prop · H903158 · 2022-03-22 00:00:00 — 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. första stycket, 18 kap. 30 § första stycket, 18 kap. 30 § stycket eller 18 kap. 31 § stycket eller 18 kap. 31 § 6.ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 8.rätt till bidrag enligt 25 kap. 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13, 14 a, 14 c eller 15 §, 9.tillfälligt förbud enligt 26 kap. 18 §, eller 10.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. skolmyndigheten får överklagas till hos allmän förvaltningsdomstol i allmän förvaltningsdomstol i fråga 1.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 2. kostnadsfria resor enligt 9 kap. 2. kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 d § första stycket eller 12 kap. 15 e § första stycket eller 12 kap. 25 § första stycket, eller 25 § första stycket, eller 3.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §. Senaste lydelse 2022:000. Senaste lydelse 2017:1115. Beslut av Sameskolstyrelsen får Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos allmän förvalt- överklagas till allmän förvaltnings- ningsdomstol i fråga om domstol i fråga om 1.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, eller 2. kostnadsfria resor enligt 9 kap. 2. kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 d § första stycket eller 13 kap. 15 e § första stycket eller 13 kap. 23 § första stycket. 23 § första stycket. skolmyndigheten får överklagas till nämnd i fråga om 1.barns mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 §, 2.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upp- hörande enligt 7 kap. 14 §, 9 kap. 15 d 9 kap. 15 e andra stycket för en elev som inte andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller bor hemma, eller 4.rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. Beslut av Sameskolstyrelsen får Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos Skolväsendets över- överklagas till Skolväsendets över- klagandenämnd i fråga om klagandenämnd i fråga om 1. barns mottagande i sameskolan enligt 7 kap. 7 §, 9 kap. 15 d § 9 kap. 15 e § 13 kap. 23 § 13 kap. 23 § andra stycket för en elev som inte andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller bor hemma, eller 3.rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 2 kap. 5 § och 2.Bestämmelserna om urval i 9 kap. 15 a, 17 och 18 §§, 10 kap. 30 a, 31 a, 35 och 36 §§ och 11 kap. 29 a, 30 a, 34 och 35 §§ tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas . 15Senaste lydelse 2017:1115. 16Senaste lydelse 2017:1115. 17Senaste lydelse 2017:1115. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola i syfte att öka likvärdigheten inom dessa skolformer (dir. 2018:71). bl.a. analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placering vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklass och grundskola samt, vid behov, grundsärskola. utredningstiden (dir. 2020:25). Utredningen, som antog namnet Utred- ningen om en mer likvärdig skola, överlämnade betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurs- tilldelning (SOU 2020:28). En sammanfattning av betänkandet i relevanta delar finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i dessa delar finns i Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över re- missinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2020/02667). I denna proposition behandlas de förslag i betänkandet som rör allsidig social sammansättning och reglerade urvalsgrunder (avsnitt 4.6.1, 6.5.1 och 6.5.2 i betänkandet). Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle kartlägga hur budgetering och redovisning går till i kommuner och hos enskilda huvudmän för fristående skolor (dir. 2014:126). direktiv gavs utredaren i uppdrag att bl.a. utreda hur kommunerna kan ges ett avgörande inflytande över nyetableringar av skolor som är avsedda att drivas med vinstsyfte (dir. 2015:37). Utredningen, som antog namnet , redovisade sitt uppdrag i betänkandet Det Ökad transparens och mer lika villkor (SOU 2016:66) i En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4 och betänkandets lagförslag i relevant del finns i bilaga 5. remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Ut- bildningsdepartementet (U2016/04280). I denna proposition behandlas det förslag i betänkandet som avser för- tydligade bestämmelser vid nyetablering av fristående skolor (avsnitt 5.6.2 i betänkandet). Under den fortsatta beredningen har , , och Specialpedagogiska skol- myndigheten getts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss som huvudsakligen överensstämmer med förslagen i denna proposition. Inkomna synpunkter behandlas i avsnitt 7 och 9 och finns tillgängliga i ärendet (U2020/02667). Kommuner och Regioner (SKR) har getts tillfälle att yttra sig över ett utdrag ur ett utkast till lagrådsremiss med förslag om dels att den s.k. närhetsgarantin inte ska gälla för kommunala resursskolor med för- skoleklass, dels om en urvalsbestämmelse för sådana skolor. överensstämmer med förslaget i denna proposition. behandlas i avsnitt 7.2 och finns tillgängliga i ärendet (U2020/02667). 2021/22:158 Idéburna skolors riksförbund, , , , , unga och vuxna med intellektuell funktionsnedsättning FUB, Utvecklings- pedagogik , Vintertullsskolan i och Funktions- rätt har getts tillfälle att yttra sig över ett utdrag ur ett utkast till lagrådsremiss med förslag till bestämmelser om urval för fristående resurs- skolor som överensstämmer med förslagen i denna proposition. Inkomna synpunkter behandlas i avsnitt 7.3 och finns tillgängliga i ärendet (U2020/02667). Propositionen föregås av två andra propositioner beslutade , i vilka det föreslås ändringar i skollagen (2010:800) som påverkar utform- ningen av de förslag till ändringar i samma lag som lämnas i denna proposition. De lagförslag som lämnas i propositionen Resursskolor och tilläggsbelopp för särskilt stöd (prop. 2021/22:156) och propositionen Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfes- sionell inriktning (prop. 2021/22:157) träder i kraft före de ändringar som föreslås i förevarande proposition. Lagförslagen i förevarande proposition har därför utformats med beaktande av de nämnda lagförslagen. Ytterligare ändringar i samma paragrafer i skollagen föreslås i pro- positionen Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompe- tensförsörjning (prop. 2021/22:159) och propositionen Elevhälsa och stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (prop. 2021/22:162). De lagförslag som lämnas i förevarande proposition träder i kraft före lagförslagen i nu nämnda propositioner och lagförslagen i förevarande proposition beaktas därför i de propositionerna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen görs vissa språkliga och redaktionella ändringar. 4 Alla elever har rätt till en likvärdig utbildning av hög kvalitet En av de grundläggande principerna för det svenska skolväsendet är att alla barn och elever har rätt till en likvärdig utbildning. Det anges i skol- lagens (2010:800) inledande kapitel att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. Alla ska ha lika tillgång till utbildningen i skolväsendet, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden (1 kap. 8 och 9 §§). Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, , som gäller som lag i (se lagen [2018:1197] om konvention om barnets rättigheter) har varje barn samma rättigheter till utbildning och utveckling (artikel 2, 6, 28 och 29). artikel 29 anges att barnets utbildning ska syfta till att bl.a. utveckla barn- ets fulla möjligheter i fråga om personlighet, anlag och fysisk och psykisk förmåga samt förbereda barnet för ett ansvarsfullt liv i ett fritt samhälle. Som anges i förarbetena till skollagen bärs ansvaret för en likvärdig utbildning gemensamt av stat och skolhuvudman (propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, prop. 2009/10:165 s. 229). Kravet på en likvärdig utbildning innebär att alla elever ska ha tillgång till en verksamhet med en så hög kvalitet att de fastställda målen för ut- bildningen nås, oavsett var i landet eleverna bor eller vilken skola de går i. Hur verksamheten ska utformas för att nå de fastställda målen kan dock variera beroende på lokala behov och förutsättningar. Likvärdighet inne- bär inte likformighet eller att alla elever ska få lika mycket resurser (prop. 2009/10:165 s. 229 och 638). I stället ska kommunerna fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 b § skollagen). Utbildningen inom skolväsendet syftar till att eleverna ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Alla barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt och en strävan ska vara att uppväga skillnader i deras förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen (1 kap. 4 § skollagen). Som anges i förarbetena ligger i detta att skolan har ett kompensatoriskt uppdrag beträffande de som har sämre för- utsättningar (prop. 2009/10:165 s. 221). Det finns också bestämmelser i skollagen om stöd och särskilt stöd till barn och elever. Utgångspunkten i all verksamhet enligt skollagen ska vara barnets bästa och med barn avses varje människa under (1 kap. 10 §). Enligt 2 kap. 18 § regeringsformen (RF) har alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Det allmänna ska också verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas till vara. Det allmänna ska motverka diskriminering på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörig- het, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person (1 kap. 2 § RF). Lag eller annan före- skrift får inte innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning. Lag eller annan föreskrift får inte heller innebära att någon missgynnas på grund av sitt kön, om inte föreskriften utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller mot- svarande tjänsteplikt (2 kap. 12 och 13 §§ RF). Principen om icke-diskriminering – på grund av bl.a. ras, hudfärg, kön, språk, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt – är också central i såväl FN:s konventioner om mänskliga rättig- heter som i och . Det råder förbud mot dis- kriminering i hela skolväsendet. Skollagen hänvisar till diskriminerings- lagen (2008:567) som har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöver- skridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder (1 kap. 8 §). Såväl direkt som indirekt diskriminering är förbjuden. 2021/22:158 4.1 Skolsegregationen försvårar elevernas rätt till I de första PISA-undersökningarna , bedömdes ha ett skolsystem som var mer likvärdigt än de flesta övriga . Sedan 2009 har däremot bedömts vara ett genomsnittsland när det gäller likvärdighet. är internationellt sett medelmåttigt när det gäller att kompensera för elevernas socioekonomiska bakgrunds- faktorer och förmågan att uppväga elevernas socioekonomiska förutsätt- ningar. Svensk skola är också mindre likvärdig jämfört med övriga nordiska länder. I ett internationellt jämförande tidsperspektiv, dvs. rela- tivt övriga , har således tappat mark när det gäller likvärdighet och det går inte att se någon återhämtning (15- åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap, 2018). Inte heller sett ur ett nationellt likvärdighetsperspektiv är utvecklingen i i positiv. Familjebakgrundens betydelse för skolresultaten är stor och har dessutom ökat (Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor, 2018, Jämlikhet i möjligheter och utfall i den svenska skolan, Bilaga 7 till [SOU 2019:40]). Betydelsen av familjebakgrund för elevernas kunskaps- resultat har ökat, även om familjebakgrundens betydelse för skolresultaten när det gäller svenskfödda elever har varit förhållandevis . Den kanske mest nedslående trenden i svensk skola är den kraftigt ökade spridningen i skolornas kunskapsresultat . Det råder bred enighet om att dessa ökade skillnader mellan skolor i mycket hög grad kan hänföras till ökad skolsegregation. Elever har blivit allt mer uppdelade mellan olika skolor utifrån socioekonomisk bakgrund och migrationsbakgrund (bilaga 7 till SOU 2019:40). Skol- segregationen riskerar att påverka skolans kompensatoriska förmåga, dvs. skolans arbete med att motverka att elevernas skilda förutsättningar får genomslag i resultaten, något som drabbar elever med svagare socio- ekonomisk bakgrund hårdast (De mångkulturella innerstadsskolorna: Om skolval, segregation och utbildningsstrategier i , , Kallstenius, 2010, Förorten, skolan och ungdoms- kulturen – reproduktion av marginalitet och ungas informella lärande, , (red) 2011, Schools, choice and reputetion: Local school markets and the distribution of symbolic capital in segregated cities. Research in Comparative and International Education 1, s. 1–18, Daidalos, Bunar och , 2016). pekar ut den ökande skolsegregationen som en allvarlig systemsvaghet i den svenska skolan. kons- taterar att det finns en risk för att nivån på undervisningen och förvänt- ningarna på elevernas prestationer anpassas till deras bakgrundsförut- sättningar. Skolor med en mer utmanande elevsammansättning har också ofta svårt att attrahera skickliga lärare med lång erfarenhet, vilket i sin tur riskerar att få konsekvenser för elevernas prestationer (Samling för skolan Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet [SOU 2016:38]). med svaga elevförutsättningar har högre lärartäthet jämfört med skolor med starkare elevförutsättningar och konstaterar att fördelningen av lärar- resurser i detta avseende är kompensatorisk (bilaga 7 till SOU 2019:40). Däremot fördelas lärares kompetens snarare så att initiala skillnader i förutsättningar förstärks. Kommunala skolor med svaga elevförutsätt- ningar har lärare med lägre kompetens än de kommunala skolorna med starka elevförutsättningar. konstaterar också att om- sättningen av lärare är högre på skolor med svaga elevförutsättningar efter- som lärare arbetar på dessa skolor . slår i sin lägesbedömning 2020 fast att vilken skola en elev går i får allt större betydelse för elevens resultat. Elever som går i en skola med många elever med sämre förutsättningar tenderar generellt sett att nå sämre kunskapsresultat, liksom det omvända. Dessa så kallade skolnivåeffekter, det vill säga elevsammansättningens betydelse för den enskilda elevens resultat, har ökat betydligt . Skillnader som har observerats mellan skolor kan, enligt viss forskning, även förklaras av kamrateffekter där en elevs resultat påverkas av hur väl övriga skolkamrater presterar. Att kamrateffekter existerar finns det i forskningen relativt samstämmigt stöd för enligt och . Enligt en forskningsöversikt från utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) är evidensen för att kamrater har effekter för skolresultaten inte entydiga i forskningen, men det finns starkare evidens för att kamrateffekter har betydelse för individen på lång sikt när det gäller sociala utfall och beteenden (Vad kan den national- ekonomiska forskningen lära oss om framgångsfaktorer i skolan?, , IFAU, Rapport 2020:10). Elevsammansättningen påverkar vad läraren gör och kan göra i undervisningen. Vilka som är en elevs klass- kamrater har därför stor betydelse för vad eleven lär sig. En ökad skol- segregation kan med tiden göra att sådana så kallade kamrateffekter och lärarförväntningar får ett större genomslag. Skolsegregationen har inte bara betydelse för skolans förutsättningar att klara av det kompensatoriska uppdraget och att stödja elevernas utveckling mot de nationella målen. Den kan också leda till stigmatisering av elever som går i skolor med mindre gynnsam socioekonomisk sammansättning och ha en negativ påverkan på den sociala sammanhållningen i samhället (lägesbedömning 2020). I ett samhälle där elever med olika bakgrund möts i mindre utsträckning finns det en risk för att förståelsen och toleransen mellan olika samhällsgrupper minskar. Det innebär att skolans mål att förmedla en gemensam värdegrund försvåras. Att elever med olika social och kulturell bakgrund går på samma skolor och arbetar i samma klassrum kan alltså ha ett samhälleligt värde utöver hur kunskaps- resultaten eventuellt kan påverkas. För att alla barn och unga ska ges goda framtidsutsikter krävs insatser för att minska skolsegregationen. Om skolsegregationen leder till sämre kunskapsresultat, får det följden att unga vuxna får sämre möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och därmed sämre ekonomiska förutsätt- ningar. Därmed riskerar den socioekonomiska segregationen att förstärkas ytterligare. I regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation konstateras att skolsegregation också får negativa konsek- venser för elevernas sociala utveckling och för sammanhållningen i sam- 2021/22:158 hället som helhet. I vuxen ålder kan det leda till ökade klyftor, ökat miss- troende och mindre tolerans för olikheter. 4.2Skolmarknaden förstärker skolsegregationen ytterligare Friskolereformen och införandet av det fria skolvalet gav upphov till fler enskilda huvudmän och större möjlighet att välja mellan skolor … infördes friskolereformen och möjligheten att välja skola utökades vilket förde med sig nya krav på kommunerna, bland annat med avseende på planering och dimensionering av skolorna och ut- betalande av ersättning till enskilda huvudmän för fristående skolor. Reformerna gav upphov till fler enskilda huvudmän och större möjlighet för elever att välja mellan skolor, såväl mellan olika kommunala skolor som mellan det offentliga skolväsendet och fristående skolor. En av de bakomliggande tankarna var att införandet av marknadsmekanismer skulle leda till pedagogisk förnyelse, vara mer resurseffektivt och höja kvaliteten i hela skolväsendet. Högsta möjliga kvalitet för alla elever skulle uppnås till den av ersättningen givna kostnaden genom att marknadskrafterna fick verka. Andra viktiga anledningar till reformerna var föräldrars och elevers möjligheter att själva välja, liksom en strävan efter större mångfald av skolor med olika inriktningar och pedagogik. Eleverna skulle få möjlighet att välja skola och utbudet skulle anpassas till vårdnadshavares och elevers efterfrågan (Regeringens proposition om valfrihet och fristående skolor [prop. 1991/92:95] och propositionen Valfrihet i skolan [prop. 1992/93:230]). Sedan friskolereformen har ökningen av antalet skolor med enskilda huvudmän varit mycket snabb. 1992 fanns det 66 statsunderstödda fri- stående skolor på grundskolenivå, vilket kan jämföras med 822 fristående skolenheter inom /21 (prop. 1991/92:95 och statistik). …men har också lett till ökad skolsegregation Reformerna har lett till att det på skolområdet har införts marknads- liknande drag. Utredningen om en likvärdig skola anför att etablerings- frihet för kommunala och fristående skolor, skolval mellan kommunala och fristående skolor samt att en ersättning följer med eleven när eleven flyttar mellan olika huvudmän brukar anses vara av särskild betydelse i beskrivningen av den s.k. skolmarknadens olika delar. Det finns dock ingen fullständig etableringsfrihet på skolområdet. Den som vill starta en fristående skola måste först godkännas av som huvudman och ett antal villkor måste vara uppfyllda för att detta ska kunna ske (2 kap. 5 § skollagen). Utredningen konstaterar att det råder bred konsensus i forskningen om att skolval och en ökad förekomst av fristående skolor har bidragit till ökad, snarare än minskad, social och etnisk segregation i den svenska , även om huvuddelen av den ökade skolsegregationen kan hänföras till det segregerade boendet. Denna slut- sats ligger också i linje med de internationella erfarenheterna av skolval. Enligt utredningen kan den s.k. skolmarknaden , i likhet med vad Prop. 2021/22:158 (SOU 2016:78) konstaterar när det gäller den offent- ligt finansierade välfärden generellt, inte anses fungera väl och kunna leda till högre kvalitet. Detta anses bero bl.a. på svårigheter att mäta skolors kvalitet och variationen i vilken information som finns tillgänglig för elever och vårdnadshavare i samband med skolval. drar liknande slutsatser och konstaterar att kunskapsläget och andra förut- sättningar skiljer sig åt mellan elevgrupper. Detta riskerar leda till att skolvalet bidrar till att platserna på skolor med hög kvalitet i högre grad tillfaller elevgrupper med goda förutsättningar, vilket påverkar skolans likvärdighet. Enligt finns det dessutom tecken på att detta mönster har förstärkts . konstaterar att skolvalets nuvarande konstruktion innebär att elevers och föräldrars individuella önskemål visserligen kan komma till uttryck, men att syste- met inte ger utrymme för att väga samman individuella önskemål och samhälleliga mål om integration och kontakter mellan barn med olika bakgrund (SOU 2020:46). Enligt kan cirka en tredjedel av den totala ökningen av skolsegregationen förklaras av skolvalet. Skolvalet i dess nuvarande utformning förstärker den socio- ekonomiska segregationen och sambandet mellan boendesegregation och skolsegregationen. Det nuvarande systemet för skolval som bl.a. tillåter kötid innebär också att barn i familjer som är nyinflyttade i en kommun i vissa fall inte har några möjligheter att komma in på en populär fristående skola. Det innebär att skolvalet i dess nuvarande utformning inte ger alla vårdnadshavare lika möjligheter att välja skola för sina barn. För att öka likvärdigheten i svenskt skolväsende krävs därför verkningsfulla åtgärder. I denna proposition behandlas förslag om att verka för en mer allsidig social elevsammansättning på skolenheterna (avsnitt 6), förslag om lag- fästa urvalsregler för en mer blandad elevsammansättning i skolorna (avsnitt 7) och förslag om förtydligade bestämmelser vid nyetablering av fristående skolor (avsnitt 8). Först lämnas dock en inledande redogörelse för nuvarande reglering (avsnitt 5). Det finns olika skolformer I skollagen regleras dels skolväsendet, dels viss annan verksamhet. I skol- väsendet ingår skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grund- särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning.