prop · H903246 · 2022-05-16 00:00:00 — Enligt huvudregeln för sådana skador som har uppkommit i samband med tjänsteutövning har en skadelidande tredje man rätt att rikta sitt ersättningsanspråk mot svenska staten för skador som på svenskt territorium orsakats av en annan stat eller av en medlem ur en utländsk styrka eller en civil komponent. har i sin tur rätt att få ersättning av sändande stat enligt i avtalet angivna regler om avräkning. För att tredje man ska ha rätt att rikta dylika anspråk mot svenska staten krävs en rättslig grund. Det är utan överenskommelse med den berörda staten inte möjligt att ändra regleringen när det gäller skadestånd. gäller ett statusavtal för EU:s militära stab och för EU:s krishanteringsinsatser och vid övningar inför sådana insatser (EU , SÖ 2005:7). Även EU innehåller bestämmelser om skadestånd (artikel 18) som kan bli tillämpliga vid förberedande och genomförande av EU:s krishanteringsinsatser, inbegripet övningar. Artikel 18 i EU innehåller en motsvarande reglering för tredjemansskador som finns i artikel VIII i Nato . Lagen om skadeståndsansvar vid internationellt militärt samarbete och internationell krishantering är tillämplig i fråga om såväl PFF som EU (jfr prop. 2004/05:7 s. 40 och 41 och prop. 2019/20:110 s. 37–41). Regeringens bedömning: Förslagen kommer att underlätta och öka förmåga att ta emot militärt stöd från stater som är medlemmar i eller i Nato. Förslagen medför i sig inga kostnadsökningar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anger att de tidigare framförda synpunkterna på liknande förslag kring påverkan på verksamhet gör sig gällande även här. Skälen för regeringens bedömning: Lagförslagen kommer att underlätta och öka förmåga att ta emot militärt stöd även från andra stater som är medlemmar i och från stater som är medlemmar i genom att beslutsförfarandet förenklas och effektiviteten i befintliga samarbeten ökar. Lagförslagen om beslutsordningen när det gäller att ta emot operativt militärt stöd från en stat som är medlem i EU eller i Nato innebär att vissa avgöranden som kräver beslut i det särskilda fallet ska kunna beslutas av regeringen. Den ändrade beslutsordningen medför i sig inga kostnader. Vilka ekonomiska och andra konsekvenser som uppstår med anledning av ett konkret beslut om militärt stöd avgörs av innehållet i det aktuella beslutet. Vilka konsekvenserna blir för andra myndigheter och vilka åtgärder som behöver vidtas i sådana avseenden, är något som ska beaktas i den planering och i de förberedelser för ett gemensamt militärt agerande som sker. anger att de tidigare framförda synpunkterna på liknande förslag kring påverkan på verksamhet gör sig gällande även här. I sitt remissvar över den utredning som låg till grund för regeringens förslag i det fallet, En lag om operativt militärt stöd mellan och (SOU 2018:31), angav att förslagen skulle kunna komma att påverka myndighetens möjligheter att upprätthålla flygtrafikledning i delar av det svenska luftrummet. Myndigheten pekade på att det skulle innebära en belastning på ordinarie verksamhet om anställda vid myndigheten som också är reservofficerare i Försvarsmakten utan dialog och samförstånd skulle kallas in för att understödja . Regeringen konstaterar att de nu aktuella förslagen enbart syftar till att underlätta och öka möjlighet att i vissa situationer kunna ta emot militärt stöd från andra stater. Vad anför har därför inte bäring på de lagändringar som föreslås i denna proposition. Ändringarna i skyddslagen och luftfartslagen bedöms endast få marginella konsekvenser i form av förberedande åtgärder av framför allt Försvarsmakten, t.ex. bestående av framtagande av föreskrifter och viss utbildning av berörd utländsk militär personal. Sådana kostnader bedöms kunna tas inom beslutad ekonomisk ram. Förslagen bedöms inte påverka – den kommunala självstyrelsen, – brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, – sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, 2021/22:246 – jämställdheten mellan kvinnor och män, eller –möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte heller i övrigt medföra några konsekvenser av betydelse. Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna uttalar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det är angeläget att lagändringarna kan träda i kraft . Lagändringarna bör därför träda i kraft . Det bedöms inte finnas något behov av särskilda övergångsbestämmelser. Förslaget till lag om ändring i lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och Genom ändringar i lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och utvidgas regeringens rätt att begära militärt stöd och överlåta förvaltningsuppgift enligt lagen till att omfatta en stat som är medlem i EU eller i Nato. Med anledning av detta ändras lagens rubrik till lag om operativt militärt stöd. 2 § Regeringen får, om är i krig eller krigsfara, begära stöd av en stat som är medlem i Europeiska unionen eller i Nordatlantiska fördragsorganisa- tionen i form av militära styrkor, för att i enlighet med internationell rätt möta ett väpnat angrepp mot . Regeringen får för detta ändamål överlåta förvaltningsuppgifter till den stat som lämnar sådant stöd. Paragrafen reglerar regeringens begäran om operativt militärt stöd vid krig Övervägandena finns i avsnitt 6. Paragrafen ändras på så sätt att regeringen får begära operativt militärt stöd från en stat som är medlem i EU eller i Nato, och för detta ändamål får överlåta förvaltningsuppgifter åt en sådan stat. 3 § Regeringen får begära stöd av en stat som är medlem i Europeiska unionen eller i i form av militära styrkor, för att i enlighet med internationell rätt hindra kränkningar av svenskt territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. Regeringen får för detta ändamål överlåta förvaltningsuppgifter till den stat som lämnar sådant stöd. Paragrafen reglerar regeringens begäran om operativt militärt stöd för att hindra kränkningar av svenskt territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. Övervägandena finns i avsnitt 6. Paragrafen ändras på så sätt att regeringen får begära operativt militärt stöd från en stat som är medlem i EU eller i Nato, och för detta ändamål får överlåta förvaltningsuppgifter åt en sådan stat. 13.2Förslaget till lag om ändring i skyddslagen (2010:305) 5 § Följande byggnader, andra anläggningar, områden och objekt får också beslutas vara skyddsobjekt: 1.byggnader, andra anläggningar och områden som staten har äganderätt eller nyttjanderätt till och som disponeras av Försvarsmakten, , eller , 2.områden där Försvarsmakten, , eller tillfälligt bedriver övningar, prov eller försök eller områden där oförutsedda följder av sådan verksamhet kan inträffa, 3.områden där Försvarsmakten har satts in för att hindra en kränkning av territorium eller för att möta ett väpnat angrepp mot landet, 4.områden där en främmande stats militära styrka inom ramen för internationellt samarbete tillfälligt bedriver övningar här i landet i samband med utbildning för fredsfrämjande verksamhet eller för annat militärt ändamål, 5.områden där ett Natohögkvarter eller en främmande stats militära styrka bedriver militär verksamhet inom ramen för samförståndsavtalet mellan och Nato om värdlandsstöd, 6.områden där en utländsk militär styrka bedriver militär verksamhet enligt lagen (2020:782) om operativt militärt stöd, 7.vattenområden av särskild betydelse för det militära försvaret, och 8.objekten militära fartyg och luftfartyg, fordon som tillverkats särskilt för militära ändamål och militära fordonstransporter av stora mängder vapen, ammunition och sprängämnen eller andra sådana särskilt skyddsvärda transporter. I paragrafen anges olika byggnader, områden m.m. som huvudsakligen används för militära ändamål och som kan beslutas vara skyddsobjekt. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Ändringen innebär att det av punkt 6 framgår att områden där en utländsk militär styrka bedriver militär verksamhet enligt lagen om operativt militärt stöd ska kunna beslutas vara skyddsobjekt. 9 § För bevakning av ett skyddsobjekt får polismän, militär personal eller annan särskilt utsedd personal anlitas. Den som bevakar ett skyddsobjekt och som inte är polisman benämns skyddsvakt. 2021/22:246 I lagen (2020:782) om operativt militärt stöd finns bestämmelser om att finsk militär personal i vissa fall får anlitas för bevakning av skyddsobjekt. Sådan personal benämns inte skyddsvakt. Paragrafens tredje stycke innehåller en upplysning om att det i lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och finns bestämmelser om att finsk militär personal i vissa fall får anlitas för bevakning av skyddsobjekt. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Ändringen i tredje stycket innebär att hänvisningen till lagen om operativt militärt stöd mellan och ersätts med en hänvisning till lagen om operativt militärt stöd. Ändringen innebär ingen förändring i sak. 13.3Förslaget till lag om ändring i luftfartslagen (2010:500) 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter, eller i ett enskilt fall besluta, om 1)utländsk militär luftfarts övningar i , och 2)utländsk militär luftfarts verksamhet i när stöd lämnas enligt lagen (2020:782) om operativt militärt stöd. Paragrafen reglerar i vilka fall regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter eller i ett enskilt fall fatta beslut. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Ändringen i punkt 2 innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter, eller i ett enskilt fall besluta, om utländsk militär luftfarts verksamhet i som bedrivs när stöd lämnas enligt lagen om operativt militärt stöd. Med utländsk militär luftfart avses följaktligen i sådant fall luftfart som genomförs av en stat som är medlem i EU eller i Nato. Sammanfattning av promemorian Förbättrade rättsliga förutsättningar för att ta emot militärt stöd från andra stater 2021/22:246 Bilaga 1 Promemorian har tagits fram av Försvarsdepartementet. I promemorian lämnas förslag till ändringar i lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och , skyddslagen (2010:305) och luftfartslagen (2010:500). invasion av har tydliggjort att inte anser sig bundet av den regelbaserade världsordningen som bygger sin säkerhet på. Det råder ett nytt och försämrat säkerhetspolitiskt läge i . I ljuset av förändringarna i den säkerhetspolitiska miljön ser över hur den egna säkerheten kan stärkas. I det uppkomna läget föreslås vissa lagändringar för att skyndsamt effektivisera möjligheter att ta emot militärt stöd. Lagändringarna syftar till att förbättra förutsättningarna för att ta emot operativt militärt stöd i form av militära styrkor från stater som är medlemmar i unionen eller . Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2021/22:246 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och dels att rubriken till lagen (2020:782) om operativt stöd mellan och ska ha följande lydelse, dels att 2 och 3 §§ ska ha följande lydelse. Lag om operativt militärt stöd Lag om operativt militärt stöd Regeringen får, om är i krig eller krigsfara, begära stöd av i form av militära styrkor för att i enlighet med internationell rätt möta ett väpnat angrepp mot . Regeringen får för detta ändamål överlåta förvaltningsuppgifter till . Regeringen får, om är i krig eller krigsfara, begära stöd av en stat som är medlem i Europeiska unionen eller i form av militära styrkor, för att i enlighet med internationell rätt möta ett väpnat angrepp mot . Regeringen får för detta ändamål överlåta förvaltningsuppgifter till den stat som lämnar sådant stöd. Regeringen får begära stöd av i form av militära styrkor för att i enlighet med internationell rätt hindra kränkningar av svenskt territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. Regeringen får för detta ändamål överlåta förvaltningsuppgifter till . Regeringen får begära stöd av en stat som är medlem i Europeiska unionen eller i form av militära styrkor, för att i enlighet med internationell rätt hindra kränkningar av svenskt territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. Regeringen får för detta ändamål överlåta förvaltningsuppgifter till den stat som lämnar sådant stöd. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i skyddslagen (2010:305) Härigenom föreskrivs att 5 och 9 §§ skyddslagen (2010:305) ska ha Följande byggnader, andra anläggningar, områden och objekt får också beslutas vara skyddsobjekt: 1.byggnader, andra anläggningar och områden som staten har äganderätt eller nyttjanderätt till och som disponeras av Försvarsmakten, , eller , 2.områden där Försvarsmakten, , eller tillfälligt bedriver övningar, prov eller försök eller områden där oförutsedda följder av sådan verksamhet kan inträffa, 3.områden där Försvarsmakten har satts in för att hindra en kränkning av territorium eller för att möta ett väpnat angrepp mot landet, 4.områden där en främmande stats militära styrka inom ramen för internationellt samarbete tillfälligt bedriver övningar här i landet i samband med utbildning för fredsfrämjande verksamhet eller för annat militärt ändamål, 5.områden där ett Natohögkvarter eller en främmande stats militära styrka bedriver militär verksamhet inom ramen för samförståndsavtalet mellan och Nato om värdlandsstöd, 6. områden där en finsk militär 6. områden där en utländsk styrka bedriver militär verksamhet enligt lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och 7.vattenområden av särskild betydelse för det militära försvaret, och 8.objekten militära fartyg och luftfartyg, fordon som tillverkats särskilt för militära ändamål och militära fordonstransporter av stora mängder vapen, ammunition och sprängämnen eller andra sådana särskilt skyddsvärda transporter. 1 Senaste lydelse 2020:783. 2021/22:246 Bilaga 2 För bevakning av ett skyddsobjekt får polismän, militär personal eller annan särskilt utsedd personal anlitas. Den som bevakar ett skyddsobjekt och som inte är polisman benämns I lagen (2020:782) om operativt I lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och finns bestämmelser om att om att finsk militär personal i vissa finsk militär personal i vissa fall får fall får anlitas för bevakning av anlitas för bevakning av skydds- benämns inte skyddsvakt. Denna lag träder i kraft . 2Senaste lydelse 2020:783. Förslag till lag om ändring i luftfartslagen (2010:500) Härigenom föreskrivs att 14 kap. 5 § luftfartslagen (2010:500) ska ha Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter, eller i ett enskilt fall besluta, om övningar i , och övningar i , och 2) finsk militär 2) utländsk militär luftfarts verk- samhet i när stöd lämnas samhet i när stöd lämnas (2020:782) om operativt militärt stöd. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2020:784. Remissvar har lämnats av , , Försvarsmakten, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Transportstyrelsen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Farmanbar, Karkiainen Regeringen beslutar proposition Förbättrade rättsliga förutsättningar för att kunna ta emot militärt stöd från andra stater