prop · H903269 · 2022-06-17 00:00:00 — Skogsindustrierna menar att den s.k. BNP-indexeringen borde avskaffas. SNP anser att reduktionsplikten borde halveras. Svebio föreslår avskaffad beskattning av biodrivmedel inom reduktionsplikten. BalticWaters2030, , Maskinentreprenörerna, Skogs- styrelsen, Ekologiska lantbrukarna och avstyrker förslaget. anser att förslaget försvårar uppfyllandet av klimatmålen och omställningen till ett fossiloberoende jordbruk. menar att det inte är visat att skogsbruket behöver det föreslagna stödet och att skälen för stöd inte framgår av promemorian. Maskinentreprenörerna anser att förslaget riskerar att snedvrida konkurrensförhållandena inom entreprenadsektorn. anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning men påpekar att det saknas information om särskilda hänsyn vid ikraftträdandet och frågar sig om det kan finnas behov av eventuella informationsinsatser. Därutöver påpekar att det saknas information om redovisningen av berörda företag utifrån antal och storlek samt påverkan på konkurrensförhållandena för berörda företag. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt med konkurrenskraftiga och hållbara areella näringar. har priset på flera viktiga insatsvaror inom jord- och skogsbruket ökat kraftigt, inte minst efter invasion av . Det handlar om att såväl energi och drivmedel som gödsel och foder har ökat i pris, i vissa fall betydligt mer i än i andra jämförbara länder. är de areella näringarna konkurrensutsatta sektorer, som inte fullt ut kan kompensera ökade kostnader med högre produktpriser. Regeringen anser därför att det är rimligt att införa en tillfällig åtgärd för att kompensera jord- och skogsbruket för de ökade kostnaderna. Det finns olika sätt att utforma en sådan kompensation. Att tillfälligt utöka nedsättningen av punktskatten på diesel som används i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruks- verksamhet har tidigare genomförts, exempelvis 2016 vid en kris i mjölksektorn och i samband med torkan 2018. Regeringen bedömer att åtgärden även kan vara ett träffsäkert sätt att stödja jordbruket och kan också införas relativt snabbt, vilket även Spannmåls- Regeringen bedömer även, i motsats till vad anför om att det inte är visat att skogsbruket behöver det föreslagna stödet, att det saknas anledning att i det här ärendet behandla de olika areella näringarna som jord-, skogs- och vattenbruk på olika sätt. I syfte att kompensera jordbruket, skogsbruket och vattenbruket för ökade kostnader på olika insatsvaror och värna konkurrenskraften bör därför skattenedsättningen tillfälligt öka för diesel som används i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet. Flera remissinstanser, t.ex. LRF, , SNP och Svebio ger förslag på ytterligare åtgärder som förslaget borde omfatta, t.ex. avskaffad BNP-indexering, förändrade elskatteregler för småföretag, sänkt gräns för kvartalsvis återbetalning, halverad reduktionsplikt och att biodrivmedel inte borde beskattas. Regeringen noterar remissinstansernas synpunkter, men sådana förslag omfattas inte av detta lagstiftningsärende. I syfte att snabbt och enkelt få ut ett stöd till drabbade sektorer föreslår regeringen att en tillfällig skattenedsättning från energiskatt och koldioxidskatt införs från . Sedan förslaget om ökad ned- sättning remitterades har energiskatten på diesel sänkts med permanent från (prop. 2021/22:84, bet.2021/22:FiU1 punkt 2 d, rskr. 2021/22:46) samt tillfälligt sänkts med ytterligare per liter, även det från (prop. 2021/22:221, bet. 2021/22:FiU39, rskr. 2021/22:248). Då den generella skattesänkningen även kommer de areella näringarna till godo har nedsättningen avseende energiskatten i detta förslag justerats för att beakta detta. Mot bakgrund av den höga prisvolatiliteten och kraftigt ökade priser på drivmedel, särskilt efter invasion av , bedömer regeringen att det är befogat att öka nedsättningen ytterligare, så att de areella näringarna i princip inte kommer att betala någon energi- eller koldioxidskatt på sin diesel- användning. Det innebär att nedsättningen avseende koldioxidskatten föreslås vara per kubikmeter, i enlighet med förslaget i promemorian, på sådant bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE (nedan kallat diesel). Det införs även en tillfällig nedsättning av energiskatt, som går utöver vad som föreslagits i promemorian, med från t.o.m. . uppgår nedsättningen av energiskatten till . Nedsättningen av skatt föreslås även att omfatta diesel i skepp och vissa båtar i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Den ytterligare nedsättningen avseende koldioxidskatt föreslås även att gälla för dieselolja som har försetts med märk- och färgämnen för drift av skepp och båtar med fiskelicens vid användning i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet, dvs. sådant bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 a LSE (märkt dieselolja). Den särskilda nedsättningen av energiskatt kommer dock inte att gälla sådan märkt dieselolja. Även efter den ökade skattenedsättningen bedöms förslaget uppfylla de krav som föreskrivs i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Skattenedsättningen bedöms även kunna göras förenlig med de EU-förordningar genom vilka vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, nämligen 2021/22:269 kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 när det gäller jordbruks- och skogsbruksverksamhet och kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 när det gäller vattenbruksverksamhet. De synpunkter som remissinstanserna lämnat på promemorians konsekvensanalys behandlas i avsnitt 4.3. Ändringarna föreslås träda i kraft , tillämpas fr.o.m. den och upphöra att gälla vid utgången av . Äldre bestämmelser ska dock fortfarande gälla i fråga om förbrukning som sker före respektive . Detta innebär att äldre bestämmelser gäller då förbrukning skett före de nya bestämmelserna ska tillämpas första gången. Förändringar av ikraftträdandetidpunkten jämfört med promemorians förslag bedöms underlätta för utskottets hantering. Förslaget medför ändringar i 6 a kap. 2 a § LSE. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På , och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. Syfte och alternativa lösningar Det är viktigt med konkurrenskraftiga och hållbara areella näringar. Det svenska jord- och skogsbruket har till följd av högre priser på flera insatsvaror fått kraftigt ökade kostnader. Denna negativa utveckling har dessvärre förstärkts efter den ryska invasionen av och läget är mycket osäkert. är de areella näringarna konkurrensutsatta sektorer. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är rimligt att införa en tillfällig kompensationsåtgärd för att stödja jord- och skogsbruket. Mot bakgrund av kraftigt ökade priser på drivmedel och det osäkra omvärldsläget bedömer regeringen därför att det är befogat att öka den befintliga nedsättningen av skatten på diesel ytterligare, genom att sätta återbetalningen lika som skattesatserna , dvs. att de areella näringarna i princip inte kommer att betala någon energi- eller koldioxidskatt på sin dieselanvändning . Det innebär att nedsättningen föreslås vara per liter diesel 2021/22:269 föreslås nedsättningen vara per liter diesel. En alternativ lösning är att inte genomföra förändringen. Det skulle innebära sämre konkurrenskraft för det svenska jord- och skogsbruket med risk för minskad produktion. Ett annat alternativ vore att genomföra mindre omfattande skattesänkningar än de som föreslås eller att genomföra en stödåtgärd på statsbudgetens utgiftssida. Regeringens bedömning är att justerade skattesatser är den lämpligaste åtgärden för att stödja de areella näringarna och att de nu föreslagna skattesänkningarna är väl avvägda. Regeringen har också aviserat ett tillfälligt stöd, riktat till växthusföretag och gris- och fjäderfäsektorerna. Åtgärden innebär en ökad skatteutgift avseende drivmedel för diesel till arbetsmaskiner och fartyg inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna. Med antagande om en oförändrad dieselanvändning skulle den offentlig- finansiella nettokostnaden för en utökad skattenedsättning enligt ovan uppgå till ca . I tabellen nedan redogörs för brutto- effekt och nettoeffekt av de förändringar som föreslås fördelat över 2022 och 2023. Tabell 4.1 Offentligfinansiella effekter Miljarder kronor, fasta priser och baser 2022–07–01 -0,44 -0,35 -0,44 Källa: Egna beräkningar. Med nuvarande nedsättning på per kubikmeter diesel motsvarade den totala punktskatten på diesel för arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna per kubikmeter diesel (miljöklass 1). Den sänkning av energiskatten med som trädde i kraft (prop. 2021/22:84, bet. 2021/22:SkU19, rskr. 2021/22:201) samt den ytterligare skatte- sänkningen med per liter som även den trädde i kraft (prop. 2021/22:221, bet. 2021/22:FiU39, rskr. 2021/22:248) gör att skatten är lägre. –uppgår punktskatten för jord- skogs- och vattenbruket till per kubikmeter. För perioden –uppgår skatten till per kubikmeter. Detta förslag innebär att skatten sänks med ytterligare per kubikmeter –och per kubikmeter –. Skattelättnaden bedöms mildra den utsatta konkurrenssituation som svenska företag inom de areella näringarna befinner sig i. 2021/22:269 Uppskattningsvis omfattas ca 26 000 företag inom jord-, skogs- och vattenbruksbruksnäringarna av nedsättningen, en redovisning som anser är godtagbar, som det menar att redovisningen utifrån antal och storlek liksom förslagets påverkan på konkurrens- förhållandena för berörda företag är bristfällig. Regeringen kan emellertid konstatera att tillgängliga data inte har möjliggjort en sådan analys som efterfrågar. Maskinentreprenörerna å sin sida anser att förslaget riskerar att snedvrida konkurrensförhållandena inom entreprenadsektorn, en risk som regeringen menar att berörda tillsyns- myndigheter hanterar inom ramen för sina befogenheter. Främst mindre företag omfattas, med undantag från vissa större företag inom skogsindustrin. Förslaget bedöms inte öka företagens administrativa kostnader nämnvärt. Svensk livsmedelsproduktion är vid en internationell jämförelse relativt klimatvänlig och den svenska mjölk- och köttproduktionen har avsevärt lägre klimatpåverkan än andra länders produktion (Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin – årsrapport , rapport 2019:9, ). Att klimateffektiviteten i svenskt jordbruk är hög i ett internationellt perspektiv innebär att det är önskvärt att produktion av livsmedel från svenskt jordbruk ökar och tar marknadsandelar från livsmedel som producerats på mer klimatbelastande sätt och importeras till svenska marknaden (Så klarar det svenska jordbruket klimatmålen, En delrapport från Vägval för klimatet, 2019, Kungl. Förslagen i promemorian bedöms bidra till att bibehålla konkurrenskraften för svenskt jordbruk och minskar därmed risken att klimatpåverkan ökar i andra länder till följd av ökad svensk livsmedelsimport. Det är svårt att bedöma vilken effekt som skattenedsättningen får på utsläppen av växthusgaser i . Dieselanvändningen i berörda arbetsmaskiner, skepp och vissa båtar är svår att substituera. Arbetsmaskiner drivs i stor utsträckning av fossila drivmedel och det finns på kort sikt färre alternativ än för lättare fordon, där elektrifieringen har fått större genomslag. Det medför att dieselanvändningen i de berörda sektorerna är stabil och att aktörerna på kort sikt är relativt prisokänsliga. Detta innebär att effekten av det lägre pris på diesel som den föreslagna åtgärden innebär endast bedöms leda till en mindre temporär ökning av förbrukningen. Att förbrukningen ökar ger högre koldioxidutsläpp och utsläpp av övriga luftföroreningar, såsom partiklar och kväveoxider. Det kan medföra något försämrade möjligheter för att på ett kostnadseffektivt sätt nå målet om inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären , vilket flera remissinstanser, däribland påpekar. Effekten bedöms dock bli begränsad i förhållande till de totala utsläppen, i synnerhet som åtgärden är tillfällig och den sänkta skatten endast gäller –. Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget förväntas inte medföra några tillkommande långsiktiga Förslaget förväntas dock medföra vissa kostnader av engångskaraktär, såsom kostnader för åtgärder för att tillgodose företagens informationsbehov. Det behövs troligen inte heller några informationsinsatser som går utöver dem som normalt sker vid De tillkommande kostnader om som beräknat kan hanteras inom myndighetens befintliga Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltnings- domstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra Ändringarna i förslaget föreslås träda i kraft för de skattenedsättningar som ska gälla – Övriga ändringar ska träda i kraft för de skattenedsättningar som ska gälla från det datumet till den har efterlyst information om huruvida tidpunkten för ikraftträdandet fordrar särskilda hänsyn och om särskilda informationsinsatser kan vara nödvändiga. Datumet för ikraftträdande har valts med tanke för anpassning och förberedelser som kan krävas för berörda myndigheter som från det att fattar beslut om förslaget. Både administrativa rutiner och informations- system kan behöva anpassas till förslaget. Förslaget bedöms vara förenligt med dels rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, dels reglerna om statligt stöd som följer av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förslaget bedöms därför vara förenligt med . har inga synpunkter på den EU-rättsliga analysen. Förslaget bedöms ha en mycket begränsad påverkan på hushållens kostnader och förväntas därför inte påverka sysselsättning, fördelning eller den ekonomiska jämställdheten. 2021/22:269 4.4 Författningskommentar Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 6 a kap. Skattebefriade användningsområden m.m. 2 a § För drift av skepp och båtar utan medgivande enligt 2 kap. 9 § samt andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar medges befrielse från koldioxidskatt med per kubikmeter bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b, om det förbrukas i yrkesmässig 1. jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, eller 2. vattenbruksverksamhet. För sådan förbrukning som avses i första stycket ska även befrielse från energiskatt medges med per kubikmeter. När det gäller skepp och båtar för vilka fiskelicens som inte är begränsad till fiske enbart i enskilt vatten meddelats enligt fiskelagen (1993:787) medges skattebefrielse enligt första stycket också för bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 a. Paragrafen innehåller bestämmelser om lättnad avseende koldioxidskatt för diesel som förbrukas i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Ändringen i första stycket innebär att nedsättningen av koldioxidskatt utökas till per kubikmeter, dvs att det inte tas ut någon koldioxidskatt för omärkt dieselolja. Den utökade nedsättningen avseende koldioxidskatt kommer även att gälla för sådant bränsle som avses i nuvarande andra stycket, dvs. märkt dieselolja som används för drift av skepp och båtar med fiskelicens vid användning i yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet. Det bör dock noteras att en högre koldioxidskattesats gäller för märkt dieselolja. Ett nytt andra stycke införs i vilket det föreskrivs att befrielse från energiskatt ska medges med per kubikmeter för sådan förbrukning av diesel i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vatten- bruksverksamhet som anges i första stycket. Bestämmelsen i andra stycket gäller således inte för dieselolja som försetts med märk- och färgämnen för drift av skepp och båtar med fiskelicens. Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen följer att lagen träder i kraft och tillämpas för förbrukning som sker . Det innebär att äldre bestämmelser ska gälla för förbrukning som sker . Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 6 a kap. Skattebefriade användningsområden m.m. 2 a § För drift av skepp och båtar utan medgivande enligt 2 kap. 9 § samt andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar medges befrielse från koldioxidskatt med per kubikmeter bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b, om det förbrukas i yrkesmässig 1. jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, eller 2. vattenbruksverksamhet. För sådan förbrukning som avses i första stycket ska även befrielse från energiskatt medges med per kubikmeter. När det gäller skepp och båtar för vilka fiskelicens som inte är begränsad till fiske enbart i enskilt vatten meddelats enligt fiskelagen (1993:787) medges skattebefrielse enligt första stycket också för bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 a. Paragrafen innehåller bestämmelser om lättnad avseende koldioxidskatt för diesel som förbrukas i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Ändringen i andra stycket innebär att nedsättningen av energiskatt ska medges med per kubikmeter för sådan förbrukning av diesel iyrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet som anges i första stycket. Bestämmelsen i andra stycket gäller således inte för märkt dieselolja för drift av skepp och båtar med fiskelicens. Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen följer att lagen träder i kraft och tillämpas för förbrukning som sker . Det innebär att äldre bestämmelser ska gälla för förbrukning som sker . Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 6 a kap. Skattebefriade användningsområden m.m. 2 a § För drift av skepp och båtar utan medgivande enligt 2 kap. 9 § samt andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar medges befrielse från koldioxidskatt med per kubikmeter bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b, om det förbrukas i yrkesmässig 1.jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, eller När det gäller skepp och båtar för vilka fiskelicens som inte är begränsad till fiske enbart i enskilt vatten meddelats enligt fiskelagen (1993:787) medges skattebefrielse enligt första stycket också för bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 a. Paragrafen innehåller bestämmelser om lättnad avseende koldioxidskatt för diesel som förbrukas i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Ändringen i första stycket innebär att befrielse från koldioxidskatt begränsas till per kubikmeter . Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen följer att äldre bestämmelser ska gälla för förbrukning som sker . Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 2021/22:269 5 Ett förstärkt grundskydd för pensionärer 5.1Förstärkning av ekonomin för personer med garantipension Regeringens förslag: Grundnivån i garantipensionen ska höjas med . Garantipension för den som är född eller tidigare ska höjas med 0,249 prisbasbelopp till 0,3 prisbasbelopp för försäkrade som har rätt till garantipension. Höjningen ska vara lika stor för ogifta som för gifta. Höjningen till 0,3 prisbasbelopp ska beräknas i förhållande till samma antal 30-delar eller 40-delar som den folkpension som ingår i beräkningsunderlaget till garantipensionen. Garantipension för den som är född eller senare ska höjas med 0,249 prisbasbelopp till 2,43 prisbasbelopp för ogifta. Denna basnivå ska trappas av med ett belopp som motsvarar av beräkningsunderlaget till den del detta inte överstiger 1,26 prisbas- belopp. För den som är ogift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,26 prisbasbelopp ska den årliga garantipensionen vara 1,17 prisbas- belopp minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,26 prisbasbelopp. För gifta ska garantipensionen höjas med 0,249 prisbasbelopp till 2,2 prisbasbelopp. Denna basnivå ska trappas av med ett belopp som motsvarar av beräknings- underlaget till den del detta inte överstiger 1,14 prisbasbelopp. För den som är gift och vars beräkningsunderlag överstiger 1,14 prisbasbelopp ska den årliga garantipensionen vara 1,06 prisbasbelopp minskat av den del av beräkningsunderlaget som överstiger 1,14 prisbasbelopp. Skälen för regeringens förslag: Garantipension är en förmån som är en del av den allmänna ålderspensionen och som kan ges till personer som har låg eller ingen inkomstgrundad pension. Garantipensionen utgör också basen i det skattefinansierade grundskyddet för ålderspensionärer. har ett antal förändringar genomförts på pensions- området som har medfört att inkomsterna har höjts för pensionärerna. Regeringen anser dock att det finns behov av ytterligare ekonomiska förbättringar för de pensionärer som har den lägsta allmänna pensionen. Därför bör det befintliga grundskyddet för pensionärer förstärkas fr.o.m. . Detta bör bl.a. ske genom en höjning av garantipensionen. För att personer med garantipension ska ha en rimlig pension anser regeringen att den nuvarande garantipensionsnivån (benämns i det följande som grundnivån) bör höjas med fr.o.m. . Höjningen av grundnivån innebär att även gränsen för den nivå på inkomstgrundad pension som ger rätt till garantipension höjs. Det medför att personer som får garantipension kommer att kunna ha något högre inkomstpension jämfört med . Det tillkommer också en grupp nya pensionärer som kommer att få garantipension och antalet personer med garantipension kommer att öka med ca 300 000 personer. Höjt bostadstillägg till pensionärer Regeringens förslag: Konsumtionsstödet i bostadstillägget för den som har fyllt ska höjas med till för den om är ogift och med till för den som är gift. Fribeloppet i bostadstillägget ska höjas till 2,43 prisbasbelopp för den som är ogift och till 2,2 prisbasbelopp för den som är gift. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägget till pensionärer är ett skattefritt inkomstprövat tillägg som prövas mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet. En del av bostadstillägget för ålderspensionärer är ett s.k. konsumtionsstöd, vilket innebär att det inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek. Konsumtionsstödet ger lika stor ersättning till alla pensionärer med bostadstillägg. Det innebär att även hushåll med låga bostadskostnader får del av förstärkningar av konsumtionsstödet, vilket gör att det är fördelningsmässigt träffsäkert. beslutade att konsumtionsstödet inom bostadstillägget ska höjas med för ogifta och för gifta fr.o.m. (prop. 2021/22:180, bet. 2021/22:SfU26, rskr 2021/22:386). För att ytterligare stärka den ekonomiska situationen för pensionärer med bostadstillägg föreslår regeringen att konsumtions- stödet höjs med för ogifta och för gifta, utöver den höjning som är beslutad av . Det medför att konsumtionsstödet fr.o.m. föreslås bli för ogifta och för gifta. Som en följdändring till höjningen av garantipensionen behöver även fribeloppet inom bostadstillägget för pensionärer höjas. Syftet med fribeloppet är att den som enbart har garantipension inte ska få ett reducerat bostadstillägg.