prop · H903215 · 2022-04-05 00:00:00 — Kan gäldenären inte infinna sig personligen bör gäldenären ställa ombud. Rekonstruktören ska tillhanda- hålla en förteckning över de borgenärer som har rätt att delta i ackords- frågan, med uppgift om de fordringsbelopp för vilka rösträtt får utövas (3 kap. 17 § andra och tredje stycket). I förteckningen ska även antecknas anmärkningar som har framställts mot en borgenärs fordran. Enligt regeringen framstår ovan nämnda regler som lämpliga även för planförfarandet och de bör därför i stora drag överföras till den nya lagen. Vad som anges om borgenärer i den nuvarande lagen ska i stället avse berörda parter. Eftersom de berörda parterna ska delas in i olika grupper bör rekonstruktörens förteckning innehålla uppgift om såväl de berörda parterna som vilka grupper parterna har delats in i. I lagrådsremissen föreslogs att förteckningen även skulle innehålla uppgift om de belopp för vilka rösträtt får utövas. Lagrådet anmärker att ordvalet passar mindre bra för företagsägares rättigheter. Regeringen instämmer i detta och anser att det i stället bör anges att förteckningen ska innehålla uppgift om de värden för vilka rösträtt får utövas. Som redovisas närmare nedan ska uppgifter om berörda parter och gruppindelning framgå av det förslag till rekon- struktionsplan som ska lämnas in tillsammans med en ansökan om plan- förhandling (se avsnitt 8.5.1). Om planen redan innehåller uppgift om rösträtt bör det normalt vara tillräckligt att rekonstruktören hänvisar till rekonstruktionsplanen i denna del. Eftersom rekonstruktionsplanen ska innehålla uppgift även om hur värdena av fordringar och rättigheter har bestämts anser regeringen, till skillnad från Lagrådet, att det inte finns skäl att föreskriva att även rekonstruktörens förteckning ska innehålla dessa uppgifter. Att uppgifterna ska framgå av rekonstruktionsplanen bör dock förtydligas i författningskommentaren. Enligt den nuvarande lagen om företagsrekonstruktion ska gäldenären på begäran av en borgenär avlägga bouppteckningsed (3 kap. 18 §). Det innebär att gäldenären under ed inför en domare intygar att uppgifterna i bouppteckningen är riktiga. Det är bara en borgenär som har rätt att begära att gäldenären avlägger ed. Om gäldenären skulle vägra att avlägga ed förfaller beslutet om ackordsförhandling, om det inte finns synnerliga skäl. Företagsrekonstruktionen påverkas formellt inte av att gäldenären vägrar avlägga ed, men det torde ofta leda till att det saknas anledning att låta rekonstruktionen fortsätta. Insolvensdirektivet innehåller inte några regler om edgång. 2021/22:215 kan konstatera att edgången inte torde vara av någon större betydelse i ärenden om företagsrekonstruktion. Även uppgifter som inte har beedigats omfattas av straffansvaret för brottet försvårande av konkurs eller exekutiv förrättning (11 kap. 2 § och prop. 2004/05:69 s. 49 och 56). Det kan i sammanhanget noteras att det obligatoriska edgångssamman- trädet i konkurs har tagits bort (prop. 2020/21:148). Regeringen anser mot denna bakgrund att möjligheten att begära edgång i ett ärende om företagsrekonstruktion inte bör föras över till den nya lagen. 8.4.5Gäldenärens rätt att ändra eller återta en rekonstruktionsplan Regeringens förslag: Gäldenären ska inte få ändra eller återta en rekonstruktionsplan utan rättens godkännande. En begäran om detta ska göras senast vid plansammanträdet innan omröstning sker. Om rätten godkänner en ändring, ska prövningen av rekonstruktions- planen få skjutas upp till fortsatt sammanträde . Om ändringen inte medför att rekonstruktionsplanen blir sämre för de berörda parterna ska det dock krävas särskilda skäl för att skjuta upp sammanträdet. Rätten ska även få skjuta upp prövning av rekonstruktionsplanen i vissa andra situationer, om det finns särskilda skäl. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller invänder inte mot det. Skälen för regeringens förslag: Gäldenären får enligt den nuvarande lagen om företagsrekonstruktion inte återta eller ändra ett ackordsförslag utan medgivande av rätten (3 kap. 21 §). En begäran om att få ändra eller återta ackordsförslaget ska göras senast vid borgenärssammanträdet innan omröstning sker. Det har ansetts rimligt att gäldenären inte utan bärande skäl ska kunna återta eller ändra ett ackordsförslag mot bakgrund av att mycket tid kan ha lagts ned på att arbeta fram förslaget (jfr prop. 1995/96:5 s. 213 samt prop. 1970:136 s. 79 och 117 f.). Detta gäller inte bara gälde- nären och rekonstruktören utan även enskilda borgenärer kan ha lagt ned tid och pengar på att förhandla med gäldenären. Regeringen anser mot denna bakgrund att en motsvarande ordning som vid en ackordsförhand- ling bör gälla även för det nya planförfarandet. Gäldenären bör alltså inte få ändra eller återta en rekonstruktionsplan utan rättens godkännande. I avsnitt 8.4.2 föreslår regeringen att även rekonstruktören under vissa omständigheter ska ha rätt att begära planförhandling. Som en konsekvens av det förslaget bör kravet på rättens godkännande gälla även för rekon- struktören. I likhet med vad som gäller enligt den nuvarande lagen bör samman- trädet där röstningen om rekonstruktionsplanen ska ske kunna skjutas upp om rätten godkänner att rekonstruktionsplanen ändras. Det ska dock krävas särskilda skäl för att skjuta upp prövningen om ändringen inte medför att planen blir sämre för de berörda parterna. 2021/22:215 Enligt den nuvarande lagen om företagsrekonstruktion kan rätten även skjuta upp borgenärernas prövning av ett ackordsförslag i vissa andra situationer om det finns särskilda skäl (3 kap. 22 §). Det kan t.ex. handla om en situation där det har väckts en återvinningstalan i ett sent skede (se prop. 1995/96:5 s. 213 och prop. 1970:136 s. 119). En motsvarande möjlighet att skjuta upp prövningen av en rekonstruktionsplan bör finnas enligt den nya lagen. Regeringens förslag: Den som vill delta i planförhandlingen men som inte tagits upp i förslaget till rekonstruktionsplan, ska skriftligen anmäla fordringen eller rättigheten hos rekonstruktören senast före plansammanträdet. Görs anmälan senare, får det inte leda till att omröst- ningen vid plansammanträdet skjuts upp. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller invänder inte mot det. Skälen för regeringens förslag: Enligt den nuvarande lagen om företagsrekonstruktion kan en borgenär som inte finns med i bouppteck- ningen skriftligen anmäla sin fordran hos rekonstruktören senast före borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen. Borgenärens anmälan kan inte avvisas. Det innebär att även om anmälan görs måste den beaktas. Detta får emellertid inte leda till att prövningen av förslaget skjuts upp. Är fordringen inte tvistig uppstår inget direkt problem. Skulle någon däremot rikta anmärkning mot fordran, kan rätten behöva reda ut tvistefrågan och åstadkomma en förlikning eller pröva anmärkningen (3 kap. 15, 20 och 24 §§ samt m.fl., Lagen om företagsrekonstruktion, 2 uppl., kommentaren till 3 kap. 15 §.). Rege- ringen anser att den nuvarande hanteringen av sent anmälda fordringar bör tillämpas även på planförfarandet. Vad som anges om borgenärer bör då gälla för berörda parter och bestämmelsen bör vara tillämplig för både den som vill delta med en fordran och den som vill delta med en rättighet. Regeringens förslag: Rekonstruktören, gäldenären eller en berörd part ska få anmärka mot följande uppgifter i en rekonstruktionsplan: 1.fordringar och rättigheter, och 2.valet av berörda parter och gruppindelningen. En anmärkning ska göras skriftligen hos rekonstruktören i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen vid plansammanträdet. Rekonstruktören ska lämna gjorda anmärkningar till rätten och skyndsamt underrätta gäldenären och den som anmärkningen kan påverka. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. ningen föreslår att en anmärkning mot rekonstruktionsplanen måste fram- ställas senast före plansammanträdet för att den ska beaktas. Utredningen föreslår också att det ska anges i lagen att en anmärkning får göras mot bedömningen av säkerhetsrätters och förmånsrätters värde. Utredningen föreslår inte att det i lagen ska anges att rekonstruktören ska lämna gjorda anmärkningar till rätten. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna, bl.a. , tillstyrker förslaget eller invänder inte mot det. Stiftelsen anser att det i lagen bör anges att rekonstruktören ska underrätta rätten om att en anmärkning har riktats mot en fordran. Skälen för regeringens förslag: Enligt den nuvarande lagen om företagsrekonstruktion får gäldenären eller en borgenär anmärka mot en fordran som skulle omfattas av ackordet. En sådan anmärkning ska göras skriftligen hos rekonstruktören i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen vid borgenärssammanträdet under ackordsförhandlingen (3 kap. 16 § första stycket). Finner rekonstruktören anledning att göra en anmärkning mot en fordran som skulle omfattas av ackordet eller fram- ställer gäldenären eller en borgenär en sådan anmärkning hos rekonstruk- tören, ska denne skyndsamt underrätta den borgenär vars fordran avses med anmärkningen (3 kap. 16 § andra stycket). En motsvarande rätt till anmärkning bör enligt regeringens uppfattning finnas i planförfarandet. En anmärkning bör dock inte bara kunna göras mot en fordran som skulle omfattas av skulduppgörelsen i rekonstruktions- planen utan även mot andra rättigheter. Det bör även vara möjligt att anmärka mot valet av berörda parter och gruppindelningen. Därutöver bör det även vara möjligt att anmärka mot en bedömning av säkerhetsrätters och förmånsrätters värde som gjorts i förteckningen över tillgångar och skulder. Till skillnad från utredningen anser regeringen dock inte att detta behöver anges uttryckligen i lagen utan det får innefattas i möjligheten att anmärka mot en fordran. Rätt att anmärka bör tillkomma rekonstruktören, gäldenären och berörda parter. I likhet med den nuvarande lagen ska en anmärkning göras skriftligen hos rekonstruktören. För att undvika att en invändning kommer in alltför nära plansamman- trädet föreslår utredningen att en anmärkning måste göras senast före sammanträdet. Med hänsyn till det sätt på vilken anmälningsfristen bestäms måste emellertid anmärkning få göras ända tills omröstning ska ske (se avsnitt 8.4.6 och prop. 1970:136 s. 113). Det framstår inte som rimligt att en borgenär ska kunna anmäla en fordran tätt inpå plan- sammanträdet utan att det går att anmärka mot den. Regeringen föreslår alltså att en anmärkning även framöver ska göras i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen. Om rekonstruktören anser att det finns skäl att göra en anmärkning eller om någon annan skriftligen har framställt en anmärkning ska rekonstruktören skyndsamt underrätta gäldenären och den som anmärkningen kan påverka. Regeringen delar Stiftelsen att även rätten bör underrättas om de anmärkningar som riktats mot en fordran. Det bör alltså anges i den nya lagen att rekonstruktören ska lämna gjorda anmärkningar till rätten. 2021/22:215 8.4.8 Prövningen av valet av berörda parter, grupp- Regeringens förslag: Rätten ska pröva valet av berörda parter och gruppindelningen när plansammanträdet inleds. Om rätten inte god- känner valet eller indelningen, ska rätten få göra nödvändiga ändringar eller skjuta upp omröstningen till ett fortsatt sammanträde inom tre Därefter ska de berörda parterna rösta om rekonstruktionsplanen. anmärkning som har gjorts mot en fordran eller en rättighet ska inte hindra att den som anmärkningen riktas mot deltar i omröstningen. Om utgången av omröstningen är beroende av om en anmärkning godtas eller inte, ska rätten som vid sammanträdet utreda tvistefrågan och verka för en förlikning. Om det inte är möjligt att träffa en förlikning ska rätten pröva anmärkningen eller så många av anmärk- ningarna att utgången av omröstningen blir densamma, oavsett om övriga anmärkningar godkänns eller inte. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller invänder inte mot det. Advokatfirman anser att rätten på begäran av den som lägger fram rekonstruktionsplanen bör ha möjlighet att meddela bindande beslut avseende betalningsrätten för en tvistig ford- påpekar att utredningens förslag kommer att ställa höga krav på domstolarna. Skälen för regeringens förslag Reglerna för prövningen av anmärkningar i en ackordsförhandling bör föras över till den nya lagen Vid en ackordsförhandling enligt den nuvarande lagen om företags- rekonstruktion ska borgenärerna rösta om ackordsförslaget vid ett borge- närssammanträde (3 kap. 20 §). Att det framställts en anmärkning mot en fordran utgör inte hinder mot att den borgenär vars fordran som anmärkningen riktas mot deltar i omröstningen. Är utgången av omröst- ningen beroende av om fordran beaktas eller inte ska rätten vid samman- trädet utreda tvistefrågan och försöka förlika parterna. då med bindande verkan för dem som har uteblivit medge att anmärk- ningen förfaller eller inskränks, eller uppdra åt rekonstruktören att ingå förlikning med borgenären. Vad bestämmelserna syftar till är att nå en förlikning beträffande sådana fordringar som är avgörande för frågan om föreskriven majoritet ska kunna uppnås eller inte vid röstningen om förslaget (jfr prop. 1970:136 s. 82). Om någon förlikning inte kan nås, ska tvistefrågan prövas av rätten vid en förhandling. Om utgången av omröst- ningen över ackordsförslaget är beroende av om kvarstående anmärk- ningar godkänns eller inte och det i övrigt finns skäl att fastställa ackordet, ska rätten pröva så många av anmärkningarna att utgången av omröst- ningen blir densamma, vare sig övriga anmärkningar godkänns eller inte (3 kap. 24 §). Bestämmelserna om hur en anmärkning ska hanteras i en ackords- förhandling syftar till att få fram ett underlag för omröstningen om ackordsförslaget och fastställa fordringarnas röstvärde. Ackordet innebär endast att fordringar sätts ned med en viss procent och innefattar inte i övrigt något ställningstagande till fordringens existens eller storlek. En prövning i ackordsförfarandet av de materiella fordringsanspråken görs därför inte. Ackordslikvid tillfaller varje borgenär som är bunden av ackordet i förhållande till borgenärens faktiska fordran, även om dess belopp visar sig vara ett annat än det som anmälts (jfr prop. 1970:136 s. 75 och 82 f.). Regeringen kan konstatera att regelverket för hantering och prövning av anmärkningar i en ackordsförhandling har gällt sedan införandet av den nuvarande lagen om företagsrekonstruktion. Reglerna överfördes i sin tur i huvudsak oförändrade från ackordslagen (1970:847), se prop. 1995/96:5 213 f. samt prop. 1970:136 s. 115 f. och 121. Regelverket framstår i viss utsträckning som föråldrat (jfr Ds 2019:31 s. 256 f. där det föreslås vissa förändringar av reglerna om hantering av anmärkningar i ett bevaknings- förfarande i konkurs). Advokatfirman menar i detta sammanhang att det finns behov av vissa kompletterande regler för hantering av tvistiga fordringar. Enligt regeringen är en prövning i planförfarandet av de mate- riella förutsättningarna för de deltagande fordringarna eller rättigheterna emellertid inte nödvändig och dessutom svår att förena med strävandena att skapa ett mera praktiskt användbart förfarande (jfr prop. 1970:136 s. 84). Det saknas under alla förhållanden underlag för att i detta lagstift- ningsärende överväga mer betydande förändringar av reglerna för hur anmärkningar ska hanteras i en planförhandling. Av skälen till insolvensdirektivet framgår att medlemsstaterna får bestämma hur tvistiga fordringar ska hanteras med avseende på tilldelning av rösträtt (skäl 46). De regler som gäller för prövningen av en anmärkning vid en ackordsförhandling enligt den nuvarande lagen om företags- rekonstruktion bedöms därför förenliga med direktivet och bör enligt rege- ringens uppfattning därför i huvudsak föras över till planförfarandet i den nya lagen. Det innebär att det förhållandet att en anmärkning har fram- ställts mot en fordran eller en rättighet inte bör utgöra hinder mot att den berörda parten deltar med fordringen eller rättigheten i omröstningen. I många fall spelar det nämligen för utgången av omröstningen inte någon roll om tvistiga fordringar och rättigheter räknas med eller inte. Om det däremot får betydelse för utgången av omröstningen, bör rätten utreda tvistefrågan och verka för en förlikning och i sista hand pröva anmärk- ningen eller så många av anmärkningarna att utgången av omröstningen blir densamma vare sig anmärkningarna godkänns eller inte. Detta bör normalt ske efter omröstningen. På så sätt främjas en effektiv hand- läggning av ärenden om företagsrekonstruktion. I den utsträckning rätten prövar en anmärkning kommer utgången inte att få betydelse utanför själva planförhandlingen. Rätten ska alltid pröva valet av berörda parter och gruppindelningen Enligt direktivet ska rätten pröva valet av berörda parter och grupp- indelningen när en begäran om fastställande av rekonstruktionsplanen lämnas in (artikel 9.5). Det är dock tillåtet att kräva att denna prövning ska göras tidigare än så. Avsikten med att domstolen ska pröva valet av berörda parter och gruppindelningen framgår inte uttryckligen av 2021/22:215 direktivet men en rimlig tolkning är att syftet med regleringen är att förhindra att den som lägger fram planen i otillbörligt syfte tar med en viss borgenär eller företagsägare som berörd i planen eller placerar en berörd part i en viss grupp för att kunna rösta igenom planen mot andra berörda parters vilja. Prövningen av valet av berörda parter och gruppindelning ska enligt direktivet göras ex officio av rätten, dvs. även om någon anmärkning inte framställs. Regeringen föreslår att denna prövning görs när plansamman- trädet inleds. Eftersom rätten då kommer att ha tillgång till eventuella anmärkningar mot rekonstruktionsplanen kommer den ha ett bättre beslutsunderlag än om denna prövning görs redan i samband med att planen lämnas in till rätten. Med tanke på att plansammanträdet ska hållas i nära anslutning till gäldenärens begäran om planförhandling gör rege- ringen bedömningen att en sådan ordning uppfyller direktivets krav. Rätten ska alltså vid plansammanträdet pröva valet av berörda parter och den föreslagna gruppindelningen. Det framstår som naturligt att rätten i samband med detta även prövar eventuella anmärkningar som framställts mot dessa uppgifter. Som framhålls av innebär förslaget att det kommer att ställas vissa ytterligare krav på domstolarna. Det handlar framför allt om att rätten ska göra en bedömning av om den som har lagt fram rekonstruktionsplanen följt reglerna för gruppindelningen. En granskning bör bl.a. göras av att borgenärer med olika intressen inte placeras i samma grupp (se vidare avsnitt 8.6.2 där regeringen utvecklar principerna för gruppindelningen). Som framgår ovan kommer det som utgångspunkt inte att vara nödvändigt för rätten att ta ställning till tvistiga fordringar eller rättigheter om de saknar betydelse för utgången av omröstningen. Däremot bör det ankomma på rätten att göra en bedömning av om de borgenärer och företagsägare som föreslås delta i omröstningen alls berörs av rekonstruktionsplanen. I detta ligger att t.ex. säkerställa att en borgenär som föreslås få fullt betalt enligt de ursprungliga avtals- villkoren inte tillåts delta i omröstningen. Om det framgår att valet av berörda parter eller gruppindelningen inte uppfyller lagens föreskrifter, är det rimligt att rätten bör kunna göra nödvändiga ändringar av rekon- struktionsplanen eller besluta att skjuta upp omröstningen till ett fortsatt sammanträde i syfte att ge gäldenären en möjlighet att åtgärda bristerna. Det bör framhållas att för det fall att någon anmärkning inte har gjorts mot en fordran eller en rättighet eller mot gruppindelningen bör utgångspunkten vara att rätten kan acceptera gäldenärens förslag till val av berörda parter och gruppindelning. 8.5Innehållet i en rekonstruktionsplan Regeringens förslag: En rekonstruktionsplan ska innehålla uppgift om 1.gäldenären och rekonstruktören, 2.arbetstagarnas ställning, planens övergripande konsekvenser för anställningar och vilka åtgärder som vidtagits för att informera och samråda med arbetstagarrepresentanter, 3.de berörda parterna och deras fordringar eller rättigheter, 4.gruppindelningen och skälen för den, samt värdena av fordringarna och rättigheterna i varje grupp, 5.de borgenärer och företagsägare som inte berörs av planen och en redogörelse för varför planen inte ska beröra dem, 6.de föreslagna rekonstruktionsåtgärderna, och 7.ny finansiering och skälen till varför den är nödvändig. Till rekonstruktionsplanen ska bifogas 1. en berättelse av rekonstruktören som redogör för a)vilka åtgärder som vidtagits under rekonstruktionen, b)gäldenärens ekonomiska situation, c)den utdelning som kan förväntas i en konkurs, d)om gäldenären har gjort sig av med egendom under sådana för- hållanden att den kan bli föremål för återvinning, och e)om det finns skälig anledning att anta att gäldenären har gjort sig skyldig till borgenärsbrott och f)hur gäldenären har fullgjort sin bokföringsskyldighet, 2.en förteckning över gäldenärens tillgångar och skulder vid beslutet om företagsrekonstruktion och begäran om planförhandling, 3.senaste årsredovisningen eller årsbokslutet, och 4.ett yttrande av rekonstruktören med en bedömning av om planen bör antas och som förklarar varför planen har rimliga utsikter att lyckas. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att förteckningen över gäldenärens tillgångar och skulder ska avse tidpunkten för ansökan om företagsrekonstruktion och begäran om planförhandling samt att rekonstruktionsplanen ska innehålla den senaste balansräkningen. Utredningen föreslår vidare en något annor- lunda lagteknisk lösning. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller invänder inte mot det. Advokatfirman anser att rekonstruk- tören i sin berättelse bör upplysa om vilka betalningar av äldre skulder som skett efter att rekonstruktionsförfarandet inleddes och vad som är anled- ningen till betalningarna. Plana påpekar att direktivet inte kräver att rekonstruktionsplanen innehåller uppgifter om vilka åtgärder som vid- tagits under rekonstruktionen och att ett sådant krav förutsätter en inte obetydlig arbetsinsats. Stiftelsen anser att det är en brist att det inte är ett krav att rekonstruktören ska uttala sig om styrelsen i ett aktiebolag har iakttagit bestämmelserna i aktiebolagslagen om att upprätta en kontrollbalansräkning. Vidare anser Ackordscentralen att det är onödigt att redovisa skulderna två gånger eftersom endast skulder som hänför sig till tiden före ansökan om företagsrekonstruktion omfattas av rekonstruk- 2021/22:215 tionsplanen. , Rekonstruktör- och konkursförvaltarkollegiet i , och framhåller vikten av att det framgår av rekonstruktions- planen vilka åtgärder som är tänkta att vara verkställbara. Skälen för regeringens förslag Innehållet i en rekonstruktionsplan bör regleras i lag I den nuvarande lagen om företagsrekonstruktion anges att rekon- struktören i samråd med gäldenären ska ta fram en rekonstruktionsplan som redovisar hur syftet med företagsrekonstruktion ska uppnås (2 kap. 12 §). Lagen ställer inte några bestämda krav på planens innehåll. För ett ackordsförslag gäller dock att det ska innehålla uppgift om hur mycket gäldenären bjuder i betalning och när betalning ska ske samt om säkerhet har ställts och vad den i så fall består av (3 kap. 10 §). En begäran om ackordsförhandling ska vidare innehålla en förteckning över boets till- gångar och skulder. Den senaste balansräkningen ska också bifogas (3 kap. 10 §).