prop · H903156 · 2022-03-22 00:00:00 — Det innebär inte att dessa bedömningar är enkla då varje elevs skolsituation är unik och resursskolan måste ha kompetens för att göra dessa bedömningar med de professioner som behövs. Vid utredningar om särskilt stöd enligt 3 kap. 7 § skollagen har exempelvis elevhälsan en central roll. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag överensstämmer med regeringens förslag. har inga synpunkter på förslaget. anser att det är svårt att bedöma hur urvalsbestämmelsen ska användas i praktiken. påpekar att det kan uppkomma problem med att bestämma vilken elev som egentligen har störst behov av plats i en resursskola, då alla som kan bli aktuella för en placering per definition kommer att ha ett stort behov av särskilt stöd, i många fall ett skräddarsytt stöd. Funktionsrätt och ser en risk för att elever som borde få en plats ändå inte får det på grund av stort söktryck till resursskolorna. anser bl.a. att de elever som bedöms tillhöra skolans målgrupp bör tas in efter kötid, så att det blir ett kombinerat behovs- och kötidsförfarande. SPSM anser däremot att elever som har utretts och konstaterats ha behov av en placering i resursskola inte ska ställas i kö. SPSM anser vidare, utifrån hur förslaget om placering i resursskola är utformat, att det kan finns en risk att elever med ”för stora behov av särskilt stöd”, som kanske inte ”passar in” utifrån det stöd som resursskolan erbjuder hänvisas någon annanstans och kanske hamnar i limbo. Regeringen konstaterar att det finns fler sökande till resursskolorna än det finns platser, varvid ett urval ibland måste göras. När det gäller fråga om kötid delar regeringen uppfattning att elever som har utretts och konstaterats ha behov av en placering i en resursskola inte ska ställas i kö. Regeringen anser i stället att den elev som har störst behov av det stöd som resursskolan erbjuder ska prioriteras. Att en elev inte får plats på en viss resursskola innebär att kommunen måste ge eleven det stöd eleven behöver på annat sätt. Eftersom resursskolor kan specialisera sig och erbjuda ett visst slag av särskilt stöd utifrån sin målgrupp måste urvalsbestämmelsen bli mer allmän och ge utrymme för huvudmännen att bedöma vilka elever som har störst behov av en viss resursskolas stöd, oavsett när ansökningarna kommit in. Hur prioriteringen bör göras i ett enskilt fall måste vara ett ansvar för huvudmännen. Det finns i detta sammanhang anledning att uppmärksamma att det i propositionen Ett mer likvärdigt skolval (prop. 2021/22:158) föreslås att urvalsgrunder till skolenheter med respektive enskild huvudman med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola ska regleras i skollagen. När det gäller fristående skolor föreslås i nämnda proposition att de där föreslagna urvalsgrunderna, t.ex. syskonförtur, geografiskt baserat urval, verksamhetsmässigt samband och slumpmässigt urval till en viss andel av platserna bland elever som inte omfattas av någon annan urvalsgrund (lika möjligheter), inte ska vara tillämpliga på fristående resursskolor. I stället föreslås att även fristående resursskolor ska tillämpa urvalsgrunden att elever med störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder ska prioriteras. Utifrån frågor som i det lagstiftningsärendet har ställts om hur en sådan prioritering kan gå till ges där ett antal exempel på hur en prioritering kan gå till. Det anges t.ex. att om en resursskola har specialiserat sig mot elever med språkstörning och en av två elever, som båda har behov av anpassningar och stödinsatser utifrån en sådan funktionsnedsättning, har svårare att kommunicera med sin omgivning än den andra eleven får den första eleven anses ha störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder. Ett annat exempel rör en annan grupp elever som är aktuella för resursskolor, nämligen elever med långvarig skolfrånvaro. Utredningen vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro har i betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) kartlagt långvarig och ofta återkommande frånvaro, såväl ogiltig som giltig, i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt analyserat orsakerna till långvarig eller ofta återkommande frånvaro. Utredningen lyfter både skolfaktorer och individfaktorer som skäl till långvarig skolfrånvaro. Utredningen anger att många aktörer som arbetar i närvaroteam med uppdrag att hjälpa elever med omfattande frånvaro uppger att det är vanligt att eleverna har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar kategoriseras som en individfaktor, men inte alla elever med sådana funktionsnedsättningar utvecklar enligt utredningen frånvaro. Utredningen anför att det är kombinationen av neuropsykiatrisk funktionsnedsättning och t.ex. bristande förståelse, anpassning och stöd som kan leda till frånvaro och inte neuropsykiatriska funktionsnedsättningar i sig. Många elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och omfattande frånvaro rapporterar bristande anpassning av undervisningen och skolsituationen till den specifika funktionsnedsättningen. Som anges ovan kan bristande tillgänglighet gentemot en elev med en funktionsnedsättning utgöra diskriminering enligt diskrimineringslagen. Regeringen konstaterar att det är hemkommunen som ansvarar för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i skolan och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt (se t.ex. 10 kap. 24 § skollagen). Kommunen ska också som huvudman se till att eleverna i kommunens grundskola fullgör sin skolgång (7 kap. 22 § skollagen). Om brister i skolmiljön är anledningen till en elevs långvariga skolfrånvaro är således kommunen skyldig att se till att anpassningar görs så att eleven kan komma tillbaka till skolan. Om en resursskola har specialiserat sig mot en viss typ av funktionsnedsättning och flera elever som har en sådan funktionsnedsättning och som har långvarig skolfrånvaro har ansökt till resursskolan bedömer regeringen att t.ex. en elev som är äldre och har en längre skolfrånvaro än en elev som är yngre och har en kortare skol- 2021/22:156 frånvaro ska anses ha störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder. En elev med långvarig skolfrånvaro som har behov av särskilt stöd för att komma tillbaka till undervisningen i en skola kan vidare generellt anses ha större behov av särskilt stöd än en elev som har behov av särskilt stöd med anledning av t.ex. samma funktionsnedsättning, men som ändå deltar i undervisningen i sin nuvarande skola. centralt att få till stånd en fungerande elevgrupp i en resursskola för att lärmiljön ska bli ändamålsenlig. Elever med långvarig skolfrånvaro kan ha behov av att komma in i en grupp med tillgång till klasskamrater. enbart elever med långvarig skolfrånvaro antas till en viss resursskola kan det i praktiken bli så att det inte finns någon elevgrupp att ansluta till och då är risken att återgången till skolan inte fungerar. vilken elev som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder måste således även elevgruppens sammansättning beaktas. Exempel på faktorer som behöver beaktas vid urval till en resursskola är hur stor del av sin skolgång som en viss elev har missat i praktiken eller hur stora behov av anpassningar som en elev har på grund av sina funk- tionsnedsättningar eller hur stora svårigheter eleven har i sin skolgång i Dessa faktorer får beaktas utifrån resursskolans eventuella specia- lisering mot t.ex. vissa funktionsnedsättningar. Även om det är svåra avvägningar anser regeringen att det inte finns någon bättre urvalsgrund än att elever med störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder ska prioriteras. Som nämnts i avsnitt 6.1.1 finns det skäl för att ta fram vägledningar för hur utredningar och bedömningar inför placering vid resursskola kan göras. Som nämnts ovan ansvarar vidare elevens hem- kommun för att utbildning i skolan kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i skolan och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt (se t.ex. 10 kap. 24 § skollagen). Om en elev med långvarig skolfrån- varo inte får plats på en viss resursskola är således kommunen skyldig att tillse att de anpassningar av skolmiljön som eleven behöver för att kunna komma tillbaka till undervisning i skolan vidtas på en annan skolenhet. Om eleven har negativa erfarenheter från sin nuvarande skola kan kom- munen i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare behöva överväga om elevens skolgång skulle kunna fungera bättre vid en annan ordinarie I propositionen Ett mer likvärdigt skolval (prop. 2021/22:158) föreslås också att det i skollagen ska tydliggöras att de urvalsgrunder som där föreslås gälla för kommunala skolenheter, t.ex. syskonförtur, geografiskt baserat urval, skolspår och slumpmässigt urval till en viss andel av platserna bland elever som inte omfattas av någon annan urvalsgrund (lika möjligheter), inte ska gälla för kommunala resursskolor med grundskola I stället hänvisas till den urvalsgrund som i denna proposition föreslås gälla för sådana skolor, dvs. att elever med störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder ska prioriteras. föreslås i nämnda proposition också att motsvarande urvalsgrund även ska införas för kommunala resursskolor med förskoleklass, trots att sådana skolenheter inte regleras i skollagen i övrigt, utöver att de omfattas av de förtydliganden som i avsnitt 6.1.1 i denna proposition föreslås göras i 3 kap. skollagen, se vidare propositionen Ett mer likvärdigt skolval. anför att elever måste tillåtas gå kvar fast de kanske inte kan betraktas som att de har ”störst” behov längre, eftersom de med skolans hjälp fungerar bättre än många elever som inte ännu har fått Prop. 2021/22:156 plats. Regeringen konstaterar att bestämmelsen om urval gäller elever som söker till resursskolan. Regeringen lämnar i avsnitt 6.1.3 ett förslag om att en elev som har antagits till en resursskola ska ha rätt att gå kvar där så länge eleven har behov av det särskilda stöd som ges där. Det blir således inte fråga om en prioritering mellan sökande elever och elever som redan går på skolan. Skolinspektionen påtalar att förslaget om urval är allmänt hållet vilket kommer påverka tillsynen. Regeringen är medveten om att mer preciserade bestämmelser ger Skolinspektionen fler verktyg i tillsynen än mer allmänt hållna bestämmelser. Mot bakgrund av vad som anförs ovan anser dock regeringen att det inte är lämpligt att precisera urvalsbestämmelsen ytterligare. 6.1.3Placeringen ska följas upp och eleven ska få gå kvar så länge eleven behöver det särskilda stöd som resursskolan erbjuder Regeringens förslag: En elevs placering vid en resursskola ska regelbundet följas upp och utvärderas. En elev ska ha rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder. Om elevens vårdnadshavare begär att placeringen ska upphöra ska eleven placeras vid en annan av kommunens skolenheter enligt de vanliga placeringsbestämmelserna för . Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår inte någon rätt för en elev att gå kvar vid resursskolan eller någon reglering för placeringens upphörande. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen invändning mot utredningens förslag. Flera remissinstanser är dock kritiska bl.a. till att elevernas rätt att gå kvar vid skolan försvagas. () betonar vikten av att skolhuvudmännen både på huvudmanna- och enhetsnivå följer upp och utvärderar hur resursskolorna fungerar. Elevernas egna erfarenheter och synpunkter ska vara en självklar del i detta. anser att det i fråga om uppföljningen skulle kunna göras en tydligare koppling till utvärderingsarbetet med vårdnadshavare och elev. anser att en placering i såväl resursskola som särskild undervisningsgrupp behöver utvärderas terminsvis för att undvika marginalisering. Kommuner och Regioner (SKR) anför att placering vid resursskola utgår från elevens behov och placeringstiden varierar. Vissa elever kommer att vara inskrivna under hela sin skolgång och andra endast . Enligt SKR kan det finnas vinster med att placera resursskolan i närheten av en ordinarie skolenhet, då det öppnar upp för samverkan, tillgång till ämneskompetens och underlättar övergångar. SKR föreslår också att och får i uppdrag att ta fram stödmaterial för hur kommuner kan arbeta med uppföljning, utvärdering och samverkan gällande elever placerade i resursskola. Enligt skulle en alternativ utvecklingsväg, för att underlätta samverkan och övergångar, kanske kunna vara att såväl kommunala som fristående resursskolor endast tillåts om dessa ligger i anslutning till en annan grundskoleenhet. anser att det måste finnas krav på att återgången är förankrad, strukturerad, väl planerad och genomförs successivt. hastig och oplanerad förändring kan starkt försämra elevens mående vilket kommer påverka fortsatt skolgång. När det gäller uppföljning och utvär- dering anser förbundet att riktlinjer ska tas fram och att tidsintervall bör anser att det ska skrivas in ett motkrav i skollagen om att den tidigare skolan måste ha gjort nödvändiga anpassningar om en elev förväntas åter- Funktionsrätt vill även se ett tillägg om att målet ska vara att eleven ska återföras till sin ordinarie skola och klass. undrar om det finns en risk att eleven måste återgå trots ett fortsatt stort behov av placeringen, om en annan elev anses ha ännu Förbundet anser inte att en kommun ska kunna neka en elev plats i en resursskola på grund av ekonomiska eller organisa- toriska svårigheter och är emot den skrivningen i alla delar i skollagen. pekar på att uppföljningen enligt utredningen ska ske utifrån möjligheten att återgå till ett ordinarie sam- Men då utredningen kopplar målgruppen för resursskolor till elever i behov av särskilt stöd enligt 3 kap. skollagen kan förslaget enligt nämnden riskera att slå fel i praktiken. En resursskola kommer ha generella anpassningar av sin verksamhet, som kan leda till att en elev som i sin tidigare skola bedömts vara i behov av särskilt stöd inte längre bedöms vara det enligt definitionen i 3 kap. skollagen. Vid en sådan situation kom- mer eleven inte längre tillhöra målgruppen för resursskolan och place- ringen bör följaktligen upphöra av den anledningen. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), som lyfter vikten av att placeringen följs upp och omprövas kontinuerligt, anför att det också behövs en plan för hur återgången till ordinarie skola ska gå till. dock en risk för att elever som placeras i en resursskola kan hamna i ett sämre läge än andra elever om skollagens regler om placering och rätt att gå kvar i en viss skola inte ska gälla. elever i en fristående resursskola har rätt att där genomföra hela sin grund- skoleutbildning, men i utredningens förslag skulle elever i en resursskola inte ges samma rätt. ningens övergripande målsättning om att eleverna i resursskola ska återgå till ordinarie skolverksamhet kan vara problematisk och ingripande för elever med så pass stora stödbehov där den ordinarie skolenheten inte lyckas eller förmår att anpassa en tillgänglig lärmiljö. enligt Skolinspektionen känna trygghet i en mer varaktig placering. borgs kommun anser att utredningens ståndpunkt inte är möjlig att förena med en verksamhet för elever som har ett funktionshinder där ett normalt skolsammanhang kan vara det som hindrar en elev att tillgodogöra sig Det är därför enligt kommunen inte bra att elever kontinuerligt ska prövas mot en skolerfarenhet i ordinarie skolsammanhang som visat sig negativ för eleven. anser att det bör övervägas om det inte i författningstext bör införas en bestämmelse om att en elev ska ha rätt att gå kvar på skol- enheten, åtminstone som eleven har behov av en placering på resursskola. resursskolor avstyrker att placeringen regelbundet ska följas upp och utvärderas då ingen elev ska tvingas återgå till ordinarie skolsammanhang. Enligt nätverket ska elever, vårdnadshavare och den mottagande skolan kunna lita på att elevens skolplacering är varaktig. Om det ändå införs en ordning där en elev kan flyttas från resursskolan utan vårdnadshavares samtycke måste det enligt nätverket till regler som garanterar eleven det stöd som behövs i den mottagande skolan. Linnéuniversitetet, som avstyrker förslaget om reglering av kommunala resursskolor, har motsatt inställning och anser att det ur elevernas perspektiv ofta är mycket problematiskt när de placeras i en särskild verksamhet och inte ges förutsättningar att återgå till den ordinarie undervisningen. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag överensstämmer i sak med förslagen i rutan ovan. Skolinspektionen och har inga synpunkter på förslagen. Funktionsrätt och tillstyrker förslagen, även om de anser att målet principiellt ska vara att eleven kan återgå till sin ursprungsskola och klass med motkravet att det måste säkerställas att det gjorts adekvata förändringar i skolmiljön. anser att det bör skrivas in motkrav i skollagen gentemot huvudman/rektor om en elev som fått plats på en resursskola förväntas återgå till sitt ordinarie sammanhang på tidigare skola. Det bör då ställas som krav att skolan måste ha gjort nödvändiga och adekvata anpassningar i skol- och lärmiljön för att möjliggöra att eleven kan komma tillbaka. Idéburna skolors riksförbund anser att en förutsättning för förslaget att en elev ska ha rätt att gå kvar i resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder är en tydligare definition av målgruppen och åtminstone exempel på olika typer av svårigheter som kan berättiga till en plats i resursskola. Om det i huvudsak skulle handla om att eleven uppnår kunskapsmål så finns det enligt förbundet en risk att placeringen avbryts så snart resursskolan lyckats med sina insatser och eleven klarar sin skolgång. SPSM är positiv till en rätt för elever att gå kvar vid en resursskola, men anser att bestämmelsen bör utformas på det sättet att en elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge elevens behov av särskilt stöd bäst kan tillgodoses vid resursskolan. Myndigheten anser att kommunens möjlighet att frångå en vårdnadshavares önskemål om skolplacering utifrån hänsyn till andra elevers trygghet och studiero även bör gälla för resursskolor. SKR anser att rätten att gå kvar är någonting som kan ge konsekvenser som man behöver ta i beaktande. Det behöver finnas incitament för en lyckad återgång, annars riskerar verksamheten att växa till ett parallellt skolsystem med starka inlåsningseffekter som varken gynnar individen eller samhället. Förslaget om att skollagens vanliga placeringsbestämmelser (10 kap. 30 och 31 §§) inte ska gälla för resursskolorna innebär enligt SKR att kommunen kan avsluta en placering vid resursskolan på den grunden att placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller med hänsyn till övriga 2021/22:156 elevers trygghet och studiero. SKR anser att samma regler bör gälla i hela skolsystemet. undrar om bestämmelsen om vad som sker om vårdnadshavarna önskar att placeringen vid resursskolan ska upphöra behövs, eftersom det kan antas följa av skolplaceringsbestämmelserna i övrigt. undrar om rätten att välja skola fortfarande gäller när vårdnadshavare önskar avsluta sitt barns placering på Skälen för regeringens förslag Då placeringen vid en resursskola grundas på elevens stödbehov bör den följas upp och utvärderas Som framgår av avsnitt 6.1.1 föreslår regeringen förtydliganden i skol- lagen som utgår från att en resursskola enbart tar emot elever i behov av särskilt stöd och att de generella anpassningar som görs i resursskolans verksamhet och som kommer alla skolans elever till del bedöms vara ett särskilt stöd i sig. Enskilda elever kan därutöver ha behov av ytterligare En placering vid en resursskola föreslås i avsnitt 6.1.1 grundas på elevens behov av sådant särskilt stöd som resursskolan I samma avsnitt föreslås att det ska anges i 3 kap. 7 § skollagen att en elev i en resursskola ska ges särskilt stöd. Detta innebär dels att ett åtgärdsprogram ska upprättas för varje elev vid resursskolan enligt 3 kap. 9 § skollagen, dels att rektorn inte behöver utreda elevens behov av särskilt stöd på nytt utan vid utarbetandet av åtgärdsprogrammet kan utgå från den utredning som gjordes inför placeringen av eleven vid resursskolan. vissa elever kan den generella anpassning som resursskolans miljö innebär vara tillräckligt särskilt stöd. För andra elever kan individuella stöd- åtgärder behövas därutöver. Förslaget innebär vidare att eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när åtgärdsprogrammet Av programmet ska behovet av särskilt stöd och hur det ska till- Det ska också framgå när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärde- ringen (3 kap. 9 § skollagen). Som nämnts i avsnitt 6.1.1 ska i detta sam- manhang observeras att om en elev, som t.ex. har en eller flera funktions- nedsättningar, med hjälp av de generella anpassningarna i en resursskolas verksamhet och eventuellt ytterligare särskilt stöd uppfyller de betygs- kriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska upp- fyllas, så innebär inte detta med automatik att eleven är i behov av det särskilda stöd som resursskolan ger. Det kan i stället vara så att eleven uppfyller nämnda kriterier just därför att eleven får detta särskilda stöd och att det kan befaras att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna om eleven inte får detta stöd. Det måste således göras en noggrann utvärdering och analys av om eleven är i behov av det särskilda stödet även fortsättningsvis eller inte. Därutöver anser regeringen, i likhet med utred- ningen, att själva placeringen på resursskolan bör följas upp och utvär- I detta ligger också att följa upp om möjligheten att återgå till ett ordinarie skolsammanhang har förbättrats genom att åtgärder har vidtagits i det ordinarie skolsammanhanget. Enligt utredningen framgår det i en del av de intervjuer som genomförts att resursskolan inte för frågan på tal om eleven skulle bedömas kunna gå i en ordinarie skola, vilket skulle kunna bidra till inlåsningseffekter genom att placeringar blir längre än de annars skulle ha varit. Regeringen delar uppfattningen att om det skulle bedömas vara till en elevs bästa att återgå till en ordinarie grundskola – hemskolan eller en annan – bör frågan tas upp för att undvika inlåsningseffekter. Om huvudmannen och vårdnadshavarna är överens om att en elev kunskapsmässigt och socialt skulle gynnas av att återgå till en ordinarie skola ska eleven återgå till en sådan. Kommunen är huvudman för hela den kommunala grundskoleverksamheten och har därför, till skillnad från huvudmannen för en fristående resursskola, en överblick över det särskilda stöd som kan ges vid kommunens olika skolenheter. För vissa elever med stora stödbehov är dock en återgång varken önskvärd eller realistisk, vilket såväl utredningen som flera remissinstanser framhåller. Som regeringen utvecklar närmare nedan bör vidare en elev vid en resursskola ha rätt att gå kvar vid resursskolan så länge han eller hon är i behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder. Regeringen instämmer i utredningens uppfattning att det är angeläget att resursskolan har kontakt med ordinarie skolor för att underlätta återgång till ett ordinarie skolsammanhang för de elever då det kan fungera. Som utredningen och bl.a. SKR framför kan samverkan och återgång underlättas om resursskolan är placerad i närheten av en ordinarie skolenhet. SPSM tillstyrker förslaget om uppföljning och utvärdering, men menar att det behövs vägledning i någon form om hur detta bör gå till.