala arbetslösheten på kommunnivå som även inkluderar både öppet arbetslösa och individer i program med aktivitetsstöd. Detta mått är alltså inte det officiella arbetslöshetsmåttet som baseras på arbetskraftsundersökningarna (). 62Resultaten från denna analys presenteras i tabell 4 i bilaga 1. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Eftersom intentionen med införandet av bosättningslagen var att åstadkomma ett jämnare mottagande mellan kommuner även totalt sett undersöker vi hur stort genomslag den förändrade fördelningen av nyanlända som anvisats har haft på det totala mottagandet av nyanlända. Det vill säga både nyanlända som har tagits emot i kommuner efter anvisning och nyanlända som har bosatt sig på egen hand i en kommun samt ensamkommande barn. Hur stor påverkan införandet av bosättningslagen har haft på det totala mottagandet till olika kommuner beror dels på hur stor andel av det totala antalet kommunmottagna som tagits emot efter anvisning, dels på vilken typ av kommuner som självbosatta väljer att flytta till.63 Vår bedömning är att införandet av bosättningslagen också haft en påverkan på det totala kommunmottagandet. Fördelningen av det totala mottagandet och kommunens arbetslöshet illustreras grafiskt i figur 7. Figur 7 Kommuners totala mottagande av nyanlända per 1 000 invånare och kommunens arbetslöshet, 2013–2019 Anm.: Linjerna i figuren visar det linjära sambandet mellan de undersökta variablerna. Källa: Offentlig statistik från och Arbetsförmedlingen. 63Andelen som bosatt sig på egen hand var 2013–2019 betydligt högre än andelen anvisade, men har successivt minskat . togs av det totala antalet kommunmottagna emot genom anvisning jämfört med . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Det är tydligt att det fanns ett positivt samband mellan arbetslösheten och nivån på det totala mottagandet av nyanlända per 1 000 invånare. försvagas sambandet jämfört med 2015.64 finns inget tydligt samband mellan kommuner med hög arbetslöshet och antalet mottagna nyanlända per 1 000 invånare. 4.2.2 Ökat mottagande i kommuner med stor befolkning Vi bedömer att bosättningslagen har bidragit till att anvisningsmottagandet blivit jämnare i förhållande till kommunernas befolkningsstorlek. Vi kan också konstatera att införandet av bosättningslagen haft en påverkan på fördelningen av det totala kommunmottagandet av nyanlända med avseende på befolkningsstorlek. Våra analyser visar att –2015 tog kommuner med relativt liten befolkningsstorlek emot ett förhållandevis högt antal anvisade nyanlända i förhållande till sin befolkning.65 Efter att lagen infördes minskar dock skillnaden i anvisningsmottagandet mellan kommuner med liten respektive stor befolkningsstorlek tydligt. Vi kan också konstatera att spridningen i mottagandet mellan kommunerna ökar återigen . Ökningen sammanfaller med förändringar i den fördelningsmodell som används av där kommunernas arbetsmarknadsförutsättningar och tidigare självbosättning numera väger tyngre vid fördelningen av anvisningar mellan län (se mer om fördelningsmodellen i kapitel 6). När samtliga kommunmottagna studeras är mönstret detsamma. Spridningen har minskat och kommuner med liten befolkningsstorlek tar i förhållande till kommuner med stor befolkningsstorlek emot relativt sett färre nyanlända jämfört med innan bosättningslagens införande. 4.2.3 Minskat mottagande i kommuner med många asylsökande Vår bedömning är att bosättningslagen bidragit till att anvisningsmottagandet mellan kommunerna blivit jämnare i förhållande till kommunernas asylmottagande. Analysen visar att nyanlända numera i lägre grad anvisas till kommuner som har ett högt asylmottagande. Denna utveckling syns i figur 8 genom att det positiva sambandet mellan mottagandet av nyanlända som har anvisats till en kommun och mottagandet av asylsökande året innan försvagats och genom att förhållandet snarare är negativt efter lagens införande. Anledningen till att vi använt antalet asylsökande året innan är att det tar tid att få uppehållstillstånd, vilket gör att asylmottagandet troligtvis påverkar mottagandet året efter. 64Resultatet bekräftas även genom en regressionsanalys av sambandet mellan nivån på mottagandet av nyanlända å ena sidan och arbetslöshet och asylmottagande å andra sidan som presenteras i tabell 4 i bilaga 1. 65Se tabell 3 i bilaga 1 för mer information. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Figur 8 Kommuners mottagande av anvisade nyanlända per 1 000 invånare och inskrivna asylsökande per 1 000 invånare föregående år, 2013–2019 Anm.: Linjerna i figuren visar det linjära sambandet mellan de undersökta variablerna. Att sambandet försvagas skulle kunna vara en konsekvens av att antalet asylsökande minskat kraftigt . En mer detaljerad analys visar att det positiva sambandet mellan kommuners anvisningsmottagande och asylmottagande försvinner efter bosättningslagens införande.66 finns även ett statistisk signifikant negativt samband mellan anvisningsmottagandet och asylmottagandet året innan. Sammantaget är vår bedömning att införandet av bosättningslagen har bidragit till att kommuner som har ett högt asylmottagande numera tar emot färre nyanlända efter anvisning. 4.3 Nyanländas flyttmönster på I avsnittet konstaterar vi att det är små skillnader i andelen nyanlända som har mottagits i en kommun efter anvisning och som flyttar från anvisningskommunen , före och efter bosättningslagens 66Analysen görs med hjälp av en regressionsmodell och genom indexering kontrollerar modellen för den årliga variationen i antalet mottagna samt kommunens arbetslöshet. Se tabell 4 i bilaga 1. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Slutligen visar vi att nyanlända som har anvisats till kommuner oftare flyttar vidare till kommuner med högre arbetslöshet. Om fler nyanlända anvisas till kommuner med lägre arbetslöshet, och etableringen därigenom går snabbare, skulle en hypotes kunna vara att färre flyttar från anvisningskommunen. Vi bedömer därför att det är relevant att undersöka nyanländas flyttmönster före och efter införandet av bosättningslagen. Denna analys är endast beskrivande och vi kan inte bedöma bosättningslagens betydelse för flyttmönstren. Varken bosättningslagen eller bosättningsförordningen ställer krav på hur länge den nyanlända ska stanna kvar i anvisningskommunen eller hur länge anvisningskommunen har ansvaret för att ordna bostad. Några krav på hur anvisningskommunen ska uppfylla sin skyldighet att ordna bostad finns inte heller i lagen eller förordningen. 4.3.1Ingen tydlig skillnad i andelen nyanlända som flyttar från anvisningskommunen före och efter bosättningslagens införande Granskningen visar att det inte finns någon tydlig skillnad i andelen anvisade nyanlända som flyttar från anvisningskommunen före och efter bosättningslagen införande. I tabell 1 nedan visas andelen nyanlända som flyttat från anvisningskommunen efter 1, 2 respektive . Analysen görs både för perioden före bosättningslagens införande (2013–2015) och för åren efter att lagen införts (2017–2020). Tabell 1 Andel anvisade nyanlända som flyttat från anvisningskommunen efter 1, 2 respektive före och efter bosättningslagen införande, procent Andel som flyttat av mottagna 2013–2015 Andel som flyttat av mottagna 2017–2019 Anm.: Vi mäter endast var en individ bor . Det är därför möjligt att vi missar individer som flyttat och som sedan flyttat tillbaka till samma kommun under ett och . För mottagna efter bosättningslagens införande kan vi endast göra uppföljningen för mottagna 2017. Källa: Statistik från och . Som framgår av tabellen har av de nyanlända som har anvisats till en kommun efter bosättningslagens införande flyttat från anvisningskommunen . Vid en jämförelse av anvisade nyanlända före lagens införande (mottagna 2013–2015) med dem som mottogs i en anvisningskommun efter att lagen infördes (2017–2019) så ser vi endast mindre skillnader. Vi har även gjort motsvarande analys uppdelat gruppvis för kommuner med hög respektive låg BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? arbetslöshet, men kan konstatera att det inte finns något tydligt samband mellan hur stor andel nyanlända som flyttat från anvisningskommunen och kommunens arbetslöshet. För kvotflyktingar är bilden omvänd: efter lagens införande är det något färre som flyttat efter mottagandet i anvisningskommunen än innan bosättningslagen infördes. hade flyttat efter mottagandet efter att lagen infördes jämfört för dem som mottogs innan lagen infördes. Vi kan också konstatera att kvotflyktingar flyttar mer sällan än andra nyanlända som har anvisats till en kommun. 4.3.2 Nyanlända flyttar oftare till kommuner med högre arbetslöshet Vår analys visar att de nyanlända som anvisades till en kommun 2017, och som flyttat vidare, har bosatt sig i kommuner med i genomsnitt 1,9 procentenheters högre arbetslöshet. Om vi jämför med de nyanlända som mottogs innan bosättningslagen infördes (2013–2015) så flyttade denna grupp vidare till kommuner med i genomsnitt 0,4 procentenheters högre arbetslöshet.