prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Utfallet för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt uppgick till , vilket är (17,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror generellt på försenade materielleveranser och fördröjda personalrotationer på grund av karantänstider. Andra händelser som också gett lägre utfall är bl.a. tillbakadragande och Natos beslut om att avsluta uppdraget Resolut Support Mission (RSM) i . Försvarsmakten avslutade sin truppnärvaro i vilket var tidigare än beräknat. Ersättning för räddningstjänst m.m. lägre än beräknat i statens budget Utfallet för anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. är helt händelsestyrt och beror på vad som inträffar och när ansökningar inkommer till staten. , vilket är (32,) lägre än anvisat i statens budget. Av den totala ersättningen avser ersättning till länsstyrelser för de bidrag som lämnas för bevakning med skogsbrandsflyg. fick i ersättning på grund av en brand i en avfallsanläggning i kommunen. Utfallet för anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap uppgick till , vilket är (3,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att använda för kommunikationsinsatser riktade till allmänheten på grund av covid-19. Försvarets nya modell för redovisning mot anslag vid köp av försvarsmateriel påverkar analysen tillämpar Försvarsmakten och () en ny modell för anslagsredovisning vid inköp av försvarsmateriel. Den nya modellen innebär att anslaget belastas när utgiften inträffar för staten. Modellen i sig påverkar redovisningen genom att redovisning mot anslag sker vid den ekonomiska händelsen för staten i stället för som tidigare vid milstolpar överenskomna mellan Försvarsmakten och FMV. Implementering av den nya modellen sker successivt . Övergångslösningen innebär att för materielobjekt där staten ingått avtal med externa leverantörer före sker redovisning mot anslag utifrån överenskomna milstolpar mellan FMV och Försvarsmakten, dvs. redovisning sker enligt den äldre modellen. Till följd av detta tillämpas den nya modellen ännu endast i begränsad omfattning 2021. sker redovisning helt enligt den nya modellen. Högre utgifter för försvaret jämfört med föregående år Den nya modellen för redovisning mot anslag medför att det är svårt att jämföra utfallet mellan åren för enskilda anslag innan redovisningen sker helt enligt den nya modellen. Utfallet för anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar blev sammantaget högre än 2020. Det beror främst på en utökning av försvaret där utgifterna för personal, materiel och lokaler är högre än föregående år. Utgifterna för anskaffning av materiel och anläggningar är högre än 2020. har bl.a. den första av fyra eldenheter av Luftvärnsrobotsystem 103 (Patriot) levererats, uppgradering av samt de fem Visbykorvetterna har gjorts och en leverans av stridsbåt 90 har skett. Dessutom har två Gripen E levererats till Försvarsmakten. Tabell 2.54 UO 6 Beställningsbemyndiganden Anskaffning av materiel och anläggningar Förebyggande åtgärder mot jordskred och Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. För anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Försvarsmakten ingick inte nya åtaganden i planerad omfattning. De huvudsakliga skälen var kapacitetsbrist hos ett antal externa leverantörer, komponentbrist inom vissa sektorer samt påverkan av pandemin. Huvuddelen av bemyndigandet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar disponeras av . Skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden uppgick till . Differensen kan bl.a. förklaras av effekter till följd av spridningen av covid-19, att vissa ledtider i utarbetandet av beställningsunderlag blev längre än planerat samt att ett antal planerade anskaffningar överklagats med förseningar som följd. För anslaget 2:4 Krisberedskap uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Skillnaden beror främst på att ett flertal beslut som var planerade har flyttats till kommande år på grund av pandemin. Tabell 2.55 UO 6 Garantier 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU1, rskr. 1998/99:74. Tabell 2.56 UO 6 Låneramar för samhällsinvesteringar Beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps verksamhet har beslutat om låneramar på för inomstatliga lån. Det fanns utestående lån om vid utgången av 2021. Tabell 2.57 UO 6 Övriga kontokrediter Krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden Inom utgiftsområdet har beviljat övriga krediter på . Utnyttjade krediter vid utgången av uppgick till . RiR 2021:7 Projektbidrag från anslag 2:4 krisberedskap – ett styrmedel med utmaningar har granskat om anslag 2:4 Krisberedskap är ett effektivt styrmedel för att stärka myndigheternas arbete med krisberedskap och civilt försvar. Regeringen har i skrivelsen om projektbidrag från anslag 2:4 Krisberedskap (skr. 2021/22:6) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:FöU3, rskr. 2021/22:32). har tillkännagett det som utskottet anför om att regeringen uppmanas att göra en oberoende översyn av hur hela processen med projektbidrag kan bli mer ändamålsenlig, transparent och långsiktig (bet. 2021/22:FöU3, punkt 1, 2021/22:32). RiR 2021:23 Att bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna har granskat regeringens och Försvarsmaktens arbete med att stärka arméstridskrafternas operativa förmåga. Regeringen har i skrivelsen om att bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna (skr. 2021/22:63) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:FöU4, rskr. 2021/22:181). 2.6.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 2.58 UO 7 Anslag utvecklingssamarbete (Sida) -2,3 -6,5 Utfallet blev , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utfallet (2,) högre. Lägre kostnader för mottagandet av asylsökande och skyddsbehövande medförde högre utgifter för biståndsverksamheten Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgick till , vilket är (1,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Enligt biståndskommittén vid och utveckling (/DAC) är vissa kostnader för mottagandet av asylsökande och skyddsbehöv- ande inom utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv klassificerade som bistånd och finansieras inom biståndsramen. Till följd av spridningen av covid-19 blev antalet asylsökande och de utgifter för asylmottagande som avräknas biståndsramen inom utgiftsområde 8 Migration och 14 Arbetsmarknad lägre än vad som antogs i den ursprungliga budgeten . För att skulle nå upp till den av fastställda biståndsramen om av bruttonationalinkomsten (BNI) anvisade därför i ändringsbudget anslaget för biståndsverksamhet ytterligare . Biståndsverksamheten ökade med jämfört med Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet blev (1,) högre jämfört med . Det är framför allt utbetalningar av strategiskt inriktade bidrag, bistånd till samt bistånd till humanitära insatser som ökat . Utöver de ytterligare medel anvisade i ändringsbudget har både anslagssparande tagits i anspråk och del av anslagskrediten utnyttjats. Ramen för utgiftsområdet är baserad på BNI:s utveckling. BNI räknas fram med hjälp av det internationella regelverket i Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 2010). Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Det totala svenska biståndet rapporteras till /DAC, som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Den preliminära rapporteringen till /DAC görs efter avslutat budgetår, medan slutligt utfall sammanställs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader inom andra utgiftsområden än utgiftsområde 7 Internationellt bistånd som klassificeras som bistånd enligt /DAC:s biståndsdirektiv. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser huvudsakligen kostnader för asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i (utgiftsområde 8 och utgiftsområde 14), administration av bistånd inom utrikesförvaltningen (utgiftsområde 1) samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s budget (utgiftsområde 27). Biståndsramen budgeterades till , vilket motsvarade av den vid budgeteringstillfället beräknade BNI enligt ENS 2010 och är högre än biståndsramen . Eftersom kostnaderna för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande väntades bli lägre än vad som antogs i den ursprungliga budgeten beslutade om ändringar inom biståndsramen i ändringsbudget. Det innebär att den del av biståndsramen som avser utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ökade med sammanlagt . Rapportering av bistånd till /DAC Det slutliga biståndsutfallet som rapporterades till /DAC, i enlighet med dess redovisningsprinciper, blev , vilket motsvarade Det preliminära utfallet för biståndsramen 2021 uppgår till , vilket motsvarar av preliminär BNI. Att preliminära utfallet understiger biståndsramen beror framför allt på att lagda skuldsedlar rapporteras i sin helhet till /DAC det år de deponeras, även om utbetalningar från en och samma skuldsedel kan vara fördelade . Tabell 2.60 Utfall för bistånd 2012–2021 Totalt bistånd i procent av BNI1 1Den senaste tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. deponerades nya skuldsedel till ett värde av , vilka ingick i utfallet till /DAC, medan utbetalningar på tidigare lagda skuldsedlar uppgick till , vilka inte ingick i utfallet till /DAC. De nya deponerade skuldsedlarna avsåg bidrag till Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) och Internationella utvecklingsfonden (). Utbetalningarna på tidigare lagda skuldsedlar avsåg bidrag till Internationella jordbruksutvecklingsfonden (), Gröna Klimatfonden (GCF), Internationella utvecklingsfonden (), Afrikanska utvecklingsfonden samt Globala miljöfonden (GEF). Tabell 2.59 Kostnader asylsökande och skyddsbehövande AnslagUtfall, totaltProcent Utfall, bistånd 1:2 Ersättningar och boendekostnader varav kost och logi varav övrigt stöd för tillfälligt uppehälle 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning 1:6 Offentligt biträde i utlämningsärenden Det slutliga biståndsutfallet som rapporterades till /DAC för mottagandet av asylsökande och skyddsbehövande uppgick till , varav inom utgiftsområde 8 Migration och inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Det preliminära utfallet för mottagandet av asylsökande och skyddsbehövande uppgick till , varav inom utgiftsområde 8 Migration och inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Tabell 2.60 UO 7 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . () utestående åtaganden uppgick till , varav rör åtaganden mot multilaterala och internationella organisationer och fonder. De största beloppsmässiga skillnaderna är relaterade till områdena multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar, , och och . Det beror på att ekonomiska åtaganden har ingåtts i mindre omfattning än beräknat. Dessutom har den kvarvarande effekten av spridningen av covid-19 medfört förseningar i Sidas insatshantering och därmed en ökad osäkerhet och försiktighet i att ingå nya åtaganden samt att flera strategier förlängdes och det har funnits osäkerhet om framtida strategibelopp, vilket resulterat i att Sida har använt en lägre andel av den tilldelade ramen. Regeringen har ingått avtal med den Internationella utvecklingsfonden i () och Afrikanska utvecklingsfonden (AfDf) om deltagande i det multilaterala skuldavskrivningsinitiativet (MDRI). Avtalet är utformat med en bindande (Unqualified instrument of Commitment) och en icke bindande del (). Den bindande delen av avtalet redovisas som ekonomiska åtaganden mot bemyndigandet. Den icke bindande delen av avtalet som inte redovisas mot bemyndigandet och som kräver ett godkännande av beräknas uppgå till . Av detta avser () och AfDF (). Tabell 2.61 UO 7 Garantier (AfDB)2 (AsDB)4 EIB-lån inom ramen för IV Bis och Cotonou-avtalet5 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435. 2019/20:1, bet. 2019/20:UU2, rskr. 2019/20:104. 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2009/10:1, bet. 2009/10:UU2, rskr. 2009/10:88. 5Prop.2013/14:2, bet. 2013/14:FiU11, rskr. 2013/14:41. 1987/88:9, bet. 1987/88:UU9. Den svenska andelen av MIGA:s kapital är eller 10,49 miljoner SDR. SEK-kursen för SDR var 12,22 per . Källa: Valutakurser från per (för SDR ). USD = 9,0437, EUR = 10,2269, CHF = 9,8545 och SDR = 12,7593. Tabell 2.62 UO 7 Övriga kontokrediter 1Årligt bemyndigande att ta upp lån till staten för att tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). har beviljat krediter inom garantiverksamheten i form av ett årligt bemyndigande att ta upp lån till staten för att tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). RiR 2021:28 Svenskt bistånd till multilaterala organisationer – regeringens och Sidas arbete har granskat om regeringens, () och (Sida) hantering av stöd till multilaterala organisationer är ändamålsenligt utformad. Regeringen har i skrivelsen om svenskt bistånd till multilaterala organisationer (skr. 2021/22:144) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. Utgiftsområdet omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i och vistas i samt frågor som rör mottagandet av asylsökande och återvändandet av personer som fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd. Tabell 2.63 UO 8 Anslag -7,5 -9,6 -8,7 Rättsliga biträden m.m. vid -35,7 -49,1 Utresor för avvisade och -53,1 -12,3 -11,3 Utfallet uppgick till och är därmed (11,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utgifterna (14,) lägre. förvaltningsutgifter lägre än budget Utgifterna för anslaget 1:1 blev . (7,) lägre än i statens budget. Det är främst utgifterna för personal som blivit lägre. Det beror på att antalet anställda minskade mer än beräknat, delvis på grund av att införde ett anställningsstopp och att fler än väntat sa upp sig. Med anledning av fortsatta restriktioner till följd av spridningen av covid-19 blev även utgifterna för personalens och asylsökandes resor lägre. Ersättningar till kommuner och regioner för asylsökande blev lägre 2021 Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (9,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är dels lägre styckkostnad för vissa ersättningar, t.ex. för skola och sjukvård, dels lägre utgifter för asylsökandes boende än beräknat. Till följd av det minskade behovet av tillfälliga bostäder avvecklade ca 6 000 platser mätt som årsgenomsnitt. Det genomsnittliga antalet inskrivna i mottagningssystem blev dock 755 () fler än beräknat. Tabell 2.64 Antal asylsökande m.m. 2021 Antal asylärenden, förstagångsansökningar varav män (inkl. pojkar) varav kvinnor (inkl. flickor) varav ensamkommande barn och unga Avgjorda asylärenden, förstagångsansökningar varav anhöriga till asylsökande varav anhöriga, arbetsmarknad varav anhöriga, övriga anläggningsboende (ABO) eget boende (EBO) Genomsnittligt inskrivna under året2 varav ensamkommande barn och unga 1Sammanställningen över 2021 och 2020 utgår från situationen respektive år. 2Genomsnittligt antal inskrivna skiljer sig jämfört med tidigare års redovisade statistik, dels på grund av att genomsnittet mäts per dag istället för vid två mätpunkter , dels ingår numera även personer som avvikit men som är inskrivna i mottagningssystemet. Behovet av offentligt biträde i utlänningsärenden mindre än väntat Utgifterna för anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden blev (49,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken till det lägre utfallet är att antalet ärenden som kräver offentligt biträde blev lägre än beräknat. Jämfört med 2020 minskade utgifterna med (34,). Antalet beslut i migrationsdomstol med offentligt biträde minskade . Färre utresor till följd av covid-19 Utgifterna för anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade blev (53,) lägre än anvisat i statens budget och (21,) lägre än 2020. Det beror på att möjligheten till utresor varit fortsatt begränsade av restriktioner till följd av spridningen av covid-19. Behovet av rättsliga biträden vid domstolsprövning mindre än väntat Utgifterna för anslaget 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål blev (35,) lägre än anvisat i statens budget. det lägre utfallet är att antalet ärenden som kräver offentligt biträde blev lägre än väntat. Jämfört med 2020 minskade utgifterna med (19,). Antalet inskrivna i mottagningssystem minskade Jämfört med 2020 minskade utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader med (25,). Det är främst ersättningarna till asylsökande, kommuner och regioner som har minskat och det beror på att det genomsnittliga antalet inskrivna i mottagningssystem har minskat . Det lägre antalet inskrivna medförde bl. a. att placeringskostnader för ensam- kommande barn och unga blev lägre än 2020. Ersättningar till asylsökande blev lägre och ersättningar enligt förordningen (2008:347) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. blev lägre än föregående år. utgifter fortsatte att minska Jämfört med 2020 minskade utgifterna för anslaget 1:1 med (5,). har med anledning av det minskande antalet asylsökande fortsatt att minska sin personalstyrka. Personalkostnaderna minskade med (3,) till Drygt 600 personer slutade och det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter minskade med 447 personer (9,) till 4 421 jämfört med . Tabell 2.65 UO 8 Beställningsbemyndiganden Från EU-budgeten finansierade insatser för Inom utgiftsområdet har beslutat om ett beställningsbemyndigande på De utestående åtagandena uppgick till . Beställningsbemyndigandet utgick från beräkningar om att åtaganden för den nya programperioden –2027 skulle kunna göras . Eftersom regelverket för den nya programperioden inte har godkänts har inga åtaganden kunnat göras . De åtaganden som var planerade att tecknas 2021 beräknas i stället kunna tecknas när har godkänt regelverket för den nya programperioden. RiR 2021:9 Att komma till som anhörig – rättssäkerheten i anknytningsärenden har granskat och utlandsmyndigheternas handläggningsrutiner i anknytningsärenden. Regeringen har i skrivelsen om att komma till som anhörig (skr. 2021/22:29) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2021:24 Att ställa om i en föränderlig omvärld – neddragningarna hos 2017–2020 har granskat omställningen på –2020. Regeringen har i skrivelsen om neddragningarna hos 2017–2020 (skr. 2021/22:82) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Funktionshinderspolitik, Politik för sociala tjänster, omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning samt Barnrättspolitik. Tabell 2.66 UO 9 Anslag -7,0 Bidrag till folkhälsa och sjukvård -24,7 -3,5 Bilstöd till personer med -47,6 -1,4 Bidrag till utveckling av socialt -1,5 Utfallet uppgick till och blev därmed (35,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2020 blev utgifterna (35,) högre. Förlängda ersättningsperioder blev mindre kostsamma än beräknat Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner uppgick till , vilket är (7,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på utgifterna för de förlängda ersättningsperioderna för de som inte kunnat besöka tandvården på grund av pandemin, som infördes , blev lägre än Det beror också på att antalet besök var färre under de perioder när spridningen av covid-19 var hög . uppgick antalet beslut om statligt tandvårdsstöd till 8 879 400, en ökning med 928 581 beslut (11,). Innan utbrottet av covid-19, , uppgick antalet beslut om tandvårdsstöd till 9 532 643. Högre utgifter för läkemedel Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag till läkemedelsförmånerna uppgick till , vilket är (0,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare då läkemedel inom förmånerna ökade mer än vad regeringen tidigare hade beräknat. undertecknade staten och Kommuner och Regioner (SKR) en överenskommelse om statens bidrag för kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. . Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (6,) högre. Det är bl.a. användandet av cancerläkemedel som ökade, både till följd av nya läkemedel och att befolkningen ökar i åldersgrupper där förekomsten av cancer är relativt hög. Nya cancerläkemedel är dyrare, sätts allt oftare in i ett tidigare skede i behandlingen och används alltmer i olika kombinationer. Utvecklingen inom cancerbehandling har också gjort att patienter lever och därmed också behandlas längre. Dessutom ökar användandet av blodproppsförebyggande läkemedel samt blodglukossänkande läkemedel som inte är insuliner. Detta är i linje med gällande riktlinjer för att minska risken för bl.a. stroke samt för behandling av diabetes typ 2. Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19 och förlängning av covid-19-lagen Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för folkhälsa och sjukvård uppgick till , vilket är (216,) högre än vad som anvisades i statens budget och (47,4) högre än 2020. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Det beror framför allt på att anslaget har finansierat olika åtgärder för att minska den fortsatta spridningen av covid-19. I tabell 2.67 Bidrag för folkhälsa och sjukvård specificeras de största åtgärderna som vidtagits med anledning av covid-19 och även de största övriga posterna inom anslaget 2021. Tabell 2.67 Bidrag för folkhälsa och sjukvård Beredskapsläkemedel – del till Förlossningsvård och kvinnors hälsa Kvalitetshöjande insatser i hälso- och sjukvården Statsbidrag till följd av sjukdomen covid-191 Provtagning, smittspårning och utbrottshantering Uppskjuten vård och covid-19-relaterad vård Summa anslag Bidrag till folkhälsa och sjukvård 1Ingående överföringsbelopp uppgick till . Högre utgifter än beräknat för Utfallet för anslaget 2:1 uppgick till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades ytterligare för informationsinsatser om vaccination mot covid-19, både generellt och mot särskilda grupper med låg vaccinationsgrad. Bilstöd till personer med funktionsnedsättning lägre än beräknat Utfallet för anslaget 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning blev , vilket är (47,) lägre än anvisat i statens budget. genomfördes en regelförändring inom bilstödet, bl.a. höjdes tilläggsbidragen, som medförde att utgifterna för anslaget beräknades öka. Dock har ökningen uteblivit och därför blev utfallet lägre än beräknat. Höjning av schablonbeloppet inom assistansersättning ger högre utgifter än föregående år Utfallet för anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till . Det är (1,) lägre än anvisat i statens budget.