prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Det beror i huvudsak på att antalet utbetalda timmar blev lägre än antalet på förhand beviljade timmar. Jämfört med föregående år blev utfallet (2,) högre. var schablonbeloppet , vilket är en ökning jämfört med året innan. har beloppet räknats upp eller mindre. Det högsta möjliga timbeloppet var och det genomsnittliga timbeloppet i assistansersättningen 2021 var . hade 7 849 män och 6 476 kvinnor assistansersättning, totalt 14 325 personer. Det är en minskning jämfört med föregående år. Bidrag för lovaktiviteter och stöd till organisationer för utsatta barn på grund av spridningen av covid-19 Utfallet för anslag 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. blev , vilket är (33,) högre än anvisat i staten budget. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare för att kommunerna skulle kunna genomföra avgiftsfria och smittsäkra lovaktiviteter . Jämfört med 2020 blev utgifterna högre vilket i huvudsak också beror på utbetalningen av stöd för lovaktiviteter. Utfallet för anslaget 5:2 Barnets rättigheter blev , vilket är (462,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisade ytterligare för utgifter i enlighet med 1 § första stycket i förordningen (2021:133) om statsbidrag till vissa ideella organisationer med anledning av utbrottet av covid-19. Av dessa medel har lämnats i bidrag till ideella organisationer och använts till administration. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (79,) högre. Bred satsning på äldreomsorg ger högre utgifter än föregående år Utfallet för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet blev , vilket är (365,) högre än föregående år. förstärktes anslaget med i statsbidrag för en generell äldreomsorgssatsning. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare . Bland annat anvisades för att minska antalet timanställningar och för att utöka sjuksköterskebemanningen inom äldreomsorgen. Av dessa har betalats ut . Tabell 2.68 UO 9 Beställningsbemyndiganden Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Bidrag till utveckling av socialt arbete Inom utgiftsområdet har beslutat om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till Huvuddelen av skillnaden avser anslaget 6:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning, där kommande åtaganden väntas i enlighet med forsknings- och innovationspropositionen. 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet beror på det utökade bemyndigande och anslag kopplade till statsbidraget för investeringsstöd för äldrebostäder som beslutade om i finansutskottets betänkande (bet. 2020/21:FiU46). Efterfrågan på investeringsstöd till äldrebostäder har inte motsvarat de utökade anslag och bemyndigande som beslutat om. Inom utgiftsområdet finns två äldre beställningsbemyndigande för anslagen 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. och 2:2 Insatser för vaccinberedskap. De utestående åtagandena uppgick till . Ett äldre beställningsbemyndigande är ett bemyndigande där bemyndigandet har upphört men där det fortfarande finns utestående åtaganden. Tabell 2.69 UO 9 Låneramar för samhällsinvesteringar Beredskapsinvesteringar inom ramen för Beredskapsinvesteringar inom ramen för har beslutat om låneramar på för inomstatliga lån. Det fanns utestående lån om vid utgången av 2021. RiR 2021:14 Mesta möjliga hälsa för skattepengarna – statens subventionering av läkemedel har granskat statens subventionering av läkemedel. Regeringen har i skrivelsen om statens subventionering av läkemedel (skr. 2021/22:43.) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:SkU21, rskr. 2021/22:199). RiR 2021:17 Öppna jämförelser i – begränsat bidrag till god kvalitet har granskat öppna jämförelser i . Regeringen har i skrivelsen om öppna jämförelser i (2021/22:38) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:SkU20, rskr. 2021/22:198). RiR 2021:26 Statens suicidpreventiva arbete – samverkan eller verkan? har granskat statens suicidpreventiva arbete. Regeringen har i skrivelsen om statens suicidpreventiva arbete (skr. 2021/22:107) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområdet omfattar ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning, bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikapp- ersättning och bidrag för sjukskrivningsprocessen. Området omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen. Tabell 2.70 UO 10 Anslag Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. -7,6 -1,7 Ersättning inom det statliga -0,3 -9,5 -6,6 Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och blev därmed (14,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utfallet (4,) lägre. Högre utgifter än beräknat för sjukpenning och rehabilitering Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (12,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för sjukpenning blev högre än beräknat på grund av olika regeländringar. Reglerna för bedömning av arbetsförmåga efter 180 dagars sjukfrånvaro ändrades. Vidare förlängdes tillfälliga pandemirelaterade regler om ersättning för karensavdrag och karensdagar till egenföretagare till . Även tiden för rätt till sjukpenning i förebyggande syfte förlängdes. I statens budget beräknades antalet utbetalda nettodagar med sjukpenning att uppgå till 50,8 miljoner. Utfallet blev 54,4 miljoner nettodagar, vilket är högre än beräknat. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare för ökade utgifter i samband med de ovan nämnda regeländringarna. Tabell 2.71 Statistik över sjukpenning och sjukfall Antal personer som fick sjukpenning varav kvinnor med sjukpenning på normalnivå varav män med sjukpenning på normalnivå varav kvinnor med sjukpenning på fortsättningsnivå varav män med sjukpenning på fortsättningsnivå Antal startade sjukfall, genomsnitt -13,2 varav startade sjukfall gällande kvinnor, procent varav startade sjukfall gällande män, procent Antal ersättningsdagar med sjukpenning, netto (miljoner -0,2 Andel pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser, procent, september månad Antalet personer som fick sjukpenning ökade från 202 629 personer till 209 975 personer . Av dessa ökade antalet kvinnor med och antalet män ökade . Antalet personer med sjukpenning på normalnivå ökade med 4 060 (3,). Vidare ökade antalet personer som fick sjukpenning på fortsättningsnivå, dvs. sjukfall längre än , med 3 395 (5,). Fler kvinnor än män får sjukpenning. Andelen kvinnor som fick sjukpenning uppgick till , vilket är på samma nivå som . Andelen män är . Inflödet av nya sjukfall mäts med viss eftersläpning. I genomsnitt startade 46 000 sjukfall , vilket är en minskning jämfört med . Andelen pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser ökade 2021 och var , vilket ska jämföras . avslogs av initiala ansökningar om sjukpenning jämfört under föregående år. Andelen avslag för män minskade från . För kvinnor uppgick andelen avslag till 2021, vilket ska jämföras föregående år. Andelen avslag under pågående sjukfall minskade från 2020 till Det beror delvis på regeringens beslut att tillfälligt stoppa bedömningar i förhållande till normalt förekommande arbete för personer mellan dag 181 och 365 i rehabiliteringskedjan samt införandet av utökade undantagsmöjligheter vid bedömningen av arbetsförmågan. Andelen avslag för män minskade från För kvinnor minskade andelen avslag från . Utfallet för anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning blev , vilket är (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för såväl merkostnadsersättning som handikappersättning blev lägre än beräknat. Det lägre utfallet kan till en del förklaras av långa handläggningstider för merkostnadsersättning vilka medför förskjutningar av beviljandetidpunkter och åtföljande utbetalning av ersättningar. Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen blev , vilket är (9,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att utgifter för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd, rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, försäkringsmedicinska utredningar samt bidrag till hälso- och sjukvården blev lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev , vilket är (214,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det finns flera anledningar till att utgifterna blev högre än beräknat. beslutade att förlänga tiden t.o.m. för den tillfälliga ersättningen för höga sjuklönekostnader respektive undantaget från krav på läkarintyg. Dessutom blev arbetsgivares ersättningsanspråk högre än vad som beräknats. Det fanns också eftersläpningar i utbetalning av ersättningen då vissa utgifter som beräknats uppstod först . Anslaget anvisades därför ytterligare totalt i ändringsbudget. Anslaget 2:1 anvisades ytterligare i ändringsbudget för att finansiera ökade kostnader för handläggning av ärenden gällande graviditetspenning samt förberedelser i samband med det planerade införandet av familjeveckan. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättningar minskade jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. blev , vilket är (4,) lägre än 2020. Det beror främst på att färre personer fick sjukersättning jämfört med föregående år. Försäkrade i åldrarna 19–som har en stadigvarande nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning kan ha rätt till sjukersättning. Antalet personer som hade sjukersättning uppgick till 222 012 (129 706 kvinnor och 92 306 män), vilket är en minskning med 11 857 personer (5,) jämfört med . Minskningen beror på att antalet personer som lämnat förmånen till följd av att de fyllt 65 är högre än antalet nybeviljade sjukersättningar. blev 5 433 personer (2 916 kvinnor och 2 517 män) nybeviljade sjukersättning. Det är en minskning med 336 personer (5,) jämfört med . Andelen avslag vid initial ansökan om sjukersättning var (61,för kvinnor och för män) . uppgick andelen avslag till (68,för kvinnor och för män)2. Den höga andelen avslag beror till stor del på det restriktiva regelverket. Aktivitetsersättning kan beviljas personer i åldrarna 19–som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga eller på grund av en funktionsnedsättning behöver för att avsluta sin skolgång. Ersättningen är alltid tidsbegränsad och kan beviljas för maximalt i taget. uppgick antalet personer med aktivitets- ersättning till 28 947, vilket är en minskning med 317 personer (1,) jämfört med . har 6 713 personer (3 162 kvinnor och 3 551 män) nybeviljats aktivitetsersättning. Det är 147 personer (2,) färre än 2020. avslogs 2 916 ansökningar om aktivitetsersättning, vilket är en minskning jämfört med föregående år. uppgick antalet personer som fick sjuk- eller aktivitetsersättning sammanlagt till 250 959 personer. Det är en minskning jämfört med föregående år. Antalet kvinnor som fick sjuk- eller aktivitetsersättning var 142 894 personer, vilket är en minskning jämfört med . Antalet män som fick sjuk- eller aktivitetsersättning uppgick till 108 065 personer, vilket är en minskning jämfört med . Ohälsotalet är ett mått på hur många dagar som betalar ut ersättning vid nedsatt arbetsförmåga i förhållande till antalet försäkrade. Det definieras som antal utbetalda nettodagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning och aktivitetsersättning per registrerad försäkrad (16–). Med nettodagar menas att dagar med partiell ersättning omräknas till . var ohälsotalet per försäkrad, vilket är en minskning 2020. Orsaken är främst att antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning minskat. Ohälsotalet har minskat för kvinnor och för män. Sjukpenningtalet anger hur många frånvarodagar som ersätts med sjukpenning eller rehabiliteringspenning per registrerad försäkrad (16–) exklusive personer med hel sjuk- eller aktivitetsersättning. är omräknade till nettodagar. var sjukpenningtalet , vilket är en minskning med . Kvinnor har i likhet ett högre sjukpenningtal (12,0) än män (6,6). 2Jämförelseuppgifterna är reviderade på grund av efterregistreringar. Utfallet för anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. blev , vilket är (7,) lägre jämfört med . Det beror huvudsakligen på att färre personer fick arbetsskadelivränta eller yrkesskadelivränta. fick 14 972 personer arbetsskadelivränta, vilket är en minskning jämfört med . Antalet mottagare av yrkesskadelivränta uppgick till 16 737 personer, vilket är en minskning jämfört med . Utfallet för anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev (18,) lägre än föregående år. Det förklaras främst av att det april–inte fanns något tak för hur stor ersättning arbetsgivare kunde få och att full kompensation av sjuklönekostnaderna skedde dessa månader. har ersättningen till arbetsgivare begränsats enligt olika procentsatser beroende på sjuklönekostnadens storlek. Tabell 2.73 UO 10 Övriga kontokrediter behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder Inom utgiftsområdet har beviljat övriga krediter på . Utnyttjade krediter vid utgången av uppgick till . RiR 2021:19 arbete med att förebygga sjukskrivning har granskat arbete med att förebygga sjukskrivning. Regeringen har i skrivelsen om arbete med att förebygga sjukskrivning (skr. 2021/22:60) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2021/22:SfU9, rskr. 2021/22:154). har tillkännagett som sin mening att regeringen bör förtydliga ansvar och uppdrag för att förebygga sjukfrånvaro, säkerställa att effekterna av de förebyggande insatserna som ges med ersättningar från utvärderas samt vidta åtgärder för att öka aktörernas kunskap om förebyggande insatser och ersättningar inom sjukförsäkringen (bet. 2021/22:SfU9, punkt 2, rskr. 2021/22:154). 2.6.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar ersättning vid ålderdom (garantipension, bostadstillägg till pensionärer, äldreförsörjningsstöd samt inkomstpensionstillägg) och ersättning vid dödsfall (omställningspension, änkepension och särskild efterlevandepension samt garantipension till dessa förmåner). Inkomstrelaterad ålderspension redovisas i avsnitt 2.6.31. Tabell 2.74 UO 11 Anslag -0,7 Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (3,). Utgifterna för bostadstillägg blev högre än budget och föregående år Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (3,) högre än anvisat i statens budget. Det beror på att både det genomsnittliga beloppet som betalas ut i bostadstillägg och de retroaktiva utbetalningarna blev högre än beräknat. Vid ingången av 2021 hade dessutom anslaget ett underskott på . I ändringsbudget anvisades därför ytterligare . Jämfört med 2020 blev utgifterna (1,) högre. Antalet pensionärer med bostadstillägg uppgick till ungefär 295 000 personer, vilket är ca 5 000 personer fler än . var det genomsnittliga årsbeloppet , vilket är en ökning med jämfört med . Färre personer får garantipension Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension uppgick till , vilket är (2,) lägre än föregående år. Både medelbelopp och antalet med garantipension minskade på grund av att prisbasbeloppet endast ökade 2021. Yngre personer har också lägre belopp än äldre pensionärer och det påverkar utgifterna . Ungefär 688 900 ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2021, vilket är ca 11 000 färre än föregående år. Den genomsnittliga utbetalda garantipensionen uppgår till 2021, vilket är en minskning med jämfört med . Totalt av dem som har garantipension är kvinnor och Utgifterna för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna uppgick till , vilket är (6,) lägre än föregående år. Utgifterna för änkepension svarar för den större delen av utgifterna under anslaget. Änkepensionssystemet är under avveckling och antalet personer med änkepension minskar successivt. minskade antalet med ca 11 100 personer, till ca 208 200 personer, vilket medförde att de totala utgifterna för anslaget minskade. Alla som får änkepension är kvinnor. Utgifter för äldreförsörjningsstöd ökade De personer som är och bosatta i , men som inte får sina grundläggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet, är berättigade till äldreförsörjningsstöd. Utfallet för anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd blev , vilket är (2,) högre än föregående år. Det beror på att det är en något större andel av dem som är födda eller senare som får äldreförsörjningsstöd. Till skillnad från dem som är födda eller tidigare är de inte berättigade till garanti- pension efter att ha bott i då det för dessa krävs en bosättning för full garantipension. Högre boendekostnader ger också högre utgifter för äldreförsörjningsstöd. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd ökade jämfört med och uppgick till ca 26 500 personer . Det genomsnittliga årsbeloppet minskade och uppgick till 46 800 2021. Utgifterna för den nya pensionsförmånen IPT blev 2 miljarder Den nya förmånen inkomstpensionstillägg betalades ut . Utfallet för det nya anslaget 1:5 Inkomstpensionstillägg blev som förmånen betalades ut. Antalet personer med inkomstpensionstillägg uppgick till 1 247 450 , av dessa var kvinnor och män. Det genomsnittliga årsbeloppet var . Tabell 2.75 UO 11 Övriga kontokrediter behov av likviditet i har beslutat om en övrig kredit inom utgiftsområdet. och avser behov av likviditet i handeln med fondandelar. Utnyttjad kredit uppgick till vid utgången av 2021. iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Som grund för upplysningen anger följande. Avsnitt 12 i resultatredovisningen innefattar, i enlighet med regleringsbrev för myndigheten, en redovisning av inkomstpensionens finansiella ställning och utveckling. Avsnittet innehåller, utöver information från myndighetens finansiella redovisning, även information från andra aktörer samt prognosuppgifter. Uppgifter från andra aktörer och prognoser har inte granskats av . 2.6.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar bl.a. barnbidrag, föräldraförsäkring och bostadsbidrag. Tabell 2.76 UO 12 Anslag -0,9 -1,5 -41,2 -0,1 -26,4 -3,1 -2,4 Utfallet för utgiftsområdet uppgick till . Det är (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utgifterna (1,) högre. Lägre utgifter för barnbidrag än beräknat Utgifterna för anslaget 1:1 Barnbidrag blev , vilket är (0,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att antalet födda barn samt invandringen till blev lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring blev , vilket är (1,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror huvud- sakligen på att utgifterna för föräldrapenning blev (8,) lägre än beräknat. Antalet uttagna föräldrapenningdagar uppgick till knappt 50,4 miljoner, vilket är 5,7 miljoner dagar (10,) färre än beräknat. De lägre utgifterna för föräldrapenning motverkades delvis av att utgifterna för tillfällig föräldrapenning blev (17,) högre än beräknat samt att utgifterna för graviditetspenning blev (147,) högre än beräknat. Antalet uttagna dagar med tillfällig föräldrapenning blev knappt 9,3 miljoner, vilket är 1,5 miljoner dagar (19,) högre än vad som ursprungligen beräknades. Det beror på spridningen av sjukdomen covid-19 som bidragit till att många förskolor och skolor skärpt sina regler kring barns hälsotillstånd. Det innebär att barn hålls hemma med mildare symptom än annars, vilket medfört att benägenheten att ansöka om tillfällig föräldrapenning har varit högre än normalt. har identifierat gravida som riskgrupp för att drabbas av allvarligt sjukdomsförlopp vid insjuknande i covid-19, vilket har medfört att utgifterna för graviditetspenning blev högre än beräknat. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare på grund av förlängd tid för möjligheten att ansöka om viss tillfällig föräldrapenning i samband med sjukdomen covid-19. Utfallet för anslaget 1:4 Adoptionsbidrag blev , vilket är (41,) lägre än anvisat i statens budget. Globala reserestriktioner till följd av spridningen av covid-19 har medfört att antalet internationella adoptioner blev färre än beräknat. genomfördes 118 adoptioner till via de svenska adoptionsorganisationerna. Året innan förmedlades 92 adoptioner. Utfallet för anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd blev , vilket är (0,) lägre än anvisat i statens budget. Anslaget anvisades ytterligare i ändringsbudget då utgifterna beräknades överskrida tillgängliga medel, vilka var begränsade av en ingående utnyttjad anslagskredit på Utfallet för anslaget 1:6 Omvårdnadsbidrag och vårdbidrag blev , vilket är (26,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror huvudsakligen på att utgifterna för vårdbidrag blev (62,) lägre än beräknat. ersätter omvårdnadsbidrag den del av vårdbidraget som ger ersättning för barnets tillsyns- och vårdbehov. Beslut om vårdbidrag enligt äldre bestämmelser kommer dock att fortsätta gälla . har vårdbidragen upphört i snabbare takt än vad som tidigare beräknats. Utgifter för bostadsbidrag blev lägre än beräknat och jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:8 Bostadsbidrag blev , vilket är (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2020 blev utfallet (5,) lägre. Det beror främst på att antalet mottagare av bostadsbidrag har minskat mer än vad som beräknades i statens budget och jämfört med föregående år. Antalet hushåll som fick bostadsbidrag uppgick till 210 871 vilket är en minskning jämfört med . Huvuddelen av bostadsbidraget betalas ut till barnfamiljer. Antalet barnhushåll med bostadsbidrag uppgick till 168 478, vilket är en minskning från föregående år. Anslaget anvisades ytterligare i ändringsbudget för finansiering av ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer juli–december. Utfallet för tilläggsbidraget blev . Det är lägre jämfört med då utgifterna för tillfälligt tilläggsbidrag uppgick till . Högre utgifter för föräldraförsäkring jämfört med föregående år Jämfört med 2020 blev utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring (1,) högre. Det beror framför allt på utgifterna för graviditetspenning som blev (154,) högre jämfört med . har identifierat gravida som riskgrupp för att drabbas av allvarligt sjukdomsförlopp vid insjuknande i covid-19. Det har inneburit ett ökat antal mottagare av graviditetspenning och ett ökat antal uttagna dagar per mottagare. Antalet utbetalda nettodagar med graviditetspenning uppgick till knappt 2,5 miljoner , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Utgifterna för tillfällig föräldrapenning blev , vilket är (2,) högre än föregående år. Antalet uttagna dagar med tillfällig föräldrapenning blev knappt 9,3 miljoner, vilket är högre jämfört med . Utgifterna för föräldrapenning blev , vilket är (0,) lägre än 2020. tog män ut av föräldrapenningdagarna, vilket ska jämföras föregående år. I fråga om tillfällig föräldrapenning vid vård av barn tog män ut av dagarna vilket är en ökning från en andel på 2020. Utgifterna för anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår blev , vilket är (6,) högre än 2020. Utgifterna för anslaget styrs av antalet barn i åldern 0–, inkomstbasbeloppets utveckling, timlöneutvecklingen och utvecklingen av den pensionsgrundande inkomsten.