prop · H903160 · 2022-03-22 00:00:00 — 21 a § I 10 kap. 30 och 31 §§ och 11 kap. 29 och 30 §§ finns bestämmelser om placering utan tidsbegränsning av en elev i eller grundsärskolan vid en annan skolenhet än den som elevens vårdnadshavare har önskat, om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysningsbestämmelse om att det i 10 kap. 30 och 31 §§ och 11 kap. 29 och 30 §§ finns bestämmelser om att en elev i eller grundsärskolan får placeras vid en annan skol- enhet än den som vårdnadshavare önskar, om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Det är i dessa fall, till skillnad från bestämmelserna om tillfälliga omplaceringar i 12 och 13 §§ i förevarande kapitel, fråga om en permanent flytt av en elev till en annan skolenhet. Regeringen har denna dag beslutat propositionen Resursskolor och tilläggsbelopp för särskilt stöd där det bl.a. föreslås nya bestämmelser som innebär att bestämmelserna i 10 kap. 30 och 31 §§ respektive 11 kap. 29 och 30 §§ inte ska gälla för resursskolor (10 kap. 31 a § och 11 kap. 30 a §). Övervägandena finns i avsnitt 12.6. 22 § Personal får från en elev omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen, kränkande för elever eller personal eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen. Föremål som annan personal än rektorn, en lärare eller en handledare som avses i 21 kap. 13 § har omhändertagit med stöd av första stycket ska, om det inte kan lämnas tillbaka, utan onödigt dröjsmål överlämnas till rektorn, en lärare eller en sådan handledare för prövning av när föremålet ska lämnas tillbaka enligt 23 §. Denna paragraf gäller inte för vuxenutbildning. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt att omhänderta föremål. I första stycket utvidgas den krets som får omhänderta föremål – från rektor, lärare och handledare som avses i 21 kap. 13 §, dvs. handledare vid fjärrundervisning – till all personal. Begreppet personal har samma inne- börd som i 6 § första stycket dvs. begreppet omfattar, såväl anställda som uppdragstagare (jfr 6 kap. 3 §). Att handledare har denna befogenhet regle- ras i 6 § tredje stycket genom en hänvisning till förevarande paragraf. Den hänvisningen i 6 § tas nu bort, se 6 § och kommentaren till Andra personalkategorier än rektor, lärare och handledare som avses i 21 kap. 13 § får endast omhänderta föremål kortvarigt, se andra stycket. Det görs ytterligare en utvidgning av bestämmelsen i första stycket, som innebär att det ska vara möjligt att omhänderta föremål, t.ex. en mobil- telefon, som används på ett sätt som är kränkande för elever eller personal. Med begreppet kränkande avses främst sådan användning av ett föremål som utgör kränkande behandling enligt 6 kap. skollagen eller trakasserier enligt diskrimineringslagen. Det kan t.ex. vara fråga om att omhänderta en mobiltelefon som används på ett sätt som utgör kränkande fotografering eller ofredande (4 kap. 6 a eller 7 § ) eller annan fotografering eller filmning som, utan att vara brottslig, kan uppfattas som kränkande för den som fotograferas eller filmas. Personalen behöver dock inte göra en bedömning av om elevens handling faller in under exempelvis definitioner av nämnda brott eller den definition av begrep- pet kränkande behandling som finns i 6 kap. 3 § utan det räcker att t.ex. läraren gör bedömningen att det är fråga om ett beteende som till sin beskaffenhet är sådant att det enligt gängse mening är kränkande. I vissa fall kan en tillämpning av förevarande stycke behöva kombineras med tillämpning av 6 § första stycket. Enligt bestämmelserna i det stycket får personalen vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero, vilket innefattar en befogenhet att ingripa fysiskt för att avvärja våld, kränkningar eller andra ordningsstörningar. Om en elev vid tillsägelse vägrar att lämna ifrån sig det föremål som personalen avser att omhänderta med stöd av förevarande paragrafs första stycke kan personalen behöva ingripa fysiskt med stöd av 6 § första stycket mot den ordningsstörning det innebär att eleven vägrar att följa personalens tillsägelse att lämna över föremålet. Bestämmelsen i 6 § andra stycket, som innebär att en åtgärd får vidtas endast om den står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter, ska dock alltid tillämpas. Det innebär att en vägran från en elevs sida att vid tillsägelse lämna över sin mobiltelefon, om eleven t.ex. håller den i handen, inte alltid bör föranleda ett fysiskt ingripande. Om det är fråga om att eleven använder mobiltelefonen på ett störande sätt under en lektion, kan en mer adekvat åtgärd vara att utvisa eleven ur undervisningslokalen med stöd av 7 §. Om det däremot t.ex. är fråga om ett farligt föremål kan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, ett fysiskt ingripande vara moti- verat. Om ett omhändertagande sker enligt första stycket med anledning av ett beteende som kan antas vara brottsligt får rektorn ta ställning till om en polisanmälan ska göras. Även åtgärder mot kränkande behandling kan behöva vidtas i enlighet med 6 kap., bl.a. för att förhindra att elever utsätts för ytterligare kränkande behandling samt förebygga att liknande situa- tioner sker igen. Bestämmelser om när ett föremål som omhändertagits enligt denna paragraf ska återlämnas och hur man ska förfara om föremålet kan antas bli förverkat enligt bestämmelser i strafflagstiftningen finns i 23 §, se kommentaren till den paragrafen. I ett nytt andra stycke regleras att föremål som annan personal än rektorn, en lärare eller en handledare som avses i 21 kap. 13 § har om- händertagit med stöd av första stycket ska, om det inte kan 2021/22:160 lämnas tillbaka, utan onödigt dröjsmål överlämnas till rektorn, en lärare eller en sådan handledare för prövning av när föremålet ska lämnas tillbaka enligt 23 §. Att föremålet ska överlämnas utan onödigt dröjsmål innebär att det ska överlämnas så fort det är möjligt med hänsyn till omstän- digheterna i det enskilda fallet. Det hittillsvarande andra stycket, som reglerar att rektorn inte får uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första stycket, tas bort med anledning av att all personal får omhänderta föremål enligt första stycket. Förevarande bestämmelse ger personalen en möjlighet att omhänderta föremål i reaktivt syfte. I 4 b § finns bestämmelser som ger rektorn eller en lärare eller i vissa fall en handledare som avses i 21 kap. 13 § en möjlig- het att omhänderta mobiltelefoner och annan elektronisk kommuni- kationsutrustning i förebyggande syfte. I 4 d § finns bestämmelser som möjliggör för en rektor i de obligatoriska skolformerna och fritidshemmet att besluta om omhändertagande av sådan utrustning under hela skoldagen. Övervägandena finns i avsnitten 11.4 och 10.4. 23 § Ett föremål som har omhändertagits enligt 22 § ska återlämnas till eleven senast skoldagen är slut för eleven. Om eleven vid upprepade tillfällen tagit med sig föremål som omfattas av 22 § eller om det med hänsyn till föremålets beskaffenhet finns särskild anledning att inte återlämna det, behöver dock inte föremålet lämnas tillbaka förrän elevens vårdnadshavare har informerats om omhändertagandet. Ett omhändertagande får inte bestå längre än efter verkställandet av omhändertagandet. Om ett föremål som har omhändertagits enligt 22 § kan antas bli förverkat enligt 36 kap. 2 och 3 §§ , 6 § narkotikastrafflagen (1968:64), 5 § lagen (1988:254) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål, 5 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, 9 kap. 5 § vapenlagen (1996:67) eller 5 § lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, ska rektorn eller den som rektorn har bestämt skyndsamt anmäla omhändertagandet till Polismyn- digheten. Omhändertagandet får i dessa fall bestå tills frågan om föremålet ska tas i beslag har prövats. I paragrafen anges när ett omhändertaget föremål ska återlämnas och hur man ska förfara om föremålet kan antas bli förverkat enligt bestämmelser i strafflagstiftningen. I andra stycket införs en hänvisning till 36 kap. 2 § . Hän- visningen innebär att anmälan ska göras till även när ett föremål som har omhändertagits kan antas bli förverkat på den grunden att det har använts som hjälpmedel vid brott. Anmälningsskyldigheten enligt bestämmelsen inträder t.ex. om en lärare har omhändertagit en mobil- telefon som har använts på ett sätt som kan utgöra kränkande fotografering enligt 4 kap. 6 a § eller ofredande enligt 4 kap. 7 § brotts- balken. Övervägandena finns i avsnitt 10.4. Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering 3 a § får med anledning av inkomna uppgifter från en enskild om en utbildning inom skolväsendet inleda tillsyn som rör ett enskilt barn eller en enskild elev endast om 1. den enskilde har anmält klagomål till huvudmannen och denne har fått Prop. 2021/22:160 möjlighet att fullgöra sina skyldigheter enligt 4 kap. 7 och 8 §§, eller 2. det finns särskilda skäl. I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om när Skolinspektionen får inleda tillsyn med anledning av inkomna uppgifter från en enskild om en utbildning inom skolväsendet. I bestämmelsen anges att Skolinspektionen med anledning av uppgifter från en enskild om en utbildning inom skolväsendet får inleda tillsyn som rör ett enskilt barn eller enskild elev endast om den enskilde har anmält klagomål till huvudmannen och denne har fått möjlighet att fullgöra sina skyldigheter enligt 4 kap. 7 och 8 §§ (första punkten) eller om det finns särskilda skäl (andra punkten). I 4 kap. finns bestämmelser om kvalitet och inflytande inom skolväsendet. Enligt 4 kap. 7 § ska huvudmannen, om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kommer fram att det finns brister i verksamheten, se till att nödvändiga åtgärder vidtas. 4 kap. 8 § finns bestämmelser om huvudmannens klagomålshantering, se kommentaren till den paragrafen. Exempel på särskilda skäl är om de inkomna uppgifterna är av sådan allvarlig karaktär att Skolinspektionen måste följa upp hur situationen hanteras, t.ex. för att det är fråga om pågående och allvarliga brister när det gäller en elevs rätt till utbildning i en trygg miljö. Om Skolinspektionen bedömer att det finns en risk för att anmälaren eller eleven blir utsatt för repressalier om det blir känt att anmälaren har tagit upp frågor om upplevda missförhållanden med Skol- inspektionen kan detta också utgöra ett särskilt skäl för att inleda tillsyn. Det kan också vara ett särskilt skäl för Skolinspektionen att inleda tillsyn om myndigheten bedömer att huvudmannens hantering av ärendet, in- begripet vidtagande av åtgärder, förefaller ta givet ärendets karaktär. Det är Skolinspektionen som avgör om det föreligger särskilda skäl att inleda tillsyn. Bedömningen av om det föreligger särskilda skäl får baseras på all information som Skolinspektionen har om huvudmannen och inte endast den som senast har inkommit. Bestämmelsen innebär inte en begränsning av Skolinspektionens möj- ligheter att med anledning av inkomna uppgifter från enskilda inleda till- syn om missförhållanden på systemnivå när myndigheten anser att det är befogat. Bestämmelsen innebär inte heller någon begränsning att inleda tillsyn med anledning av inkomna uppgifter från andra myndigheter. De nya bestämmelserna innebär endast en begränsning av när i tiden Skol- inspektionen, med anledning av inkomna uppgifter från enskilda om en utbildning inom skolväsendet, får inleda tillsyn som avser det enskilda fallet. Med skolväsendet avses enligt 1 kap. 1 § skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gym- nasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning. I skol- väsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer. Förutom skolväsendet har Skolinspektionen tillsyn över bl.a. särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet enligt skollagen (3 §). De särskilda utbildnings- formerna och den andra pedagogiska verksamheten omfattas dock inte av förevarande paragraf. 2021/22:160 Om den enskilde, efter att huvudmannens har hanterat klagomålet, inte är nöjd med huvudmannens hantering och inkommer med en ny anmälan till Skolinspektionen föreligger inga hinder för tillsyn i det enskilda fallet. Förslaget påverkar inte heller möjligheten för elever att få skadestånd om kränkande behandling har skett. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. 3 b § Om får uppgifter från en enskild eller en annan myndighet om en utbildning inom skolväsendet och Skolinspektionen inte inleder tillsyn får myndigheten överlämna uppgifterna till huvudmannen för hantering enligt 4 kap. 7 och 8 §§, om sekretess inte hindrar det. I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse om när Skolinspektionen får överlämna uppgifter till huvudmannen för hantering av huvudmannen enligt 4 kap. 7 och 8 §§. Bestämmelsen är tillämplig när Skolinspektionen inte inleder tillsyn. Skolinspektionen får med stöd av förevarande bestämmelse överlämna uppgifter om en utbildning inom skolväsendet som inkommit till myn- digheten från en enskild eller en annan myndighet till huvudmannen för hantering enligt 4 kap. 7 och 8 §§, om sekretess inte hindrar det. I 4 kap. finns bestämmelser om kvalitet och inflytande inom skolväsendet. Enligt 4 kap. 7 § ska huvudmannen, om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kommer fram att det finns brister i verksamheten, se till att nödvändiga åtgärder vidtas. I 4 kap. 8 § finns bestämmelser om huvud- mannens klagomålshantering, se kommentaren till den paragrafen. Skol- inspektionen kan med stöd av förevarande paragraf överlämna uppgifter som inkommit till myndigheten från en enskild om myndigheten inte inleder tillsyn, t.ex. därför att den som har lämnat uppgifterna inte har anmält klagomål till huvudmannen och huvudmannen därmed inte har fått möjlighet att fullgöra sina skyldigheter enligt 4 kap. 7 och 8 §§, se 3 a § och kommentaren till den bestämmelsen. Skolinspektionen kan även lämna över uppgifter som inkommit till myndigheten från andra myndig- heter till huvudmannen för hantering enligt 4 kap. 7 och 8 §§, om det inte finns hinder på grund av sekretess. Uppgifter som inkommit från enskilda och andra myndigheter och som lämnas över med stöd av denna be- stämmelse kan röra t.ex. en enskild elev eller uppgifter om brister på systemnivå. Om Skolinspektionen bedömer att de uppgifter som inkommit till Skol- inspektionen omfattas av sekretess i förhållande till huvudmannen kan överlämnande till huvudmannen ske endast om det finns en sekretess- brytande bestämmelse. Förevarande bestämmelse har inte sekretess- brytande effekt enligt 10 kap. 27 och 28 §§ offentlighets- och sekre- tesslagen (2009:400), förkortad OSL. Att sekretess till skydd för en enskild inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan enskild eller till en myn- dighet, om den enskilde samtycker till det, följer av 12 kap. OSL och gäller med de begränsningar som anges där. Det ska uppmärksammas att sekre- tess kan gälla till skydd för andra enskilda än den som har lämnat upp- gifterna till Skolinspektionen. Överväganden finns i avsnitt 8.2. 10 § En tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. får förelägga en utförare av utbildning där distansunder- visning används i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan att fullgöra sina skyldigheter om distans- undervisningen inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för undervisningen eller de villkor som gäller för godkännandet som sådan utförare. Ett beslut om föreläggande gäller . Ett föreläggande ska ange de åtgärder som huvudmannen ska vidta för att av- hjälpa de påtalade bristerna. Om bristerna bedöms vara ett allvarligt missförhållan- de ska det anges. Om en analys enligt 2 § andra stycket ger stöd för det, kan åtgärderna omfatta förändringar i lärarresurserna. Paragrafen innehåller bestämmelser om förelägganden. Ett föreläggande enligt paragrafen får enligt 27 § förenas med vite. Ändringen i fjärde stycket innebär att föreläggandet, i stället för att ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna, ska ange de åtgärder som huvudmannen ska vidta för att avhjälpa de påtalade bristerna. Ett föreläggande ska vara tydligt formu- lerat och mottagaren av föreläggandet ska inte ha någon valrätt avseende vilka åtgärder som ska vidtas (jfr HFD 2020 ref. 28). Övervägandena finns i avsnitt 7.3. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –överklagande till allmän förvaltningsdomstol (2–11 §§), –överklagande till (12–17 §§), och –överklagandeförbud (18 §). I paragrafen beskrivs innehållet i 28 kap. om överklagande. En språklig ändring görs i de två första strecksatserna. Överklagande till allmän förvaltningsdomstol 2 § Beslut av får överklagas till allmän förvaltnings- domstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 §, 22 kap. 9 § eller 24 kap. 3 a § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13, 14, 14 b eller 15 §, 2.medgivande enligt 24 kap. 4 a § eller återkallelse av sådant medgivande enligt 26 kap. 13 eller 15 §, 2021/22:160 3. förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 6 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 eller 15 §, 4.verksamhetsförbud enligt 26 kap. 16 a eller 16 b § eller upphävande av verk- samhetsförbud enligt 16 d §, 5.statliga åtgärder för rättelse enligt 26 kap. 17 §, 6.tillfälligt förbud enligt 26 kap. 18 §, eller 7.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. När ett beslut överklagas är Skolinspektionen motpart i domstolen. I paragrafen anges de beslut av som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Hittillsvarande 11 §, som innebär att inte bara den enskilde, utan även Skolinspektionen, blir kommunens motpart när kommunen överklagar beslut i fråga om att godkänna den enskilde som skolhuvudman, upphävs och bestämmelsen i paragrafen flyttas till ett nytt andra stycke i förevarande paragraf. Bestämmelsen ändras också på så sätt att Skolinspektionen blir motpart i förvaltningsrätten i samtliga fall då ett sådant beslut av myndigheten som avses i paragrafen överklagas, oavsett vem Skolinspektionens beslut riktar sig mot. Om förvaltningsrätten eller kammarrätten, dit förvaltningsrättens beslut överklagas, senare fattar ett beslut som går Skolinspektionen emot, följer det av 33 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) att Skolinspektionen får överklaga beslutet. Om någon annan skulle överklaga förvaltningsrättens eller kammarrättens beslut blir Skolinspektionen den klagandes motpart i den högre instansen. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.2. Beslut av en rektor 9 § Beslut av en rektor får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.avstängning av en elev enligt 5 kap. 14, 17 eller 19 §, och 2.befrielse från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i undervisningen enligt 7 kap. 19 §. Om det överklagade beslutet har fattats av en rektor i en fristående skola ska den enskilde huvudmannen vara den enskildes motpart. I paragrafen anges vilka beslut av en rektor som kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Bestämmelsen i första stycket första punkten, som innehåller en hän- visning till 5 kap. 14 §, 17 § tredje stycket eller 19 § tredje stycket, ändras på så sätt att hänvisningen inte längre avser angivna stycken i 17 och 19 §§ med anledning av ändringar i 5 kap. 17 och 19 §§. I övrigt görs en språklig ändring. Övervägandena finns i avsnitt 12.5. Sammanfattning av Nationell plan för trygghet och studiero (Ds 2021:13) En skola präglad av trygghet och studiero är en rättighet för alla elever och en grundförutsättning för lärande och utveckling. Det finns en bred enighet mellan myndigheter, huvudmän, skolpersonal och elever att skolan ska vara en trygg plats och att undervisningen ska präglas av studiero. För att stärka arbetet med trygghet i utbildningen och studiero i under- visningen presenteras i denna promemoria en nationell plan för trygghet och studiero. Bärande i den nationella planen är att styrkor och brister i trygghet respektive studiero behöver analyseras separat, att arbetet i högre utsträckning behöver omfatta hela skolan och präglas av en högre grad av systematik. Promemorian innehåller även förslag som har en bredare ansats än området trygghet och studiero. Dessa förslag handlar bl.a. om förstärk- ningar av det systematiska kvalitetsarbetet samt vissa frågor gällande förelägganden vid tillsyn och att Skolinspektionen ska vara part i domstol i fler fall än vad som gäller . Vidare föreslås generella ändringar gällande klagomålshantering. Även om dessa förslag inte är uteslutande kopplade till trygghet och studiero, så bedöms dessa förslag ha en positiv betydelse för trygghet och studiero och de behandlas därför som en del av den nationella planen för trygghet och studiero. 2021/22:160 Bilaga 1 De olika delarna i skolors arbete med trygghet och studiero Trygghet och studiero berör många delar av skolans uppdrag och det finns inte en åtgärd som ensam löser de utmaningar som finns. I bilden nedan illustreras olika delar i ett framgångsrikt arbete för såväl trygghet som studiero i cirklar. Arbetet i varje omgivande cirkel behöver vara inriktat på att ge stöd för arbetet i de cirklar som ligger längre in. Det är angeläget att såväl lärare som rektorer uppfattar att de inte är ensamma i sitt ansvar för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero. 2021/22:160 Figur 1.1 Arbetet med trygghet och studiero består av flera delar Kärnan är en strukturerad och varierad undervisning där kunskaper och värden är integrerade och där det finns goda relationer mellan lärare och elever och mellan elever. I nästa cirkel finns skolans organisation för att elever ges det stöd de behöver och att elevhälsan har förutsättningar för att arbeta främjande och förebyggande. Det är betydelsefullt med ett aktivt arbete mot kränkande behandling och strukturer för att kunna uppmärksamma mer dold problematik som lågintensivt våld, sexuella trakasserier, kränkningar på nätet samt hedersrelaterat våld och förtryck. Med stöd i förankrade ordningsregler har skolan en gemensam hållning i att agera när värde- grunden bryts och personalen är trygga i sina befogenheter att agera. Vidare finns det former för samspel med vårdnadshavare. Såväl rektor som huvudman behöver bedriva ett systematiskt kvalitets- arbete för att kunna identifiera både brister och styrkor i det arbete som beskrivs ovan. För att arbetet ska bli framgångsrikt och kunna utgöra grund för prioriteringar och träffsäkra utvecklingsinsatser krävs analys av de bakomliggande orsakerna och en hög delaktighet av eleverna. Det behövs även ett väl fungerade arbete med att hantera klagomål mot utbildningen. Det råder en bred samsyn om att det i första hand är huvudmannen som ska hantera de klagomål som riktas mot utbildningen och att det behövs tydliga och kända rutiner för detta. Slutligen behöver huvudmannen, i samspel med rektor, se till att det finns beredskap att hantera kriser och allvarliga händelser. Det kan inne- bära att säkra samarbete med socialtjänst, polis och andra samhällsaktörer eller att det vidtas andra säkerhetsåtgärder. Som en ytterligare dimension som inte ingår i bilden kan tillsyn och rättspraxis nämnas. Det är viktigt att kan bedriva en effektiv tillsyn av huvudmannens arbete med bl.a. trygghet och studiero och att det utvecklas rättspraxis som tydliggör vilka skyldigheter huvud- männen har. En utbildning som präglas av trygghet och en undervisning som präglas av studiero