prop · H903182 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:182 Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att efterlevandestöd inte ska lämnas till barn som vårdas eller bor i familjehem, bostad med särskild service, stödboende eller HVB-hem som bekostas av det allmänna. Förslaget innebär att bestämmelserna motsvarar vad som gäller för underhållsstöd till barn i motsvarande situationer. Barnet bedöms i dessa situationer få sitt behov av grundtrygghet tillgodosett av det allmänna på ett sådant likvärdigt sätt som också säkerställs av efterlevandestödet. Det föreslås också att en nämnd ska lämna uppgift till respektive om den beslutade insatsen avser ett barn som lämnas underhållsstöd respektive efterlevandestöd. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer föreslås få meddela ytterligare föreskrifter om nämndens uppgiftsskyldighet till respektive avseende dessa beslut. I propositionen lämnas vidare förslag som gäller sjukpenning. Det föreslås att begreppet normalt förekommande arbete ska förtydligas i bestämmelsen som reglerar hur arbetsförmågan ska bedömas i sjukpenningärenden för behovsanställda. Enligt förslaget ska bedömningen göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Förslagen om efterlevandestöd föreslås träda i kraft . Förslaget om sjukpenning till behovsanställda föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken......... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Underhållsstöd och efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna .............................................. Insatser inom enligt SoL Insatser enligt LSS........................................... Insatser enligt LVM......................................... Verkställighet enligt LSU................................ Antal heldygnsplacerade barn som får förmånerna.......... Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna ............................................................................... 5.1Efterlevandestöd ska inte lämnas när barn får vård eller boende på det allmännas bekostnad ......................... Uppgifter till utbetalande myndigheter............................. Sjukpenning till behovsanställda .................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Sjukpenning till behovsanställda...................................... 9.1Förslaget till lag om ändring i 9.2Förslaget till lag om ändring i Sammanfattning av promemorian efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna (Ds 2020:27) ..................................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2021/22:182 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 106 kap. 33 § och 110 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 110 kap. 37 a §, och närmast före 110 kap. 37 a § en ny rubrik av följande lydelse. Om ett barn sedan minst trettio Efterlevandestöd lämnas inte för dagar i följd på statens bekostnad vårdats på anstalt eller annars fått kost och bostad, får efterlevande- 1. på statens bekostnad får vård stöd inte lämnas. på institution eller annars får kost dock lämnas för tid när barnet är inackorderat vid sameskola. 2. bor i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- 3. vårdas i familjehem, boende eller hem för vård eller I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpningsområdet i 2 och 3 §§, –ansökan och anmälan m.m. i 4–12 §§, –utredning och uppgiftsskyldighet i 13–18 och 20–30 §§, – uppgiftsskyldighet för andra än – uppgiftsskyldighet för andra än parter i 31–35 och 37 §§, parter i 31–35, 37 och 37 a §§, –bevisupptagning rörande arbetsskada m.m. vid allmän domstol i 38 §, –undantag från sekretess i 39–42 a §§, –anmälan om bosättning eller arbete i i 43–45 §§, –skyldighet att anmäla ändrade förhållanden i 46–51 §§, och –indragning och nedsättning av ersättning i 52–58 §§. 1 Senaste lydelse 2012:935. Den kommunala nämnd som ansvarar för att ett barn får en insats som avses i 106 kap. 8 § 2 eller 3 eller 33 § 2 eller 3 ska lämna uppgifter till respektive om den beslutade insatsen. Uppgiftsskyldigheten gäller endast insatser till barn som får underhållsstöd eller efterlevandestöd. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om uppgiftsskyldigheten till respektive om den beslutade insats som avses i första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för insatser som har påbörjats före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 27 kap. 49 b § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. För en behovsanställd försäkrad ska arbetsförmågan bedömas mot sådant arbete som avses i 46 § första stycket. Från och med den tidpunkt då den behovsanställde har haft nedsatt arbetsförmåga ska det dessutom beaktas om den behovsanställde har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom 1.sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller 1.förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller 2.annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Vid bedömningen tillämpas 47 § andra stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 27 kap. 49 b § i den nya lydelsen tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelsen tillämpas dock första gången vid prövning av rätt till ersättning för dagar från och med ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2021:1240. 3 Ärendet och dess beredning lämnade ett tillkännagivande till regeringen om att skärpa regelverket för efterlevandestöd (bet. 2017/18:SfU27 punkt 2, rskr. 2017/18:329). anser att regelverket bör skärpas dels genom att efterlevandestöd inte ska få lämnas för tillbaka än en månad före ansökningsmånaden, dels att regeringen ska utreda frågan om efterlevandestöd ska lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande. En lagändring som innebär att retroaktiv utbetalning av efterlevandestöd ändrades från till en månad trädde i kraft (prop. 2017/18:150, bet. 2017/18:SfU27, rskr. 2017/18:329). Inom har promemorian Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna (Ds 2020:27) tagits fram med förslag om att efterlevandestöd inte ska lämnas till barn när de får insats i form av särskilt boende enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller vård eller boende i familjehem, stödboende eller HVB-hem inom . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Lagförslagen i promemorian finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (S2020/09173). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Regeringen bedömer att ändringen av bestämmelserna om utbetalning av efterlevandestöd som trädde i kraft tillsammans med förslagen i denna proposition tillgodoser tillkännagivande. Tillkännagivandet anses därmed vara slutbehandlat. I propositionen Angiven yrkesgrupp – åtgärder för en begriplig sjukförsäkring (prop. 2020/21:171) lämnade regeringen förslag om bedömningen av arbetsförmågan i sjukpenningärenden. Enligt förslaget ska begreppet normalt förekommande arbete förtydligas så att bedömningen av arbetsförmågan efter dag 180 i sjukperioden görs mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Lagändringen har beslutats av och träder i kraft . I denna proposition föreslår regeringen att begreppet normalt förekommande arbete ska förtydligas på samma sätt i bestämmelsen om hur arbetsförmågan ska bedömas i sjukpenningärenden för behovsanställda. Regeringen har under hand inhämtat synpunkter från , som tillstyrker förslaget. synpunkter på förslaget finns tillgängliga i (S2022/01393). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen om efterlevandestöd i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några mindre språkliga ändringar gjorts. 2021/22:182 4 Underhållsstöd och efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat Barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran, 6 kap. 1 § för- äldrabalken, förkortad FB. Ett barn står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem, om inte rätten har anförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare eller åt en tillfällig vårdnadshavare. Den som har vårdnaden om ett barn har också ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov blir tillgodosedda. Barnets vårdnadshavare ska bl.a. svara för att barnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständig- heter samt bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbild- ning, 6 kap. 2 § FB. Föräldrar har underhållsskyldighet för sina barn, utifrån barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga, 7 kap. FB. För det fall att barnets ena eller båda föräldrar har avlidit lämnas i stället barnpension till efterlevande barn, vilken beräknas utifrån den avlidnes upparbetade Efterlevandestöd och underhållsstöd är förmåner som syftar till att till- försäkra barn en viss ekonomisk miniminivå. att barnet i fråga dels är bosatt i , dels inte varaktigt bor med båda Vid förälders oförmåga att försörja sitt barn eller om upp- arbetad barnpension är otillräcklig, går det allmänna in och tillhandahåller barnet ett grundskydd genom underhållsstöd eller efterlevandestöd. med förmånerna är att tillförsäkra barn och unga en grundläggande Förmånerna lämnas oavsett föräldrarnas anknytning till eller arbetsinsats i . Förmånerna lämnas till dess den unge fyller eller – om den unge går i gymnasieskola eller liknande – som längst till juni månad det år han eller hon fyller . sker till den förälder barnet bor hos eller till särskilt förordnade vårdnads- När barnet fyllt sker utbetalningen direkt till honom eller I en gemensam rapport bedömde och att det finns skillnader i regelverken för under- hållsstöd och efterlevandestöd som behöver rättas till (Underhållsstöd och efterlevandestöd för nyanlända barn – svar på regeringsuppdrag, S2016/03576). Det gällde bl.a. bestämmelserna om verkställighet i anstalt eller vård på institution m.m. i 106 kap. 8 och 33 §§ socialförsäkrings- balken, förkortad SFB. Förmånerna har liknande syften, nämligen att erbjuda ett ekonomiskt grundskydd till barn, men regleras på olika sätt när barn och unga får vård eller boende som bekostas av det allmänna. barn och unga som får underhållsstöd upphör förmånen vid vård- eller boendeinsatser som bekostas av det allmänna, medan efterlevandestödet fortsatt lämnas till barn eller unga med efterlevandestöd i samma situation. Detta har inte varit lagstiftarens avsikt (se avsnitt 3.2 i promemorian). lämnade ett tillkännagivande till regeringen om att skärpa regelverket för efterlevandestöd (bet. 2017/18:SfU27 punkt 2, 2017/18:329). tillkännagivande avser frågan om huru- vida efterlevandestöd ska lämnas till barn som får insats i form av särskilt Prop. 2021/22:182 boende enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade, förkortad LSS, eller får vård eller boende inom . hänvisar till och och efterlevandestöd för nyanlända barn (S2016/03576), där det föreslås en utredning med sikte på att efterlevandestöd inte ska betalas ut när barnet bor i familjehem, stödboende eller HVB-hem. Bestämmelserna om att underhållsstöd inte lämnas då barnet på statens bekostnad får vård på institution, bor i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar enligt LSS, eller vårdas i familjehem, stödboende eller hem för vård eller boende inom , regleras i 106 kap. 8 § SFB. Drygt 200 000 barn hade underhållsstöd eller utfyllnadsbidrag . Av de föräldrar som var mottagare av underhållsstödet var kvinnor och män. En stor del av det belopp som betalas ut av betalas senare tillbaka av bidragsskyldiga föräldrar. Vid arbetet med att ta fram den nu upphävda lagen (1996:1030) om underhållsstöd uppmärksammades det faktum att barn till en avliden förälder, som hade mycket liten eller ingen intjänad inkomstbaserad pension att lämna efter sig, hamnade i sämre ekonomisk sits än barn som hade båda sina föräldrar i livet (prop. 1995/96:208 s. 36). Till följd av detta infördes ett efterlevandestöd med syftet att barn till särlevande föräldrar och barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit, skulle vara garanterade samma grundtrygghet från samhället i form av ett för dem gemensamt underhållsstöd. Efterlevandestödet beskrevs som ett kompletterande grundskydd till barnpensionen med i princip samma uppbyggnad som underhållsstödet (prop. 1999/2000:91 s. 107 f.). Efterlevandestödet kom vid införandet att regleras i den nu upphävda lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. När det gällde hur förmånen skulle hanteras vid verkställigheten i anstalt eller vård på institution m.m., valdes de särskilda bestämmelserna om folkpension i 10 kap. i den nu upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring framför befintlig bestämmelse i 11 § lagen om underhållsstöd. Skälet till detta var att man ville avvakta utgången av den då pågående utredningen om översynen av socialförsäkringsersättningar vid institutionsvistelse. Den utredningen föreslog emellertid inte någon ändring av regleringen i denna del och bestämmelsen som rör verkställighet vid vård i anstalt eller på institution m.m. i 106 kap. 33 § SFB har därför alltjämt en annan lydelse än motsvarande bestämmelse för underhållsstöd i 106 kap. 8 § SFB. 2021/22:182 var det drygt 30 000 barn som tog emot någon form av efterlevandeförmån till ett sammanlagt belopp om . av dessa utbetalningar avsåg barnpension och resterande efterlevandestöd. Sammanlagt fick 13 300 barn efterlevandestöd . var av de barn som fick efterlevandestöd eller äldre, var eller äldre. Fördelningen av utbetalningar mellan pojkar och flickor var ungefär lika –2019, men det är något fler pojkar än flickor som får enbart efterlevandestöd. Statens utgifter för barnpension och efterlevandestöd antas öka något fram . bedömer att utvecklingen av efterlevandestödet till stor del påverkas av migrationen. Insatser för barn och unga finansieras av det allmänna till stor del inom ramen för socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och LSS. Barn och unga med funktionsnedsättning, som trots olika stödåtgärder inte kan bo hos sina vårdnadshavare, kan få bo i familjehem eller bostad med särskild service enligt LSS, om barnets behov av sådan insats inte kan tillgodoses på annat sätt. Därutöver kan det allmänna bekosta barns och ungas vård eller boende utanför det egna hemmet enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, vård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM, eller som sluten ungdomsvård enligt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, förkortad LSU. Då det i dessa fall är frågan om tvångsvård eller vård i stället för fängelse, avgör domstol om vården ska ske enligt dessa bestämmelser eller inte. Insatser till barn och unga ska dock i första hand ges på frivillig väg med stöd av SoL. Sådana insatser beslutas av socialnämnden. I samtliga fall då barn och unga vårdas utanför sitt eget hem ansvarar av den unge. Den grupp barn och unga som förslagen i promemorian berör är i stort de barn och unga som genom statlig eller försorg bor utanför sitt eget hem. Detta refereras till på olika sätt i promemorian beroende på vilket sammanhang som behandlas. Mer exakt omfattas de situationer då ett barn eller ungdom på statens bekostnad får vård på institution eller annars får kost och logi, bor i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar enligt LSS, eller vårdas i familjehem, stödboende eller hem för vård eller boende inom . 4.3.1Insatser inom enligt SoL och LVU beviljades drygt 27 300 barn och unga en heldygnsinsats inom i form av vård eller boende i familjehem, jourhem, hem för vård eller boende (HVB) eller stödboende. Majoriteten av heldygnsinsatserna beslutades med stöd av SoL () och resterande insatser beslutades med stöd av LVU. Pojkar är i majoritet inom samtliga placeringsformer. av samtliga barn och unga med heldygnsinsatser var . Boende i familjehem eller bostad med särskild service är en av de insatser som lämnas utom det egna hemmet till barn och unga med funktionsnedsättningar som tillhör personkretsen för LSS. Enligt statistik om insatser 2020 enligt LSS beviljades knappt 900 barn och unga boende i familjehem eller i bostad med särskild service under . Av dem var två tredjedelar pojkar och drygt en tredjedel flickor. av dessa insatser utgjordes av bostad med särskild service. För missbrukare som behöver stå under särskilt noggrann tillsyn ska det finnas LVM-hem. (SiS) ansvarar för verksamheten vid dessa hem. hade SiS sammanlagt 947 intagningar för missbruksvård och majoriteten, , av intagningarna avsåg tvångsvård. 197 av de intagna var , av dem var män och var kvinnor. Intagna med stöd av LVM vårdas i genomsnitt 152 vårddygn innan de skrivs ut, då inkluderas även vård på sjukhus. Utskrivning sker vanligen till HVB- eller familjehem. Om ett barn begått ett brott innan det fyllt , kan en domstol döma det till sluten ungdomsvård i stället för till fängelse (32 kap. ). tog SiS in sammanlagt 61 barn – samtliga pojkar– för verkställighet enligt LSU. Genomsnittlig ålder vid intagningen var och den genomsnittliga strafftiden uppgick till . Frigivningarna skedde huvudsakligen till föräldrahemmet, . Utöver ovan nämnda insatser kan barn och unga vårdas inom psykiatrisk vård. Det kan ske som öppen (frivillig) vård, som tvångsvård eller som rättspsykiatrisk tvångsvård. Enligt statistik från fick drygt 2 000 barn och unga upp till psykiatrisk tvångsvård. Andelen flickor var marginellt högre än andelen pojkar. vårdades knappt 190 barn och unga upp till genom rättspsykiatrisk vård, varav pojkar och flickor. 4.4Antal heldygnsplacerade barn som får förmånerna Det saknas statistik över hur många av de barn och unga som är placerade i heldygnsvård eller får insatser i form av vård eller boende i ovan nämnda former som också var berättigade till underhållsstöd eller efterlevandestöd. Enligt 10 a § förordningen (2001:637) om behandling av personuppgifter 2021/22:182 inom underrättar SiS löpande och om barn som är intagna i ungdomshem. Utifrån dessa underrättelser lämnar inte något efterlevandestöd i dessa fall om intagningen varar än . Det rör sig om ett tiotal stopp . Inte heller lämnar någon utbetalning av underhållsstöd i dessa fall, här uppgick antalet 2019 till cirka När barn med underhållsstöd är föremål för insats i form av särskilt boende enligt LSS eller vård eller boende inom underrättar socialnämnden eller ansvarig vårdgivare om in- och utskrivning, alternativt beviljad insats, genom att fylla i en blankett som skickas in till . fick 2 700 blanketter med underrättelser. Blanketterna ger information om när barnet beviljats insatsen, när placeringen börjar respektive upphör och när barnet vistas i det egna hemmet tillfälligt eller om barnet är hemma för lov eller ferier. Det förs inte någon statistik över de enskilda omständigheterna i sig, varför det inte går att dra någon slutsats om vilken åtgärd från som blanketten har resulterat i. Beroende på vilken information blanketten innehåller, beslutar om underhållsstöd ska lämnas eller inte. hade drygt 3 400 registreringar av fall om placering. Drygt 2 000 av dessa registreringar avsåg beslut om att inte lämna underhållsstöd. Enligt Inspektionen för socialförsäkringen, förkortad ISF (Placerade barn och socialförsäkringen, slutredovisning [2021:8]) fanns det totalt 2 136 barn som var placerade i tidigare nämnda placeringsformer och som fick efterlevandestöd. Av dessa var 1 384 pojkar medan 752 var flickor. Det saknas dock uppgift om för hur många av dessa barn som var placerade . Enligt ISF:s bearbetning av statistiken i rapport 2021:8 fanns det mellan totalt 801 barn som var placerade längre än och uppbar efterlevandestöd. 488 av dessa var pojkar och 313 var flickor. Utslaget på årsbasis skulle det motsvara 160 barn . I promemorian uppskattades antalet berörda barn till 175 stycken , utifrån antagandet att barn med efterlevandestöd placerades i samma utsträckning som barn i befolkningen generellt. I promemorian gjordes även uppskattningen att barn med efterlevandestöd placerades i samma utsträckning som barn för vilka underhållsstöd lämnas, vilket innebar140 stycken . Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna 5.1Efterlevandestöd ska inte lämnas när barn får vård eller boende på det allmännas bekostnad Regeringens förslag: Efterlevandestöd ska inte lämnas för sådan kalendermånad då ett barn under hela månaden 1.på statens bekostnad får vård på institution eller annars får kost och 2.bor i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar enligt LSS, eller 3.vårdas i familjehem, stödboende eller hem för vård eller boende inom . Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget, bl.a. , , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), i län, , kommun, och kommun. , som tillstyrker förslaget, framhåller att de barn som drabbas av förslaget kommer att få en försämrad ekonomisk situation. För de enskilda barn som drabbas negativt av förslaget bedömer att de ändå är tillräckligt kompenserade genom att ersättningen endast upphör de får vård- och boendeinsatser av stat och kommun och att de insatserna pågår faktiskt får sina behov tillgodosedda på annat sätt. kommun, kommun och kommun tillstyrker också förslaget och uppger att förslaget är angeläget och rimligt ur rättvisesynpunkt, utifrån jämförelsen med underhållstöd, och att det därmed blir likvärdiga förutsättningar för barn och unga. tillstyrker förslaget men framhåller att förslaget kan ge negativa ekonomiska konsekvenser för några barn med funktionsnedsättningar och sociala behov och att detta ska sättas i relation till de relativt små ekonomiska fördelar förslaget innebär för staten. Enligt kan det antas att det mot bakgrund av nu aktuella förslag finns behov av annat ekonomiskt stöd än ekonomiskt bistånd, som ytterst är tänkt som ett sistahandsalternativ. Detta behov skulle till exempel finnas för de barn som har långvariga boendeinsatser. och efterfrågar en djupare barnkonsekvensanalys. kommun menar vidare att förslaget ställer högre krav på kommunerna att säkerställa att barnens behov faktiskt tillgodoses. kommun anser att det bör uttryckas tydligare hur efterlevandestöd hanteras då familjehemsplacering upphör och vårdnadsöverflytt till särskilt förordnad vårdnadshavare sker. Även kommun lyfter frågan kring efterlevandestöd vid vårdnadsöverflyttning.