prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Bidragen från Europeiska faciliteten för återhämtning och motståndskraft (RRF) beräknades uppgå till i statens budget. Det finns inget utfall för RRF . RRF är den största faciliteten inom EU:s nyinrättade återhämtningsinstrument, Next Generation EU, där medlemsstaterna kan ansöka om bidrag och lån genom sina nationella återhämtningsplaner. Planerna ska beskriva de reformer och investeringar som medlemsstaterna avser genomföra och som ska följas upp samt återrapporteras till EU. har ännu inte godkänt återhämtningsplan. beslutade om den svenska återhämtningsplanen och lämnade därmed sin ansökan om bidrag från RRF . ansöker inte om några lån. kompletterade regeringen med en teknisk bilaga till den ursprungliga återhämtningsplanen. 2021 samt beslutade regeringen om revideringar av den ursprungliga återhämtningsplanen då bl.a. vissa åtgärder i den inte längre var aktuella och förändringar gjordes av vissa åtgärders mål och delmål. återhämtningsplan godkändes av och regeringen beräknar att Europeiska unionens råd kommer att godkänna den . Tabell 2.29 Bidrag från Bidrag från Europeiska garantifonden för varav övriga bidrag från Europeiska Bidrag från EU till landsbygdsutvecklingen varav bidrag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling - 2013 varav bidrag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling - 2020 varav bidrag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling – 2027 Bidragen från blev lägre än budget Bidragen från uppgick till , vilket är (7,) lägre än vad som beräknades i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (5,) lägre. Bidragen från Europeiska garantifonden för jordbruket blev lägre än beräknat och lägre än föregående år. Det beror främst på att de övriga bidragen från Europeiska garantifonden för jordbruket blev lägre än beräknat. Under inkomsttiteln redovisas framför allt de valutakursdifferenser som uppstår i den löpande redovisningen till (garanti- och landsbygd). Att utfallet blev lägre beror på valutakursförluster som uppstått vid reglering mot förskottsinbetalade medel från EU. Valutakursförlusterna uppgick till , vilket är högre än föregående år. Bidragen från EU till landsbygdsutvecklingen blev lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet lägre. Att utfallet blev lägre beror framför allt på att regeringen hade räknat med att få högre bidrag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling –2027 men det blev inget utfall . Projekten kommer att påbörjas tidigast , vilket förklarar skillnaden mot budget. Däremot har programperioden för den Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling –2020 förlängts med och EU har betalat ut bidrag i förskott som ännu inte har reglerat mot dem, vilket också förklarar skillnaden mot budget. Förskotten från EU kommer att regleras tidigast i samband med att programperioden avslutas. Bidragen från EU:s regionala och sociala fonder blev lägre än beräknat Bidragen från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden blev respektive lägre än beräknat. De lägre utfallen beror främst på att flera EU-finansierade projekt inte fortskridit som förväntat på grund av den fortsatta spridningen av sjukdomen covid-19 . Det lägre utfallet inom socialfonden beror också på att ett nytt programområde har tillkommit , React-EU, som syftar till att stärka insatserna för de unga arbetslösa med anledning av covid-19. Programmet är dock fortfarande i uppstartsfasen. De lägre utfallen i både regionala och sociala fonden beror även på att det inte finns något utfall inom den nya programperioden –2027, som är i förberedelsefasen, vilket sammantaget innebär en skillnad på jämfört med statens budget. Bidragen från EU blev högre än 2020 Jämfört med 2020 blev inkomsterna (2,) högre. Det beror bl.a. på högre bidrag till transeuropeiska nätverk samt bidrag från Asyl, migrations och integrationsfonden (AMIF). Bidrag till transeuropeiska nätverk uppgick till , vilket är (59,) högre än 2020. Utfallet blev högre på grund av högre medfinansiering från EU till framför allt utbyggnaden av det nya EU- gemensamma signalsystemet Europeiska systemet för trafikledning på järnvägsområdet (ERTMS) på . sträcker sig mellan och . EU har också medfinansierat järnvägsprojektet mellan och . Bland Övriga bidrag från EU uppgick bidrag från Asyl-, migrations- och integrationsfonden (AMIF) till . Det är (108,) högre än 2020, vilket framför allt beror på att är i sin slutfas och vi har fått högre bidrag jämfört med föregående år. Däremot blev bl.a. bidrag från (5,) lägre, främst pga. att valutakursförlusterna blev större jämfört med . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystem Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU-skatter och utjämningsavgifter för LSS-kostnader (lag [1993:387] om stöd och service för vissa funktionshindrade). Dessutom ingår olika avräkningar som avser intäkter som förs till fonder, kompen- sation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner, avgifter till public service och elcertifikat. Tabell 2.30 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet varav jordbrukstullar och sockeravgifter varav utjämningsavgift för LSS-kostnader Intäkter som förs till fonder varav avräknad mervärdesskatt, statliga myndigheter varav kompensation för mervärdesskatt, kommuner varav avgifter till public service Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet I statens budget beräknades avräkningarna uppgå till -. Utfallet blev -. Skillnaden mot beräkningen i statens budget blev alltså -. Avräknad kompensation för mervärdeskatt, statliga myndigheter blev högre, vilket beror på att myndigheternas konsumtion ökade mer än beräknat. Jämfört med ökade Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet med Kompensationen till statliga myndigheter för mervärdeskatt ökade med , och beror på att den statliga konsumtionen ökade . Definitionen av statens skatteintäkter skiljer sig åt , då godkände regeringens förslag om ändrade redovisnings- principer för statsbudgetens inkomstsida, ska statens budget och nationalräken- skaperna visa samma totala skatteintäkter för den offentliga sektorn. Nationalräken- skaperna styrs av det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010) i Europeiska unionen. Däremot finns skillnader mellan statens skatteintäkter i statens budget och statens skatteintäkter i nationalräkenskaperna som beror på olika principer för avgränsningen av staten. Den största skillnaden förklaras av att den offentliga sektorns delsektorer inte får redovisa negativa skatter inom ramen för nationalräkenskaperna. Det innebär att större delen av de skattereduktioner som på budgeten redovisas bland statens skatteintäkter i stället redovisas i kommunsektorn. Den minskning av kommunernas skatteintäkter som då uppstår regleras med en bokföringsmässig transferering från staten till kommunerna. En annan skillnad är att den kommunala fastighetsavgiften tillhör staten i national- räkenskaperna, eftersom det är staten som bestämmer villkoren för den kommunala fastighetsavgiften. Det innebär att den redovisas som en statlig skatteintäkt som transfereras till kommunsektorn. Motsvarande princip finns inte för statens budget där intäkterna för den kommunala fastighetsavgiften tillhör kommunerna, och inte staten. Detta leder till förhållandevis stora skillnader i sektoruppdelningen av skatteintäkterna, men det påverkar inte den samlade skatteintäkten för offentlig sektor. Tabell 2.31 Förklaringsposter som visar skillnaden för skatteintäkterna mellan statens budget och nationalräkenskaperna 2019–2021 Statens skatteintäkter enligt Statens budget Allmän översyn av nationalräkenskaperna Olika definitioner av sektorerna Övrigt (t.ex. avrundning) Statens skatteintäkter enligt nationalräkenskaperna Källa: och . Utöver olika principer för hur staten ska avgränsas, finns skillnader som beror på ändrade redovisningsprinciper. genomförde () en allmän översyn av redovisningen i nationalräkenskaperna. Efter översynen förändrades definitionen av vad som ingår i den offentliga sektorns skatteintäkter och . Eftersom statens budget ska följas upp mot den av beslutade budgeten ska inte redovisningen av skatteintäkterna justerats i efterhand för att de ska stämma överens med förändringarna. Därmed har det uppstått skillnader mellan skatteintäkterna i statens budget och i nationalräkenskaperna för och . finns en skillnad på avseende redovisningen av utdelat överskott från . På grund av spridningen av covid- 19 beslutade att dra tillbaka sitt förslag om utdelning för . Den utdelningen beräknas i stället ingå i förslaget om utdelning avseende och redovisas i sin helhet som en intäkt i utfallet för statens budget. I nationalräkenskaperna har den beräknade utdelningen redovisats på respektive år. finns inga skillnader mellan statens budget och nationalräkenskaperna som beror på ändrade redovisningsprinciper. Skatteintäkterna skiljer sig åt i statens budget och i statens resultaträkning Det finns även skillnader mellan redovisningen av skatteintäkter i statens budget och i statens resultaträkning. När statens årsredovisning lämnas till är de period- iserade skatterna en prognos, som kommer att slutligt fastställas först . Årets över- eller underskott fastställs då regeringen lämnar skrivelsen Årsredovisning för staten till och därför redovisas eventuella senare revideringar av skatte- intäkterna på kommande år. Eftersom utfallet för skatteintäkterna är definitiva andra året efter inkomståret kommer resultaträkningen för det aktuella året att påverkas av ändrade skatter hänförliga till två . Ändrade skatter för inkomst- påverkar därför resultatet för staten 2021. Förutom skillnader i redovisningen av skatteintäkter förekommer det skillnader i avgränsningen av staten i resultaträkningen och i statens budget. I resultaträkningen elimineras dessutom inomstatliga transaktioner. Tabell 2.32 Förklaringsposter som visar skillnaden för skatteintäkterna mellan statens budget och statens resultat- och balansräkning 2019–2021 Statens skatteintäkter i Statens budget Justering för reviderad skatteprognos Totala skatteintäkter enligt resultaträkningen Källa: och . 2.5Utgifter i statens budget 2021 Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändring av anslagsbehållningar, nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Posten Förändring av anslagsbehållningar används endast vid budgetering. Utfallet påverkar anslagsbehållningarna för respektive anslag. 2.5.1Utgifter i statens budget – sammanfattning I tabell 2.33 jämförs utfallet för utgifterna, dvs. den faktiska förbrukningen, dels med ursprungligen anvisade medel (statens budget), dels med totalt anvisade medel (inklusive ändringar av budgeten). En högre förbrukning än anvisade medel möjliggörs genom utnyttjande av ett eventuellt ingående anslagssparande eller en anslagskredit. Utgifterna påverkades av spridningen av covid-19 Utgifterna i statens budget 2021 påverkades i hög grad av åtgärder med anledning av spridningen av covid-19. har fattat beslut om ändringar i statens budget . En kompletterande redovisning med anledning av detta finns i avsnitt 2.2 Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19, avsnitt 2.3 Ändringar i statens budget 2021 och bilaga 3 Specifikation av ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget 2021. Flera myndigheter har fått prioritera om och ändra sin verksamhet eftersom spridningen av covid-19 har krävt olika åtgärder som inte har varit planerade. De flesta åtgärderna som har vidtagits med anledning av covid-19 har finansierats med särskilda anslag, men det har även påverkat utfallet för vissa myndigheters anslag för förvaltning. Det beror på att ordinarie eller planerad verksamhet har prioriterats ned till förmån för hanteringen av smittspridningen. Utgifterna blev 222 miljarder lägre än totalt anvisat Utgifterna i statens budget uppgick till . (5,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och (16,) lägre än vad som totalt anvisades. Inom 5 av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än högre än vad som anvisades i statens budget. För 9 av utgiftsområdena blev utfallet mer än 1 miljard lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Tabell 2.33 Utgifter i statens budget 2021 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Lägre utgifter för personal och resor vid Utfallet för utgiftsområde 8 Migration uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror bl.a. på att fick lägre utgifter för personal än beräknat då antalet anställda vid myndigheten minskade mer än beräknat. Det beror också på att utgifterna för resor blev lägre än beräknat på grund av reserestriktioner med anledning av spridningen av covid-19. Statsbidrag till kommuner och regioner till följd av spridningen av covid-19 Utfallet för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till , vilket är högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades ytterligare , främst till följd av spridningen av covid-19. Det är framför allt riktade statsbidrag till kommuner och regioner som blev högre. Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård anvisades ytterligare i ändringsbudget, framför allt för ersättningar till kommunsektorn för bl.a. ökade utgifter för hanteringen av spridningen av covid-19 inkl. vaccin samt ersättningar för provtagning och smittspårning av sjukdomen. Utfallet blev högre än totalt anvisat i statens budget. Anslaget hade ett anslagssparande om . Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet anvisades ytterligare i ändringsbudget. Utfallet blev lägre än totalt anvisat. Ersättning för höga sjuklönekostnader blev 10 miljarder högre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisades ytterligare för att täcka ökade utgifter med anledning av olika regeländringar. Bland annat ändrades reglerna för bedömning av arbetsförmåga efter 180 dagars sjukfrånvaro. Dessutom förlängdes vissa tillfälliga regler för sjukpenning till försäkrade som fått karensavdrag, kompensation till egenföretagare i sjukperioden samt utvidgad rätt till sjukpenning i förebyggande syfte. Utfallet blev , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten och högre än totalt anvisat. Anslaget fick belastas med en anslagskredit på . 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget men lägre än totalt anvisat. Vårdbidrag blev lägre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn blev , vilket är lägre än anvisat i statens budget och lägre än totalt anvisat. Utgifterna för omvårdnadsbidrag och vårdbidrag blev lägre än anvisat i statens budget då vårdbidragen upphörde i snabbare takt än beräknat. Utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring blev lägre än anvisat i statens budget. Det är utgifterna för föräldrapenning som blev lägre än beräknat. Utgifterna för tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning blev i stället högre än beräknat. Utgifterna för barnbidrag blev lägre än beräknat eftersom både antalet födda barn och invandringen blev lägre än beräknat. Antalet kommunmottagna blev lägre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att antalet nyanlända som tagits emot i kommunerna blev lägre än beräknat. Utgifterna för arbetslöshetsersättning blev drygt 8 miljarder lägre än beräknat Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utfallet , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Utgifterna för arbetslöshetsersättning uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Utgifterna för lönegarantiersättning blev lägre än beräknat då antalet konkurser och rekonstruktioner blev lägre än beräknat. Antalet personer med lönebidrag och skyddat arbete blev lägre än beräknat då spridningen av covid-19 begränsade möjligheterna för arbetsgivare att anställa med lönebidrag. Det innebar att utgifterna blev lägre än beräknat i statens budget. Det planerade införandet av etableringsjobb blev försenat och utgifterna för nystartsjobb blev lägre än beräknat, vilket innebär att utgifterna blev lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Utgifterna för studiemedel blev lägre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 15 Studiestöd blev , vilket är lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten och lägre än totalt anvisat. Anslaget 1:2 Studiemedel blev lägre än den ursprungliga budgeten och lägre än totalt anvisat. Stöd till kultur 5 miljarder blev högre än beräknat Utgifterna för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgick till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror på att kultursektorn har fått olika stöd för att mildra de negativa konsekvenserna med anledning av spridningen av covid-19 och restriktioner kopplade till smittspridningen. I ändringsbudget anvisades ytterligare Utgifter för laddstationer och solcellsstöd blev lägre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 21 Energi blev , vilket är lägre än den ursprungliga budgeten. 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter blev , vilket är lägre än beräknat i den ursprungliga budgeten. Anslaget används för publika stationer för snabbladdningar av laddfordon längs större vägar. Utfallet för anslaget 1:7 Energiteknik som används för solcellstöd blev , vilket är lägre än anvisat i statens budget och lägre än totalt anvisade medel. Utgifterna för kommunikationer blev 2 miljarder lägre än beräknat Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer blev utfallet , vilket är lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten och lägre än totalt anvisat. Utgifterna för investeringar och andra åtgärder för att utveckla statens transportsystem blev lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror framför allt på att vissa projekt har senarelagts. Utgifterna för att vidmakthålla den befintliga infrastrukturen blev i stället högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades ytterligare vilket medförde att utfallet blev lägre än totalt anvisat. Utfallet för anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik blev , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten men i linje med totalt anvisat. Stöd till landsbygden blev lägre än beräknat Utgifterna inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel blev , vilket är lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten och lägre än totalt anvisat. Det är framför allt åtgärder för landsbygdens miljö och struktur som blev lägre än beräknat. Lägre efterfrågan av företagsstöd än beräknat Utfallet för utgiftsområde 24 Näringsliv uppgick till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten, men lägre än totalt anvisat. Utfallet för omställningsstöd blev vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten, men lägre än totalt anvisat. Utgifterna för stöd vid korttidsarbete blev , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten, men lägre än totalt anvisat. Att utfallet för omställningsstödet och stöd vid korttidsarbete blev högre än beräknat i den ursprungliga budgeten beror bl.a. på att beslutade om att förlänga stödperioderna . Att utfallet blev lägre än totalt anvisat beror på att företag inte ansökte om stöd i den omfattning som beräknades i ändringsbudget. Anslaget 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag anvisades totalt Utfallet blev endast då företag inte ansökte om stödet i den omfattning som beräknades. I ändringsbudget anvisades för evenemangsstöd. Utfallet blev endast , eftersom stödet inte efterfrågades i den omfattning som beräknades. Räntor på statsskulden minskade utgifterna i statens budget med drygt 1 miljard Inkomster från överkurser vid emission bidrog till att statsskuldsräntorna m.m. minskade utgifterna i statens budget . , vilket är en skillnad om . Skillnaden beror till stor del på det låga ränteläget. Avgiften till EU blev 7 miljarder högre än beräknat Avgiften till Europeiska unionen uppgick till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror på att EU fattade beslut om flera ändringsbudgetar, främst på grund av spridningen av covid-19 som medfört ekonomiska konsekvenser för EU. I ändringsbudget anvisades ytterligare , vilket medförde att utfallet blev lägre än totalt anvisade medel. Utfallet för nettoutlåningen blev 112 miljarder lägre än beräknat Utfallet för nettoutlåning blev -. I statens budget beräknades nettoutlåningen bli , vilket betyder att utfallet blev lägre än beräknat. Lånen till minskade med . I statens budget beräknades i stället lånen öka med , vilket betyder en skillnad mellan budget och utfall på . ökade sina behållningar i på grund av att kapacitetsavgifterna ökade kraftigt. Med anledning av detta minskade nettoutlåningen med . I budgeten saknades denna post. Även Kärnavfallsfonden ökade sina insättningar i vilket minskade nettoutlåningen med . Inte heller denna post fanns med i budgeten. Tabell 2.34 Utfallet för statens budget –2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Återbetalning av Riksbankslån minskar utgifterna Utgifterna i statens budget minskade med (8,) . Att utgifterna minskade beror till stor del på att återbetalade lån i motsvarande 2021. Utgifterna för stöd till korttidsarbete blev lägre och statsskuldsräntorna lägre än 2020. I motsatt riktning verkade ökade utgifter för åtgärder för att minska de negativa effekterna kopplade till restriktioner och sjuka med anledning av spridningen av covid-19. Fler anställda vid polisen och kriminalvården Utgifterna för utgiftsområde 4 Rättsväsendet blev , vilket är (7,) högre än 2020. Det är framför allt utgifterna för och Kriminalvården som ökade. Antal anställda vid ökade med 1 748 årsarbetskrafter (5,) och vid ökade årsarbetskrafterna med 830 (8,). Utökat försvar medför högre utgifter Utgifterna för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap blev , vilket är (10,) högre än föregående år. Det beror främst på en utökning av försvaret där utgifterna för personal, materiel och lokaler blev högre än 2020. Utgifterna för vaccin och provtagning ökade Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (35,). Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för folkhälsa och sjukvård blev (47,) högre än 2020. finansierar bl.a. åtgärder med anledning av spridningen av covid-19, exempelvis vacciner och provtagning. En generell äldreomsorgssatsning medförde att utgifterna ökade med (365,). Ersättning för höga sjuklönekostnader blev lägre än 2020 Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskade utgifterna med (4,). Ersättning för höga sjuklönekostnader minskade med (18,), vilket beror på att den pandemirelaterade ersättningen till arbetsgivare har begränsats .