prop · H903100 · 2022-04-19 00:00:00 — 1Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2021/22:86, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:137–142). 2Extra ändringsbudget – Slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete, förstärkt evenemangsstöd och andra åtgärder med anledning av coronaviruset samt kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:113, bet. 2021/22:FiU44, rskr. 2021/22:169–173). 3Ändringar i statens budget – Ekonomiskt stöd och utrustning till (bet. 2021/22:FiU40, rskr. 2021/22:174–175). 4Ändringar i statens budget – Stöd till med efterfrågad försvarsmateriel (bet. 2021/22:FiU46, rskr. 2021/22:204). 5Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:199, bet. 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:226–228). 6Förslag i propositionen VÄB22 som främst avser regelstyrda transfereringsanslag till följd av ändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås uppgår till sammanlagt . 7Revidering av budgeteffekter av beslutade åtgärder, se vidare avsnitt 6.3. 8Motsvarar de utgifter som till följd av reformer minskar budgeteringsmarginalen. Källa: Egna beräkningar. Revideringar i pris- och löneomräkningen av förvaltnings- och investeringsanslag ger högre utgifter och 2024 jämfört med den beslutade budgeten . Slutliga omräkningstal har fastställts och en ny preliminär pris- och löneomräkning har beräknats . BNI har reviderats upp både 2023 och 2024 jämfört med bedömningen som gjordes i den beslutade budgeten , vilket påverkar biståndsramen och medför att utgifterna inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd har reviderats upp båda åren. Eftersom inkomstindex har reviderats upp jämfört med bedömningen i den beslutade budgeten och utgifterna inom ålderspensionssystemet följer utvecklingen av inkomstindex har utgifterna inom systemet reviderats upp 2023 och 2024. Flera utgifter inom transfereringssystemen är kopplade till prisutvecklingen och har reviderats upp eftersom prisbasbeloppet har ökat. Det gäller bl.a. grundskyddet för pensionärer inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, sjukersättningen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, föräldraförsäkringen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och studiemedlet inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Högre timlön bidrar till upprevideringen av utgifterna för sjukpenning inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och för föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Högre boendekostnads- index höjer utgifterna för bidrag för boendekostnader som återfinns inom utgifts- områdena 10, 11 och 12. Jämfört med den beslutade budgeten medför volymförändringar att de takbegränsade utgifterna blir högre 2023 och högre 2024. I tabell 6.17 redovisas de förändringar av volymprognoserna som främst förklarar utgiftsförändringarna. Inom utgiftsområde 8 Migration har prognosen för det genomsnittliga antalet inskrivna asylsökande och skyddsbehövande reviderats upp 2023. Det beror på att de ca 76 000 personer på flykt från som väntas söka skydd i till följd av invasion kan beviljas uppehållstillstånd och arbetstillstånd t.o.m. enligt massflyktsdirektivet. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning har volymerna reviderats upp främst inom sjukpenningen. Det beror på både ökat inflöde och ökad varaktighet i sjukförsäkringen. Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn är upprevideringen av volymerna framför allt hänförlig till att fler föräldrar beräknas uppnå maximal ersättningsnivå inom föräldraförsäkringen. Därtill har uttaget av tillfällig föräldra- penning reviderats upp till följd av ett ökat antal uttagna dagar för vård av barn. Inom ålderspensionssystemet har antaganden kring pensioneringstakt och antal pensionärer justerats ned till följd av nya utfallsdata. Tabell 6.17 Volymer inom olika transfereringssystem 2023 och 2024 Förändring jämfört med den beslutade budgeten 8 Asylsökande och skyddsbehövande, genomsnittligt antal -2,7 Antal sjukpenningdagar (netto), miljoner Antal rehabiliteringspenningdagar (netto), miljoner Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, miljoner ÅP1 Antalet personer med inkomst- och tilläggspension, tusental -17,8 -24,0 Anm.: Antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade. Endast större förändringar mot den beslutade budgeten redovisas i tabellen. 1Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Källa: Egna beräkningar. Som framgår av tabell 6.1 beräknas budgetposten Minskning av anslagsbehållningar vara negativ och uppgå till -2,8 respektive -3,. Ett negativt värde innebär att behållningarna ökar, vilket sker när utgiftsförbrukningen understiger nivån för anvisade medel. Sedan den beslutade budgeten har utgiftsprognoserna sammantaget reviderats upp mer än anslags- nivåerna förändrats. Det medför att anslagsbehållningarna sammantaget blir mindre, vilket framgår av de positiva beloppen i tabell 6.15. Utgifterna är lägre 2023 och något högre 2024 till följd av övriga utgiftspåverkande faktorer. Avsevärda delar av de utökade kostnaderna som presenteras i propositionen Vårändringsbudget , med anledning av att många personer från söker och förväntas söka skydd i , kommer att avräknas biståndet 2022 i enlighet med befintligt regelverk och riktlinjer. De personer på flykt från som väntas söka skydd i till följd av invasion av och EU:s aktivering av massflyktsdirektivet kan enligt direktivet beviljas uppehållstillstånd och arbetstillstånd t.o.m. . Därmed kan kostnaderna för detta även avräknas biståndsramen 2023, vilket till stor del förklarar minskningen av övriga utgiftspåverkande faktorer 2023. Ökningen 2024 är till stor del hänförlig till att EU- avgiften beräknas bli högre. Det beror på att andel av EU:s samlade BNI i denna proposition bedöms vara större dessa år än i bedömningen i den beslutade budgeten. 7Statens budgetsaldo och statsskulden I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av statens budgetsaldo. Statens budgetsaldo är skillnaden mellan inkomsterna och utgifterna i statens budget. Därutöver presenteras beräkningar för statsskuldens utveckling. Slutligen görs en jämförelse mellan denna proposition och den beslutade budgeten 2021/22: FiU1, rskr. 2021/22:46) vad gäller utfallet för statens budgetsaldo 2021 och prognosen för statens budgetsaldo 2022. Beräkningarna baseras på antagandet att inga ytterligare regel- eller anslagsändringar, utöver de som föreslås eller aviseras i propositionen Vårändringsbudget , genomförs . –Utfallet för statens budget 2021 visar på ett överskott på . Rensat för amortering av valutalån till hade överskottet uppgått till 2021. –nettoutlåning förstärker budgetsaldot 2021, 2022 och 2023 med sammanlagt . Förstärkningen förklaras huvudsakligen av att amorterar valutalån till , men även av ökade kapacitetsavgifter till . –Statens budget beräknas uppvisa ett överskott på . Jämfört med utfallet är det en ökning av statens budgetöverskott med . ––2025 beräknas budgetsaldot uppgå till i genomsnitt . –Utvecklingen för budgetsaldot bidrar till att den konsoliderade statsskulden som andel av BNP väntas minska från av BNP vid ingången av av BNP vid utgången av 2025. –I jämförelse med den beslutade budgeten har statens budgetsaldo reviderats upp med . Revideringen förklaras av att prognosen för inkomsterna justerats upp med som prognosen för utgiftssidan justerats upp med . Alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov utgör budgetsaldot. Inkomsterna i statens budget, som redovisas i diagram 7.1 och beskrivs närmare i avsnitt 5, utgörs av statens skatteinkomster och övriga inkomster. Statens skatteinkomster beräknas genom att de skatter som tillfaller Europeiska unionen avräknas från de totala skatteintäkterna. Därefter avräknas kommunala skatteintäkter och ålderspensionsavgifter, vilket ger statens skatteintäkter. Slutligen beräknas statens kassamässiga skatteinkomster genom att statens skatteintäkter justeras för periodiseringar. Till statens utgifter hör utgiftsområdena 1–25 och 27, vilka beskrivs närmare i avsnitt 6 och redovisas som utgifter exklusive statsskulds- räntor i tabell 7.1. Dessa poster tillsammans med utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., nettoutlåning (se tabell 7.2) samt en post för kassamässig korrigering (se tabell 7.3) utgör de utgifter som påverkar statens budgetsaldo. Utfallet för statens budget 2021 visar på ett överskott på (se tabell 7.1). Statens budget beräknas uppvisa ett överskott på . Jämfört med utfallet är det en ökning av statens budgetöverskott med beräknas ett överskott på . nettoutlåning förstärker budgetsaldot 2021–2023 med sammanlagt . Den större delen av nettoutlåningens förstärkning , , förklaras av att amorterar valutalån till i samband med en omlagd finansiering av valutareserv. Rensat för amorteringar till hade överskotten 2021–2023 i stället uppgått till 21, 27 respektive . Den resterande förstärkningen av budgetsaldot via nettoutlåningen förklaras av inflödet av kapacitets- avgifter som tilldelas (se tabell 7.2). Kapacitetsavgifter uppkommer som ett resultat av överföringsbegränsningar, och därmed prisskillnader, mellan elområden. Avgifterna tillfaller och redovisas löpande som en långfristig skuld till elkonsumenterna i affärsverkets balansräkning. Hur medlen kan disponeras är reglerat i artikel 19 i och rådets förordning (EU) 2019/943 av om den inre marknaden för el (elmarknadsförordningen) som föreskriver att de ska användas för att reducera de begränsningar som de orsakas av, bl.a. genom nätinvesteringar. har stora prisskillnader mellan elområden resulterat i ett mycket stort inflöde av kapacitetsavgifter, varför affärsverket balanserar medlen tills det är möjligt att använda dem på det vis elmarknadsförordningen tillåter. Utfall 2021, prognos 2022–2025 varav utgifter exkl. statsskuldsräntor2 Statens budgetsaldo (exkl. vidareutlåning till 1Summan av inkomsttyperna 1000–7000. 2Utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 samt 27, inkl. förändring av anslagsbehållningar. 3Avser utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 4Utfasningen av valutalån för räkning beräknas minska nettoutlåningen –2023 med ca (se tabell 7.2). Källor: , och egna beräkningar. beräknas budgetsaldot uppvisa överskott som uppgår till Den huvudsakliga förklaringen under dessa år är ett gradvis starkare primärsaldo, dvs. netto av statens inkomster och utgifter på utgiftsområdena exklusive statsskuldsräntor. Storleken på budgetsaldots överskott –2025 som andel av BNP är jämförbar med statens överskott som föregick pandemin (se diagram 7.1). Noterbart är dock att merparten av överskotten 2021–2023 utgörs av amorteringar av valutalån. Diagram 7.1 Statens budgetsaldo Utfall 1990–2021, prognos 2022–2025 Anm.: Underskotten 2009 (av BNP eller ) och 2013 (av BNP eller ) var till stor del en konsekvens av preventiva förstärkningar av valutareserven i samband med finanskrisen () respektive eurokrisen (). Källor: och egna beräkningar. Ett flertal faktorer påverkar statsskuldsräntorna uppgick utgifterna för statsskuldsräntor till minus . Att ränteutgifterna beräknas bli negativa är en kassamässig effekt som i huvudsak beror på överkurser om motsvarande i samband med emissioner. Överkurser är den kompensation staten initialt får för att under obligationernas löptid betala kupongräntor som överstiger de förväntade marknadsräntorna vid emissionstillfället. beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna öka kraftigt jämfört med och uppgå till . Det förklaras av högre inhemska räntor och att emissionerna till överkurser bedöms minska som valutaförluster ökar. minskar ränteutgifterna och uppgår till i huvudsak beroende på valutavinster i stället för valutaförluster detta år. Ränteutgifterna och 2025 påverkas av relativt stora kursförluster vilket gör att de uppgår till i genomsnitt Kursförluster uppstår när köper tillbaka obligationer och marknadsräntan vid köptillfället understiger kupongräntan. I en kostnadsmässig redovisning, där in- och utbetalningar fördelas över lånens löptider, speglar räntekostnaderna bättre statsskuldens storlek och marknadsränteläget. Det medför att räntekostnadernas profil är jämnare än i den utgiftsmässiga beräkningen; de kostnadsmässiga räntorna ökar från 2021 till i genomsnitt –2025. nettoutlåning är en post på budgetens utgiftssida som vid sidan om anslagsfinansierade utgifter påverkar budgetsaldot. lånar ut till, och ansvarar för inlåning från, bl.a. myndigheter samt vissa statliga bolag och fonder. Nettoutlåningen speglar den totala nettoförändringen av all in- och utlåning . Ökad nettoutlåning kan därmed bero på ökad utlåning eller minskad inlåning . En större nettoutlåning medför ett större lånebehov som statsskulden blir högre. Nettoutlåningen omfattar både löpande statlig verksamhet, såsom in- och utbetalningar av studielån, och tillfälliga poster som ofta beslutas med kort varsel och som därför kan vara svåra att förutse. De tillfälliga posterna medför att netto- utlåningen kan variera kraftigt mellan år. Den enskilt största posten avser lån till avseende deras förstärkta valutareserv som togs upp i samband med finanskrisen och eurokrisen . –2023 beräknas amortera dessa lån för att övergå till en helt egenfinansierad valutareserv. Amorteringarna beräknas minska nettoutlåningen och statsskulden med sammanlagt (se tabell 7.2). Utfall 2021, prognos 2022–2025 1 Netto av studielån och kreditreserv. Källor: , och egna beräkningar. För att budgetsaldot ska överensstämma med skillnaden mellan in- och utbetalningar på statens centralkonto i görs en kassamässig korrigering. Detta behövs vid en tidsförskjutning mellan redovisning och betalning (alternativt redovisning och överföring av medel till räntekonton) samt vid transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och omvänt. Utfallet av den kassamässiga korrigeringen räknas fram som en restpost. Utfall 2021, prognos 2022–2025 -2,2 Ersättning för höga sjuklönekostnader -1,8 -2,3 -0,1 -1,9 -4,3 Källor: och egna beräkningar. har bl.a. utbetalningar av ersättning för höga sjuklönekostnader via krediteringar på skattekonto, EU-avgiftsbetalningar samt skillnader mellan redovisning och överföring av medel till och Försvarsmaktens räntekonton gett upphov till kassamässiga korrigeringar. Därutöver bedöms inbetalningar till statskassan med anledning av Post- och auktioner och lokalradioavgifter ge upphov till kassamässiga korrigeringar under hela prognosperioden. Statens lånebehov – vilket motsvaras av budgetsaldot med omvänt tecken – uppgick till minus 2021 och den okonsoliderade statsskulden minskade med (se tabell 7.4). Anledningen till att statsskuldens utveckling inte helt följer lånebehovet är posten Skulddispositioner m.m. som påverkar statsskulden, men inte budgetsaldot. Skulddispositionerna består bl.a. av valutakurs- effekter, upplupen inflationskompensation och förändring av förvaltningstillgångar. Utfall 2021, prognos 2022–2025 Okonsoliderad statsskuld vid ingången av året Förändring av okonsoliderad statsskuld Okonsoliderad statsskuld vid årets slut2 Eliminering av myndigheters innehav av statspapper Konsoliderad statsskuld vid årets slut3 Statsskuld i procent av BNP3 1Motsvarar statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Avser den konsoliderade statsskulden, vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. Källor: , och egna beräkningar. Efter att inomstatligt innehav av statspapper avräknats från den okonsoliderade statsskulden erhålls den konsoliderade statsskulden som minskat som andel av BNP (se diagram 7.2). Den beräknade utvecklingen för budgetsaldot bidrar till att den konsoliderade statsskulden som andel av BNP gradvis väntas minska från av BNP vid ingången av av BNP vid utgången av 2025. Utfall 1990–2021, prognos 2022–2025 Statsskuld (vänster axel) Statsskuld som andel av BNP (höger axel) Anm.: I diagrammet redovisas den okonsoliderade statsskulden . därefter redovisas den konsoliderade statsskulden. Den konsoliderade statsskulden började redovisas 2002 och har i genomsnitt varit ca lägre än den okonsoliderade statsskulden till följd av att myndigheters innehav av statsobligationer och statsskuldväxlar eliminerats. ändrades statsskuldens redovisningsprinciper. Källor: och egna beräkningar. 7.4Uppföljning av statens budgetsaldo Jämfört med beräkningen i statens budget blev utfallet för budgetsaldot högre 2021. är budgetsaldot uppreviderat med (se tabell 7.5). Det högre utfallet beror i huvudsak på lägre nettoutlåning men även på lägre utgifter än beräknat. Den lägre nettoutlåningen förklaras i sin tur av högre behållningar på myndigheternas räntekonton än förväntat samt av att de kapacitetsavgifter som tagit ut ökat. Det uppreviderade budgetsaldot 2022 förklaras av att prognosen för inkomsterna justerats upp med som prognosen för utgiftssidan justerats upp med . En närmare uppföljning av statens inkomster och statens utgifter exklusive statsskuldsräntor ges i avsnitt 5 respektive avsnitt 6. Tabell 7.5 Uppföljning av statens budgetsaldo 2021 och 2022 varav utgifter exkl. statsskuldsräntor4 varav statsskuldsräntor m.m. 5 1Avser beräkningen i BP22. 2I enlighet med den beslutade budgeten (bet. 2021/22: FiU1, rskr. 2021/22:46). 3Summan av inkomsttyperna 1000–7000. 4Utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 samt 27, inkl. förändring av anslagsbehållningar. 5Avser utgifterna inom utg.omr. Källor: , och egna beräkningar. 8 Den offentliga sektorns finanser I detta avsnitt redovisas prognoser för den offentliga sektorns finanser, finansiella nettoförmögenhet och skuldutveckling. Redovisningen görs för såväl den totala konsoliderade offentliga sektorn som för delsektorerna: staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Att den offentliga sektorn är konsoliderad innebär att transfereringar mellan de olika delsektorerna räknas av. I avsnittet redovisas också prognoser för det finansiella sparandet baserade på antagandet att inga finanspolitiska regel- eller anslagsändringar, utöver de som föreslås eller aviseras i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2021/22:99), genomförs –2025. Det är viktigt att framhålla den extra stora osäkerhet som fortsatt finns i prognoserna, och som är betydande för denna beräkning, inte minst nära sammankopplade med hur invasion av och dess följder utvecklas, samt de fortsatta ekonomiska följderna av sjukdomen covid-19. Avsnittet innehåller avslutningsvis en jämförelse mellan olika bedömares prognoser för finansiellt sparande och strukturellt sparande. Tabeller med prognosens innehåll i detalj redovisas i bilaga 1. –Den offentliga sektorn redovisade överskott 2015–2019. Till följd av den djupa lågkonjunkturen och de omfattande finanspolitiska åtgärder som genomförts vändes överskotten till ett underskott på av BNP 2020. Men en snabb återhämtning i ekonomin medförde att underskottet i den offentliga sektorns finanser kraftigt minskade . –Den offentliga sektorn bedöms även 2022 redovisa ett underskott till följd av de åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin och också av de ekonomiska konsekvenser som följer av invasion i . –väntas de offentliga finanserna förstärkas. Detta beror till stor del på att tillfälliga åtgärder upphör samt antagandet om i huvudsak oförändrad finanspolitik åren efter 2022. Därmed bedöms nedgången i de offentliga finanserna bli mindre långvarig än vid tidigare djupa konjunkturnedgångar. –Det strukturella sparandet påverkas mindre än det finansiella sparandet eftersom konjunkturnedgången bedöms vara tillfällig. Det strukturella sparandet bedöms dock uppvisa underskott även 2022. –Till följd av de åtgärder som genomförts och som föreslås och aviseras i propositionen Vårändringsbudget belastas statens finanser kraftigt –2022. Staten beräknas redovisa överskott först . –Kommunsektorns resultat och finansiella sparande väntas vara fortsatt mycket starka även 2022 för att därefter återgå till en mer genomsnittlig nivå. Kommunsektorn väntas redovisa ett finansiellt sparande på -0,av BNP 2022 och därefter -0,4 till -0,av BNP 2023–2025. –Ålderspensionssystemet väntas redovisa ett mindre överskott 2022 motsvarande av BNP. Därefter bedöms det generera ett överskott på i genomsnitt av BNP 2023–2025. –Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP ökade kraftigt och uppgick till av BNP. minskade 2021 och beräknas även fortsättningsvis minska. Detta beror till stor del på amorteringar på valutalånen –2023 samt antagande om gradvis oförändrad finanspolitik åren efter 2022. Redovisningen av den offentliga sektorns finanser följer generellt principerna i nationalräkenskaperna (NR). I EU bygger NR på den s.k. ENS 2010-manualen, som är en del av och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen. Skatter och statsbidrag redovisas dock enligt den ordning som gällde enligt tidigare redovisning. Därmed överensstämmer redovisningen av skatter och statsbidrag i detta avsnitt bättre med redovisningen i statens budget och den kommunala redovisningen än med NR:s redovisningsprinciper. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. I samband med att NR gick över till ENS 2010, ändrades benämningarna på flera sektorer i NR. I regeringens ekonomiska propositioner används dock de äldre men vedertagna benämningarna offentlig sektor (som i NR numera benämns offentlig förvaltning), stat (statlig förvaltning), ålders- pensionssystem (sociala trygghetsfonder) och kommunsektor (). Regeringens beräkningar för de offentliga finansernas utveckling baseras på prognosen för den makroekonomiska utvecklingen i avsnitt 3. Beräkningen av de offentliga finanserna bortom det kommande budgetåret ska ses som en konsekvensanalys av budgetförslagets och tidigare beslutade och aviserade åtgärders effekt på den medel- fristiga budgetutvecklingen. 8.2Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorn redovisade överskott 2015–2019 (se diagram 8.1). Till följd av den djupa lågkonjunkturen och de omfattande finanspolitiska åtgärder som genom- förts försämrades det finansiella sparandet i sektorn med av BNP 2020 i förhållande till 2019. Diagram 8.1 Den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande Utfall 2000–2021, prognos 2022–2025 Procent av BNP samt potentiell BNP 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Försvagningen av den offentliga sektorns finansiella sparande beror framför allt på att utgifterna steg kraftigt , men också på att inkomsterna sjönk. medförde en snabb återhämtning i ekonomin att den offentliga sektorns skatteinkomster ökade kraftigt och att därmed underskottet i de offentliga finanserna minskade. Trots en fortsatt stark återhämtning i svensk ekonomi bedöms de offentliga finanserna uppvisa underskott även 2022 (se tabell 8.1). Det är i huvudsak fortsatta finanspolitiska stöd som belastar de offentliga finanserna. beräknas det finansiella sparandet förstärkas. Det följer av att flera finanspolitiska åtgärder löper ut . Tabell 8.1 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2021, prognos 2022–2025 -0,2 -0,5 Procent av potentiell BNP -0,2 -0,4 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar.