prop · H903100 · 2022-04-19 00:00:00 — Det strukturella sparandet är en skattning av hur det finansiella sparandet skulle varit om det inte påverkats av konjunkturläget eller av händelser som ger upphov till engångseffekter. Eftersom konjunkturens påverkan inte ingår i det strukturella sparandet framgår den direkta effekten av den aktiva finanspolitiken tydligare. påverkas det strukturella sparandet fortsatt av de stora finanspolitiska åtgärder som tidigare beslutats och som aviseras i samband med denna proposition (se diagram 8.1 och tabell 8.2). Därefter bedöms det strukturella sparandet gradvis stärkas och uppvisa överskott 2023 för att efterföljande år förstärkas ytterligare. Den snabba förbättringen av det strukturella sparandet är huvudsakligen en följd av att de aktiva finanspolitiska åtgärderna minskar och att de därefter i stort sett är oförändrade. Skillnaden mellan det finansiella sparandet och det strukturella sparandet är en netto- effekt av de automatiska stabilisatorerna och skattebasernas sammansättning samt engångseffekter (om posterna 2–4 i tabell 8.2 subtraheras från post 1 fås post 5). –2025 väntas konjunkturutvecklingen i svensk ekonomi (post 6 i tabellen) medföra att de automatiska stabilisatorerna i stort sett är neutrala (post 2 i tabellen). Tabell 8.2 Finansiellt sparande och strukturellt sparande Procent av BNP om inte annat anges -0,5 2 varav automatiska stabilisatorer 3 varav skattebasernas sammansättning -0,2 -0,1 -0,1 5 varav strukturellt sparande, procent av potentiell BNP -0,4 6 BNP-gap, procent av potentiell BNP Källa: Egna beräkningar. De inkomster, framför allt skattebaser, och utgifter som varierar med konjunkturen utvecklas starkare respektive svagare jämfört med föregående år i takt med för- ändringen i konjunkturläget. Denna effekt på det finansiella sparandet avräknas vid beräkningen av det strukturella sparandet. Förändringar i skattebasens samman- sättning bedöms påverka de offentliga finanserna marginellt (post 3 i tabellen). –2025 bedöms det inte finnas någon engångseffekt som påverkar det finansiella sparandet (post 4 i tabellen). Den årliga förändringen av det strukturella sparandet enligt rad 5 kan i sin tur fördelas på ett antal andra komponenter (posterna 7–12 i tabell 8.3). En av dessa komponenter är den aktiva finanspolitiken (post 8 i tabellen). I tabell 8.4 redovisas den samlade budgeteffekten av aktiva finanspolitiska åtgärder i förhållande till föregående år, dvs. de sammanräknade utgifterna för alla åtgärder som beslutats av samt nu föreslagna och aviserade åtgärder. Den aktiva finanspolitiken lämnar ett negativt bidrag till det strukturella sparandet 2022 men sedan ett positivt bidrag 2023 i och med att omfattningen av de tillfälliga åtgärderna för att hantera pandemin och låg- konjunkturen minskar. Utvecklingen av det strukturella sparandet förklaras också av utvecklingen av nettointäkter från kapital samt utvecklingen av det strukturella sparandet i kommunsektorn, dvs. kommuner och regioner, och ålderspensions- systemet. Tabell 8.3 Förändringen av det strukturella sparandet Procent av potentiell BNP 7 Förändring av det strukturella sparandet -0,3 8 varav aktiv finanspolitik -0,3 -0,4 -0,1 10 varav kommunsektorns sparande -0,6 -0,6 11 varav ålderspensionssystemets sparande Källa: Egna beräkningar. Post 12 (övrigt) innehåller bl.a. effekten av en underliggande automatisk budget- förstärkning: utan att nya aktiva finanspolitiska beslut fattas ökar normalt skatte- intäkterna i ungefär samma takt som BNP i löpande priser, medan de statliga utgifterna ökar något långsammare. Anledningen till att utgifterna ökar långsammare än BNP är att många transfereringar och andra anslag inte automatiskt räknas upp i samma takt som ekonomin växer. Anslagen till de statliga myndigheterna kompenseras vidare inte fullt ut för att lönerna ökar, eftersom en viss produktivitets- ökning förutsätts i pris- och löneomräkningssystemet. Utan nya aktiva beslut förstärks därför normalt de offentliga finanserna. Den automatiska budgetförstärkningen tenderar att vara mycket varierande vid kraftiga konjunktursvängningar vilket även kan ses i tabellen. Även inkomstförändringar som inte bedöms bero på konjunkturen ingår i posten övrigt. Till följd av dessa orsaker uppskattas post 12 vara tillfälligt lägre 2022. –2025 är skattningen av post 12 i linje med genomsnittet om av potentiell BNP. Tabell 8.4 Samlade budgeteffekter av tidigare beslut och aktuella förslag och aviseringar i förhållande till föregående år Offentliga sektorns finansiella sparande. Miljarder kronor om inte annat anges Förändring av takbegränsade utgifter1 -4,0 -63,4 -9,3 Justering för olika redovisningsprinciper i statens -8,6 -1,1 -1,2 varav kapitaltillskott till statliga bolag -9,1 -1,3 -2,0 -0,9 -2,7 -64,4 -8,2 Skatter, brutto4, 5 -45,1 -2,2 -16,8 Indirekta effekter av skatter5 -4,4 -0,9 -1,9 -0,2 Summa inkomstförändringar, netto3 -34,9 -6,8 -17,5 Utgifts- och inkomstförändringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande3, 6 -206,1 -44,1 -14,8 -4,1 -0,8 -0,3 Anm.: redovisade budgeteffekter av vissa åtgärder har reviderats (se vidare avsnitt 6.3). 1Avsnitt 6.3 innehåller en mer detaljerad genomgång av utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. I tabell 6.4 redovisas budgeteffekterna per utgiftsområde. 2Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 3För utgiftssidan innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstsidan innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budgeteffekten av åtgärder på utgifts- och inkomstsidan innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. 4Se tabell 5.2. Förändrad utdebitering ingår i tabell 5.2 men ska inte ingå i tabell 8.4 eftersom den visar budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 5För åtgärder på skatteområdet beskriver bruttoeffekten den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. En indirekt effekt kan uppkomma om regeländringen påverkar andra skattebaser eller konsumentprisindex (om konsumentprisindex påverkas består den indirekta effekten bl.a. av att utgiftsnivån i olika offentliga transfereringssystem påverkas via prisbasbeloppet). indirekta effekter på inkomstsidan till följd av åtgärder på utgiftssidan. Källa: Egna beräkningar. Omfattningen av tillfälliga och permanenta finanspolitiska åtgärder gjordes tillfälliga finanspolitiska åtgärder i stor omfattning. Åtgärderna beslutades efter förslag från regeringen i de propositioner om ändringar i budgeten som lämnades dessa år eller efter initiativ från och åtgärdernas budgeteffekter var i huvudsak begränsade till det innevarande året. Merparten av åtgärderna var inriktade på att hantera de direkta konsekvenserna av pandemin. Sammantaget uppgår budgeteffekterna av dessa åtgärder till ca 190 miljarder och ca 2021. Även de åtgärder –2023 som föreslogs i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m.), och som främst var inriktade på en ekonomisk återstart, var i huvudsak tillfälliga. Budgeteffekterna av åtgärderna uppgick till , men den planerade utfasningen eller minskningen i omfattning av åtgärderna medförde att budgeteffekterna minskade till 2022 och ytterligare till 2023. De åtgärder som då kvarstod var i huvudsak av permanent karaktär. De tillfälliga åtgärderna var en starkt bidragande orsak till att finans- politiska åtgärder beräknas försvaga det finansiella sparandet i den offentliga sektorn med ca 2020 jämfört med , vilket framgår av tabell 8.4. De tillfälliga åtgärderna tillsammans med åtgärderna i budgetpropositionen var i sin tur den huvudsakliga orsaken till den ytterligare försvagningen med ca 2021 jämfört med . Eftersom dessa åtgärder till stor del är tillfälliga och upphör eller minskar i omfattning 2022 medför det i sig en förstärkning av det finansiella sparandet 2022 jämfört med . träder de åtgärder i kraft som ingick i budgetpropositionen och som uppgick till ca (prop. 2021/22:1). Det medför i sig en försvagning av det finansiella sparandet 2022 jämfört med och motverkar förstärkningen av att tillfälliga åtgärder upphör eller minskar i omfattning. Åtgärderna i budgetpropositionen var i huvudsak av permanent karaktär. Slutligen försvagas det finansiella sparandet 2022 jämfört med även av de i huvudsak tillfälliga åtgärder som beslutats och föreslagits efter beslut om budgeten . Det är bl.a. åtgärder relaterade till pandemin och ökade medel till försvaret. Budgeteffekterna av dessa åtgärder redovisas i tabell 8.6. Dessa förändringar bidrar sammantaget till den försvagning av det finansiella sparandet 2022 jämfört med på ca som den aktiva finanspolitiken totalt sett beräknas medföra enligt tabell 8.4. På samma sätt kan förstärkningen av det finansiella sparandet 2023 jämfört med på ca i tabell 8.4 till stor del hänföras till att tillfälliga åtgärder upphör eller minskar i omfattning. Det gäller både åtgärder i budgetpropositionen och åtgärder som redovisas i tabell 8.6. I skrivelsen om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2021 (skr. 2021/22:141) finns en mer detaljerad redogörelse av tillfälliga åtgärder under pandemin. Budgeteffekter av och regeringens åtgärder sedan budgetpropositionen Nedan följer en översiktlig redovisning av budgeteffekterna på de offentliga finanserna av nya finanspolitiska åtgärder i förhållande till budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 8.2). Utgångspunkten för redovisningen är att beslutade, föreslagna och aviserade ökningar och minskningar av anslag fullt ut motsvaras av en förändring av den faktiska för- brukningen av utgifter på anslagen. Nivån på den offentliga sektorns inkomster och utgifter påverkas även av andra förändringar, som i detta sammanhang inte definieras som nya förslag. Exempel på sådana förändringar är variationer i volymer i rättighets- baserade transfereringssystem eller förändrade makroekonomiska förutsättningar. Budgeteffekter av den beslutade budgeten jämfört med budgetpropositionen budgetbeslut baseras på ett gemensamt förslag från , (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Jämfört med budgetpropositionen medför beslut om statens budget en mindre försvagning av den offentliga sektorns finansiella sparande 2022 och 2023 men en förstärkning (se tabell 8.5). Tabell 8.5 Budgeteffekter av beslut om statens budget , jämfört med budgetpropositionen Budgeteffekt på den offentliga sektorns finansiella sparande. -1,1 -1,3 -1,5 Förändring finansiellt sparande offentlig sektor -0,4 -0,1 Källa: betänkande Statens budget 2022 – Rambeslutet (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Budgeteffekter av åtgärder sedan den beslutade budgeten Sedan den beslutade budgeten har beslutat om åtgärder till följd av förslag från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2021/22:86, 2021/22:FiU16, rskr. 121/22:137–142), i propositionen Extra ändringsbudget – Fler åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset 2021/22:89, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 121/22:137–142), i propositionen Extra ändringsbudget – Slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete, förstärkt evenemangsstöd och andra åtgärder med anledning av coronaviruset samt kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:113, bet. 2021/22:FiU44, rskr. 2021/22:169–173) samt i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:199, bet. 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:226–228). har på eget initiativ beslutat om åtgärder i enlighet med förslag i betänkandet Ändringar i statens budget – Ekonomiskt stöd och utrustning till (bet. 2021/22:FiU40, rskr. 2021/22:174–175) samt i betänkandet Ändringar i statens budget – Stöd till med efterfrågad försvars- materiel (bet. 2021/22:FiU46, rskr. 2021/22:204). Vidare har regeringen lämnat förslag och aviseringar med ekonomiska konsekvenser i propositionen Vårändringsbudget . Av de förslagen i den propositionen ingår i tabell 8.6 de som avser nya diskretionära åtgärder och finansiering. Dessa medför höjda anslagsnivåer om ca . I tabellen ingår inte medel som föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av förändringar av volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag) utan att någon ny reform föreslås (se vidare tabell 8.16). Dessa medför höjda anslagsnivåer om I tabell 8.6 redovisas de samlade budgeteffekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande av beslut, förslag och aviseringar sedan den beslutade budgeten . Eftersom det rör sig om ändringar i statens budget är merparten av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen begränsade till 2022. Som framgår av tabellen beräknas vissa av åtgärderna ha varaktiga konsekvenser som –2025 medför att det finansiella sparandet försvagas med mellan ca 14 och ca . Budgeteffekter redovisas även i förhållande till föregående år för att stödja analysen av finanspolitiken (se tabell 8.4). Tabell 8.6 Sammanlagda budgeteffekter sedan den beslutade budgeten av beslut om ändringar i statens budget och regeringens förslag och aviseringar Offentliga sektorns finansiella sparande. Miljarder kronor om inte annat anges Förändring av takbegränsade utgifter1 varav revidering av tidigare redovisade budgeteffekter2 Justering för olika redovisningsprinciper i statens budget -0,8 Summa inkomstförändringar, netto -0,8 Förändring finansiellt sparande offentlig sektor -53,0 -13,4 -16,8 -16,6 -0,9 -0,2 -0,3 -0,3 1Se avsnitt 6.5 och tabell 6.16 för en mer detaljerad genomgång per utgiftsområde av de förslag som påverkar budgetens utgiftssida. I tabell 8.6 ingår inte de budgeteffekter i tabell 6.16 om sammanlagt 2022 som avser regelstyrda anslag och som följer av förändringar av volym och makroekonomiska förutsättningar. 2Se vidare avsnitt 6.3. 3Effekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande av föreslagna förändringar av skatteregler beskrivs närmare i tabell 5.1. Källa: Egna beräkningar. De sammanlagda budgeteffekterna sedan budgetpropositionen av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder framgår av tabell 8.7. Tabell 8.7 Budgeteffekter av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder jämfört med budgetpropositionen Offentliga sektorns finansiella sparande. Miljarder kronor om inte annat anges -2,3 Förändring finansiellt sparande offentlig sektor -53,4 -13,5 -12,6 -16,6 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. I detta avsnitt (8.3) redovisas statens finanser enligt NR. Beräkningarna utgår från de prognoser på statens budgetsaldo som redovisas i avsnitt 7. Skillnaden mellan de båda redovisningarna består främst i att statens budgetsaldo visar statens lånebehov med omvänt tecken och därmed dess påverkan på statsskulden. Statens finansiella sparande visar förändringen av statens finansiella förmögenhet, exklusive effekten av värdeförändringar. Från budgetsaldo till statens finansiella sparande Av tabell 8.8 framgår de väsentliga skillnaderna mellan statens budgetsaldo enligt budget-redovisningen och det finansiella sparandet enligt NR. Det finansiella sparandet påverkas inte av försäljningar eller köp av finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökad utlåning eftersom sådana transaktioner i sig inte förändrar den finansiella förmögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av sådana transaktioner. Förutom denna skillnad avviker det finansiella sparandet i flera andra avseenden från budgetsaldot. Bland annat redovisas budgetsaldot kassamässigt, medan det finansiella sparandet redovisas enligt NR:s principer, vilket innebär en periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatteintäkter och ränteutgifter. Tabell 8.8 Statens budgetsaldo och finansiella sparande Utfall 2021, prognos 2022–2025 Räntor, periodisering, kursvinster/-förluster Köp och försäljning av aktier, extra Övriga finansiella transaktioner m.m. Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . justeringar avseende inlevererade överskott. Källor: och egna beräkningar. Staten redovisade ett betydande överskott 2021 enligt statsbudgetredovisningen, men ett kraftigt underskott i det finansiella sparandet. Förklaringen finns dels i periodiserade skatteintäkter, dels i posten Övriga finansiella transaktioner m.m. som minskar det finansiella sparandet i förhållande till budgetsaldot. Den enskilt största skillnaden beror på beslut om att egenfinansiera sin valutareserv, vilket innebär att kan amortera på de lån som upptagits för räkning. Även de avgifter som tillfallit och som skuldförts som förutbetalda avgifter samt är placerade på konto i Riksgälden förstärkte budgetsaldot, men detta exkluderas vid beräkningen av det finansiella sparandet. Försäljningar av aktier bidrog ytterligare till att förstärka saldot i förhållande till sparandet. amortering av lån samt förväntad utveckling av Svenska kraftnäts behållning på konto i Riksgälden medför att de två redovisningarna skiljer sig åt även 2022 och 2023. Likaså innebär skatteperiodiseringar att budgetsaldot beräknas bli högre 2022 i förhållande till det finansiella sparandet. är skillnaden mellan budgetredovisningen och NR mindre och beror i huvudsak på skillnader i skatteperiodiseringar samt försäljning av aktier. Utvecklingen av statens finansiella sparande Den snabba återhämtningen i de offentliga finanserna som kunde ses sker i huvudsak i staten. Underskottet i statens finanser mer än halverades . som skatteinkomsterna växte kraftigt utvecklades utgifterna mer i linje med ett historiskt genomsnitt. Statens finansiella sparande beräknas ytterligare förstärkas . Till stor del beror det på utdelningar från de statliga bolagen avseende 2021. Det är framför allt engångs- händelser som innebär att utdelningarna tillfälligt ökar 2022. I övrigt beräknas skatte- inkomster och totala utgifter växa ungefär lika snabbt. Det finansiella sparandet beräknas successivt förstärkas , eftersom tillfälliga stöd upphör som beräkningarna endast inkluderar den finanspolitik som aviserats eller beslutats fram t.o.m. propositionen Vårändringsbudget . Tabell 8.9 Statens inkomster och utgifter Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2021, prognos 2022–2025 -0,9 -0,6 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet väntas visa ett mindre överskott 2022 som motsvarar av BNP. väntas ålderspensionssystemet uppvisa ett fortsatt överskott motsvarande i genomsnitt av BNP (se tabell 8.10). I ålderspensionssystemet förväntas ett avgiftsunderskott under hela prognosperioden, dvs. avgiftsinkomsterna väntas vara lägre än pensionsutbetalningarna. Avgiftsunder- skottet förväntas minska något , men ändå bestå . Direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar bedöms vara högre än avgiftsunderskottet, vilket medför att det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet ökar successivt . Tabell 8.10 Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2021, prognos 2022–2025 Beräkningarna är baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Utgifterna i ålderspensionssystemet väntas öka till följd av att pensionärerna blir fler och att pensionerna i genomsnitt blir högre. –2025 förväntas pensionsutbetalningarna öka med i genomsnitt . Avgifts- inkomsterna, som är starkt kopplade till lönesumman i ekonomin (summan av utbetalda löner inklusive företagarinkomster), väntas öka i något snabbare takt, med i genomsnitt . De avgiftsinkomster som finansierar systemet är ålderspensionsavgiften från arbetsgivare och egenföretagare samt den allmänna pensionsavgiften (se tabell 8.11). Enligt överenskommelsen mellan partierna i Pensionsgruppen har förslag om justerade åldersgränser i socialförsäkringssystemen lämnats till (prop. 2021/22:181). Förändringar avseende 2020 har beslutats och trätt i kraft (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20: SfU5, rskr. 2019/20:10). Övriga förändringar föreslås träda i kraft respektive 2026. medför de justerade ålders- gränserna att den lägsta åldern för att ta ut allmän inkomstgrundad pension ändras till , att garantipensionsåldern och åldern för angränsande trygghetssystem ändras från 65 till och att åldern för arbetstagarens rätt att kvarstå i anställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd, den s.k. las-åldern, ändras från 68 till . De höjda åldersgränserna i skattesystemen beräknas öka avgiftsinkomsterna med . Tabell 8.11 Ålderspensionssystemets avgiftsinkomster Utfall 2021, prognos 2022–2025 Anm.: Beräkningarna är baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner som erhålls efter är följsamhetsindexerade. Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggs- pensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex eller ett balans- index, minus en förskottsränta på . I ett läge när pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen av inkomstindex. Om pensionssystemets skulder överstiger systemets tillgångar aktiveras balanseringen och indexeringen bygger i stället på ett balansindex. Balanseringen är ett sätt att säkerställa att pensionssystemets utgifter inte överstiger dess inkomster. Balanstalet beräknas överstiga 1,0 . Pensioner och pensions- rätter antas därmed indexeras med inkomstindex. Kommunsektorns finanser regleras av balanskravet, som infördes , och kravet på en god ekonomisk hushållning i kommunallagen (2017:725). Enligt balanskravet får kommuners och regioners resultat som huvudregel inte vara negativt. Balanskravet anger en miniminivå, men för att uppnå god ekonomisk hushållning behöver resultatet i regel vara högre (se avsnitt 4.4). Skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras till största delen av att investeringar, men inte avskrivningar, ingår som utgifter i beräkningen av det finansiella sparandet. I resultatet ingår inte investeringar men däremot avskrivningar. Det kan även finnas periodiseringsskillnader för olika inkomster och utgifter mellan det finansiella sparandet och resultatet. I regeringens prognos för kommunsektorns finanser antas utgifterna utvecklas på ett sätt som är förenligt med balanskravet. antas i normalfallet kommun- sektorn som helhet även redovisa ett resultat som bedöms vara i linje med en god ekonomisk hushållning. Vidare antas den genomsnittliga kommunalskattesatsen vara oförändrad. Prognosen grundar sig även på ett antagande om oförändrad politik på statlig nivå, förutom tidigare beslutade och föreslagna samt aviserade förändringar av statsbidragen. Därigenom blir skatteunderlagets tillväxt viktigt för den beräknade utvecklingen av kommunsektorns inkomster i prognosen. Eftersom kommunsektorn i normalfallet antas redovisa ett resultat i linje med balanskravet och god ekonomisk hushållning blir den beräknade utvecklingen av skatteunderlaget vanligtvis styrande för prognosen för utgifterna. Resultat och finansiellt sparande 2022–2025 Kommunsektorn väntas redovisa ett fortsatt högt resultat 2022, vilket blir med historiskt sett höga nivåer. och framåt beräknas resultatet och det finansiella sparandet återgå till historiskt sett mer normala nivåer.