prop · H903261 · 2022-06-16 00:00:00 — Regeringen anser att även det finmaskiga vägnätet på landsbygden som har en särskild betydelse för god tillgänglighet, är angeläget och behöver underhållas så att framkomligheten kan säkerställas. 3.4.1 Trimnings- och miljöåtgärder Sammanlagt ska användas för trimnings- och miljöåtgärder som utvecklar och förbättrar den befintliga transportinfrastrukturen, varav ska användas till Trimnings- och miljöåtgärder är åtgärder med en total- kostnad av högst . Dessa åtgärder planeras och beslutas av löpande . För att stärka tillgängligheten i hela och öka möjlig- heterna att nå etappmålet för trafiksäkerheten inom vägtrafiken ska –2027 fördela upp till 1,25 miljarder kronor av medlen för trimningsåtgärder för att samfinansiera länsplanerna när det gäller trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet. är en fortsättning på den samfinansiering som regeringen beslutade om för perioden –2022. Samfinansieringen ska utformas så att åtgärder som förkortar restiden på landsbygd prioriteras. Det kan t.ex. innebära åtgärder i form av mittseparering eller andra åtgärder som innebär att hastighets- sänkningar kan undvikas. Samfinansiering kan ges av kostnaden förutsatt att länen använder de inbesparade medlen till nya åt- gärder med motsvarande ändamål. Den s.k. näringslivspotten tillkom i den nationella trafikslagsövergri- pande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och har varit en viktig del i att markera planens näringspolitiska betydelse. ringslivspotten avsåg då medel till trimningsåtgärder som i dialog med nä- ringslivet kunde användas för åtgärder i den statliga järnvägsinfrastruk- turen som stärker näringslivets konkurrenskraft. den av regeringen beslutade godstransportstrategin har infrastrukturinsat- serna blivit en viktig del i att stärka konkurrenskraften och främja närings- livets utveckling i hela landet. För att kunna bedöma hur näringslivspotten ska utformas är det dock viktigt att samlat utvärdera insatserna och pröva möjligheterna att ännu bredare säkra näringspolitiska markeringar i Mot den bakgrunden ska i dialog 2022–2027 inom ramen för trimningsåtgärder. Satsningen kommer då att Åtgärderna ska bidra till hållbara transportlösningar som ökar intermodaliteten mellan samtliga trafikslag. utvärdera näringslivspotten och redovisa genomförda och planerade åtgärder och deras effekter. Utvärderingen bör ha som målsättning att re- 2021/22:261 sultaten kan ligga till grund för nästa planeringsomgång och planrevidering. Medel för trimningsåtgärder kan användas för att främja ökad och säker cykling på det statliga vägnätet. Regeringen utökar satsningarna på cykelåtgärder och ger i uppdrag att fördela av medlen för trimningsåtgärder till en särskild pott för cykelåtgärder längs statliga vägar. Av dessa medel ska fördela –2027 till samfinansiering av länsplanernas cykelåtgärder, både namngivna åtgärder och trimningsåtgärder, längs statliga vägar. Samfinansiering kan ges av kostnaden, förutsatt att länen använder de inbesparade medlen till nya cykelåtgärder på det regionala vägnätet. Samfinansieringen bör ske utifrån likvärdiga bedömningsgrunder över hela landet. Denna möjlighet till samfinansiering ger bl.a. goda förutsättningar för att infrastrukturen för cykling utformas trafiksäkert och på ett sådant sätt att fler väljer att använda cykel. Regeringen konstaterar att genomförande av miljöåtgärder återkommande legat på en lägre nivå än vad som anges i den nationella trafikslagsövergripande planen. Av planförslag framgår att åtgärdsbehoven inom flera åtgärdsområden är stora. Regeringen ser därför behov av att vidtar åtgärder för att öka åtgärdstakten inom anslagna medel till miljöåtgärder. För att främja hållbara stadsmiljöer får enligt förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer ge stöd till kommuner och regioner för sådana åtgärder i städer som leder till ökad andel persontransporter med kollektivtrafik eller cykeltrafik, eller till hållbara godstransportlösningar. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö nås. Stödet bör särskilt främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik, cykeltrafik eller godstransporter. ska fördela enligt förordningen –2027. För avtal som har ingåtts eller förhandlats färdigt gäller de tidpunkter för utbetalning som har avtalats eller förhandlats. bör, t.ex. genom riktade informationsinsatser, eftersträva att medel från stadsmiljöavtalen fördelas mer jämnt och kommer hela landet till del. bör särskilt identifiera om det finns omständigheter som försvårar för gles- och landsbygder, tätorter och städer i hela landet att ta del av stödet, t.ex. vad gäller förutsättningarna för att ansöka om medel, processen i övrigt eller kraven på motprestationer. kan, vid behov och inom ramen för förordningens bestämmelser, överväga justeringar i tillämpningen av densamma som kan underlätta för gles- och landsbygder, tätorter och städer i hela landet att ta del av stödet. bör även undersöka om ett processtöd kan vara ett verktyg för att underlätta för kommuner och regioner att söka medel från stadsmiljöavtalen. Förordningen om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer tillkom 2015 Skr. 2021/22:261 och stadsmiljöavtalen blev en del av den nationella plan som beslutades Medel har avsatts för ändamålet i såväl den plan som beslutades 2018 som genom extra budgetsatsningar, som ett led i regeringens ambition att minska utsläppen av växthusgaser och främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för i synnerhet kollektivtrafik och cykeltrafik. har i sitt planförslag redovisat att myndigheten avser att utvärdera avtalen inför en kommande planrevidering. Regeringen instämmer i att det är viktigt att samlat utvärdera insatserna för att kunna dra slutsatser om hur stödet bör utvecklas framåt. 3.4.3Namngivna objekt med en kostnad Till stora infrastrukturinvesteringar, s.k. namngivna objekt, fördelas . De namngivna objekten finansieras även med medel från bl.a. trängselskatt, infrastrukturavgifter samt medfinansiering från i första hand kommuner och regioner. De medel som i den nu fastställda planen tilldelas de namngivna objekten innebär stora satsningar på prioriterade objekt i hela landet. De namngivna objekt som ingår i planen redovisas i bilagan. I tabell 1 i bilagan anges de namngivna objekt som är pågående när den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2033 fastställs. Med pågående avses namngivna objekt för vilka byggentreprenaden är upphandlad och de ekonomiska medlen på så vis är uppbundna. I tabell 2 i bilagan anges vilka namngivna objekt som får byggstarta –2024, vilka namngivna objekt som får förberedas för byggstart –2027 samt övriga namngivna objekt som får planera för att genomföra . Med byggstart avses i detta sammanhang att det namngivna objektet har en ekonomisk prioritering i enlighet med åtgärdsplanen. För att realisera åtgärden krävs normalt flera andra avgöranden enligt tillämpliga regelverk. ska säkerställa att genomförandet av projekten sker i enlighet med statsstödsregelverket. Förändringar i förhållande till planförslag För nedan angivna objekt har regeringen i fastställelsebeslutet gjort förändringar i de statliga medlen inom utvecklingsramen jämfört med förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033. –Ostkustbanan, etapp –Kringlan, kapacitetshöjning utökas med . –Ostkustbanan, fyra spår (–länsgränsen /) utökas med . –Sydostlänken (––), elektrifiering och ny bana utökas med . ––C, dubbelspår utökas med . –Västra stambanan –högre kapacitet utökas med . 2021/22:261 – E22 Ö–utökas med . –E16 –utökas med . –Rv 26 Hedenstorp–Månseryd utökas med . –C flytt av personvagnsuppställning (etapp 1) utökas med . –C ombyggnad av personbangård (etapp 2) utökas med . ––Stax utökas med . ––Stax utökas med . –Stambanan genom övre SgöN Sävastklinten–ny mötesstation och partiellt dubbelspår, utökas med . –Norrbotniabanan () Dåva–ny järnväg utökas med . –E4 förbifart utökas med . Regeringen beslutar vidare att statliga medel inom utvecklingsramen fördelas till följande objekt. –, , förlängning av mötesstation med . –, Harrträsk, förlängning av mötesstation med . –, Näsberg, förlängning av mötesstation med . –, Nuortikon, förlängning av mötesstation med . –, –, stängselsystem och passager för ren och vilt med . Regeringen uppdrar dessutom åt att fortsätta att utreda förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad till dubbelspår på stambanan genom övre mellan och . Därtill beslutar regeringen att statliga medel inom utvecklingsramen fördelas till följande objekt. –Kust-till-kustbanan, Dubbelspår –Räppe (etapp 1 av dubbelspår –) med . –/Rv 55 ny- eller ombyggnad av bro med . –Rv 25 , Trafikplats Glasporten med . –E18 –, deletapp –Bäckevarv, ombyggnad –Mittbanan, –, hastighetshöjande åtgärder med . –E20 Trafikplats med , där också ska ha en fortsatt dialog med kommunen om redundansbehoven för vägtrafiken som korsar . Arbetet med att bygga nya stambanor för höghastighetståg ska fortskrida så att och respektive bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer som främjar en tydlig överflyttning av resor till tåg samt ökar kapaciteten för person- och godståg i den totala järnvägsanläggningen. Utbyggnaden av nya stambanor ska genomföras inom den ekonomiska ramen för utveckling av transportsystemet. Regeringen ser dessutom till att satsningar görs på såväl nya stambanor som andra angelägna åtgärder i transportinfrastrukturen. I den nationella planen ingår etapperna Ostlänken, –och –samt planläggning för de centrala systemdelarna mellan och respektive , via , till ett belopp av . Genom att samtliga etapper av de nya stambanorna ingår i planen förverkligar regeringen nu målsättningen om regional utveckling och stadsutveckling, bostadsbyggande och vidgade arbetsmarknadsregioner. För att skapa förutsättningar för en helhetssyn och därmed förbättrad kontroll och styrning ska löpande redovisa projektets framdrift och ekonomiska förutsättningar till regeringen. De nya stambanorna ska i den fortsatta ekonomiska redovisningen redovisas både som en helhet och etappvis samt särredovisas i investeringsplanen för . Genom infrastrukturplaneringen kan regeringen göra de prioriteringar som krävs för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. En hög grad av kostnadskontroll och transparens ska genomsyra projektet. har i sitt planförslag redovisat att ansvaret för både planering och genomförande av nya stambanor ligger samlat under programorganisationen stambanor. Genom detta ökar förutsättningarna för ett effektivt resursutnyttjande, liksom möjligheterna att dra nytta av sådana kunskaper och erfarenheter som byggts upp inom den ansvariga organisationen inklusive en hög grad av kostnadskontroll. Det ger också förbättrade förutsättningar för ett rationellt byggande där man kan dra nytta av stordriftsfördelar. ska inom ramen för utvecklingen av såväl de nya stambanorna som övriga objekt, genom väl fungerande rutiner, arbetssätt och samverkansformer som tillvaratar och möjliggör nationellt, regionalt och lokalt inflytande samverka med kommuner och regioner och även medverka i genomförandet av det regionala tillväxtarbetet. bedömning är att järnvägskapaciteten på den fasta förbindelsen över ska räcka till cirka 2050. och Öresundsbrokonsortiet har i samarbete med gemensamt identifierat vilka åtgärder i järnvägsnätet vid landanslutningen på den svenska sidan som skulle behövas för att motsvara kapaciteten hos den fasta förbindelsen över . Regeringen kommer fortsatt att se över frågan. har i sitt planförslag lagt in objektet , ny järnvägsstation. I planförslaget anges dock också att objektet förutsätter full extern finansiering av extern part/externa parter. Regeringen anser att full extern finansiering är ett krav för objektets genomförande och att det är enligt den förutsättningen som objektet finns upptaget i den nationella planen. För att möjliggöra sjötransporter året runt i hela är en väl fungerande isbrytarservice nödvändig. flotta är ålderstigen och behöver förnyas. Mot den bakgrunden fördelar nyanskaffning av två nya isbrytare. Efter att isbrytarnas kapacitet och pre- standa har säkerställts i operativ drift kommer regeringen med stöd av åter att utvärdera vilken kapacitet och eventuellt ytterligare investeringsbehov som är nödvändiga för en fortsatt väl fungerande isbry- Planeringen för att bygga första permanenta elväg på sträckan förväntas vara i drift 2025–2026. Beräknad totalkostnad för objektet är 500–600 miljoner kronor och slutkostnaden beror på bl.a. val av teknik. planbeslutet i uppdrag att fortsätta planeringen av elvägar och utifrån den tidigare utbyggnadsplanen identifiera lämpliga sträckor. och för dialog om behovet av att utveckla infrastrukturen för gränsöverskridande transporter. Detta behöver ske i dialog mellan de- partementen i de båda länderna samt mellan de myndigheter som ansvarar för transportsystemet i respektive land. 2022 åt att, tillsammans med Jernbanedirektoratet i , utreda förutsättningarna för åtgärder på järnvägen på stråket – Regeringen uppdrog vidare åt att, tillsammans med Jernbanedirektoratet i , utreda förutsättningarna för åtgärder på järnvägen på stråket –. Regeringen ser allvarligt på kostnadsutvecklingen för införandet av järn- vägssignalsystemet ERTMS och vill försäkra sig om en fortsatt gedigen behöver vidta kraftfulla åtgärder och fortsatta effektiviseringar så att kostnaderna för genomförandet av ERTMS hålls nere. Regeringen anser att effektiviseringar är nödvändiga för att kunna fortsätta utbyggnaden. Regeringen fördelar 15,4 miljarder kronor till utbyggnaden av ERTMS inom planperioden inklusive införande, utveckling och vidareutveckling. medlen för perioden –2033 på så sätt att utbyggnaden kan ske så effektivt som möjligt utifrån både investeringskostnader och ska utvärdera och redovisa hur införandet av ERTMS fortskrider, vilka kostnadsbesparingar som har genomförts samt vilka åtgärder som har potential att minska kostnaderna Regeringen kommer noga att följa redovisning för att överväga eventuella justeringar av inriktningen. trädde förordningen (2022:41) om ersättning till en länsstyrelse för arbete med ett omfattande infrastrukturobjekt i kraft. Rätten till ersättning gäller vissa objekt som regeringen har fastställt en rätt till ersättning för och till ett visst maxbelopp. sådana kostnader för en länsstyrelses arbete med ett infrastrukturobjekt som föranleds av en tillämpning av 2–4 kap. och 5 kap. 3–5 §§ Ersättningen får totalt uppgå till högst av infra- strukturobjektets beräknade totalkostnad, inklusive eventuell medfinansie- ring, som anges i den nationella planen för transportinfrastrukturen. som prövar frågor om ersättning enligt förordningen. betalar också ut ersättningen. Ansökan från en länsstyrelse om ersättning ska ha kommit in till senast inom den tid som Skr. 2021/22:261 verket beslutar, och ska, på begäran av inom den tid som verket bestämmer, lämna de uppgifter som behövs. Om en länsstyrelse har beviljats ersättning enligt förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt i samband med tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. , kan ersättning inte lämnas också enligt den nya förordningen. Regeringen har i den nationella planen fastställt en rätt till ersättning för länsstyrelsernas arbete med följande infrastrukturobjekt och till angivet maxbelopp. Nya stambanor, delen – Nya stambanor, delen – Norrbotniabanan, delen (Dåva)– Norrbotniabanan, delen – Ostkustbanan, fyra spår (– Kostnaden för räntor och amorteringar för samhällsinvesteringar och investeringar i anläggningstillgångar som finansierats med lån beräknas uppgå till . 3.4.5Driftbidrag till icke statliga flygplatser m.m. Till ersättning för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten fördelas . Planering, stöd och myndighetsutövning Till planering, stöd och myndighetsutövning fördelas Som angetts inledningsvis anser regeringen att arbete med kostnadskontroll behöver granskas och följas för att förbättra myndighetens rutiner och arbetssätt. För detta ändamål fördelar regeringen ska fortsätta att utreda ett antal stråk, noder eller motsvarande med målsättning att dessa ska vara så pass utredda att de kan övervägas i nästa planeringsomgång och planrevidering. angivna stråk och noder beslutar regeringen om tillägg till 2021/22:261 förslag. Prioriterade utredningar ska utöver förslag genomföras för följande objekt. –och , kapacitet m.m. –Kapacitet och redundans för transporter över , inklusive fortsatt fördjupning –. –Kapacitet för landtransporter till och från . –Undersöka förutsättningarna för delektrifiering, dvs. elektrifiering (exempelvis med vätgaståg) på delar av oelektrifierade banor som t.ex. eller Stångådalsbanan. Samtliga prioriterade utredningar redovisas i bilagan. En väl fungerande kompetensförsörjning är en förutsättning för planens genomförande och för att kostnadsutvecklingen ska hållas nere. Utmaningarna med kompetensförsörjning för järnvägsbranschen är en fråga som berör ett flertal aktörer inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Järnvägsbranschen har svårt att få sökande till de platser som finns och branschen är ojämnställd. Det pågår också ett generationsskifte med stora pensionsavgångar, vilket innebär en underbemanning av erfarna medarbetare såsom tekniker, projektledare och specialister. Ett ökat helhetsgrepp behövs för att säkerställa utbildningsmöjligheter och öka attraktiviteten. Insatser och nära samverkan mellan universitet och högskolor, institut, övriga utbildningsanordnare, myndigheter och näringsliv inom transportsektorn är avgörande för en fungerande kompetensförsörjning. har i uppdrag att arbeta med den långsiktiga kompetensförsörjningen inom järnvägssektorn. Arbetet ska fortsätta under den nya planperioden. ska i samverkan med berörda branscher, myndigheter, kommuner, regioner och utbildningsanordnare arbeta strategiskt för att förbättra den långsiktiga försörjningen av kompetens inom för planens genomförande, kritiska personalkategorier, med särskilt fokus på järnvägssektorn. Strävan efter jämställdhet i inflödet av ny kompetens ska prägla arbetet. ska i arbetet även se över och vid behov verka för t.ex. att järnvägstekniska övningsanläggningar möter utbildningsbehoven och andra utbildningssamarbeten i branschen. Informations- och kunskapshöjande insatser, som inte tydligt anknyter till transportmyndigheternas grundläggande uppdrag, kan vara motiverade att genomföra förutsatt att de är kostnadseffektiva och ger värdefulla bidrag till de transportpolitiska målen. Sådana insatser bör styras genom tidsbegränsade uppdrag. har i uppdrag att genomföra sådana insatser inom trafiksäkerhet, transportsektorns omställning till fossilfrihet, uppdrag inom den nationella godstransportstrategin samt mobilitet som en tjänst. och den fasta förbindelsen över Till årliga driftbidrag till fördelas , vilket medger en ökning med –2026. Till järnvägsdriften av den fasta förbindelsen över fördelas . 3.5Effekter av regeringens satsningar Regeringens plan bidrar sammantaget till att öka tillgängligheten för medborgare och näringsliv, såväl regionalt, nationellt som internationellt, vilket har stor betydelse för konkurrenskraft, ekonomiska utveckling och välfärd. Planen skapar jobb, bidrar till att det finns goda förutsättningar att bo, leva och arbeta i hela landet, att människor kan resa och mötas samt att varor och gods transporteras på ett hållbart och klimatsmart sätt. Planen bidrar också till att uppnå regeringens mål om bl.a. bostadsmarknaden och större arbetsmarknadsregioner. Regeringen genomför omfattande förstärkningar av kapaciteten i järnvägssystemet, exempelvis en utbyggnad av Ostkustbanan på delarna –Kringlan och fyra spår (–länsgränsen /). Det ger förutsättningar för att de berörda kommunerna ska kunna fullfölja överenskommelser om omfattande nybyggnad av bostäder och nya bostadsområden med förbättrade pendlingsmöjligheter. Regeringen ger därför betydande tillskott till järnvägsprojekten etapp –Kringlan och Ostkustbanan, fyra spår (–länsgränsen /) som således kan tidigareläggas avsevärt jämfört med förslag. Regeringen gör betydande utökningar av de statliga medlen för Sydostlänken (––), elektrifiering och ny bana, för dubbelspår –C och för högre kapacitet på Västra stambanan –. Regeringen har också lagt till helt nya järnvägsobjekt, som Kust-till-kustbanan dubbelspår –Räppe, (etapp 1 av dubbelspår –) som genom att förbättra pendlingsmöjligheterna kan bidra till större arbetsmarknadsregioner, och kapacitetshöjande åtgärder på Mittbanan –, till gagn för näringslivet och inte minst besöksnäringen. Genom att samtliga etapper av de nya stambanorna ingår i planen förverkligar regeringen målsättningen om regional utveckling och stadsutveckling, bostadsbyggande och vidgade arbetsmarknadsregioner. I planen ingår etapperna Ostlänken, –och –samt planläggning för kvarstående etapper på de centrala systemdelarna mellan och respektive via till ett belopp av . Genom infrastrukturinvesteringarna i planen skapas jobb, som det ger goda förutsättningar för näringslivet att utveckla och exportera svensk teknik som ett led i den gröna industriella revolutionen. Regeringens omfattande satsningar på infrastruktur i hela landet stöder och förstärker bl.a. den pågående kraftiga industriutveckling som sker framför allt i norra , men även teknikutveckling och innovation i andra delar av . Det kommer att ske en fortsatt utbyggnad av järnvägen i norra och regeringen skjuter till ytterligare medel jämfört med planförslag för bl.a. utbyggnad av Norrbotniabanan delen Dåva–, åtgärder på C, förstärkning av mellan och samt mellan och för att möjliggöra högre axellaster samt vissa åtgärder på stambanan genom övre . Regeringen lägger också till ett antal helt nya projekt på , t.ex. förlängning av flera mötesstationer, men också stängselsystem och passager för ren och vilt på delen mellan och . Regeringen tillskjuter även medel till E4 Förbifart , en åtgärd som är något som särskilt efterfrågas av näringslivet som det förbättrar både boendemiljön och trafiksäkerheten i . Regeringen ökar även drift- och underhållsbidraget till . Regeringen har avsatt medel för nyanskaffning av isbrytare för att möj- liggöra sjötransporter året runt och har också lagt till objektet /Rv 55 ny- eller ombyggnad av bro, för att fortsatt underlätta för över- flyttning av godstransporter till sjöfart. Därutöver innebär planen att tidigare planerade åtgärder kan fullföljas, bl.a. farledsfördjupningar i och hamnar som möjliggör mer djupgående fartyg samt uppgradering av slussarna i . Regeringen ser ett fortsatt behov av att höja säkerhetsstandarden på Några exempel på större investeringar för vilka regeringen till- skjutit ytterligare medel, utöver vad föreslagit, är E22 Ö–, E16 –och Rv 26 Hedenstorp– Regeringen har även lagt till helt nya vägobjekt. till mötesfri landsväg av –, deletapp – Bäckevarv förbättrar trafiksäkerheten och tillgängligheten för person- och Objektet Rv 25 Glasporten kommer att öka framkomligheten och trafiksäkerheten samt möjliggöra fortsatta exploateringar i verksamhetsområdet. Inom medlen för trimnings- och miljöåtgärder avsätts pengar till flera Näringslivspotten, som introducerades i den förra nationella planen har blivit en viktig del i att stärka konkurrenskraften och främja näringslivets utveckling i hela landet. era länsplanerna avseende trafiksäkerhetsåtgärder kommer fortsatt förkorta restiden på landsbygd och bidrar till att nå etappmålet för trafik- Den särskilda cykelpotten möjliggör fler åtgärder längs det statliga vägnätet, bl.a. genom samfinansiering av länsplanernas cykelåt-