prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — 2 a § För drift av skepp och båtar utan medgivande enligt 2 kap. 9 § samt andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar medges befrielse från koldioxidskatt med per kubikmeter bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b, om det förbrukas i yrkesmässig 1.jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, eller För sådan förbrukning som avses i första stycket ska även befrielse från energiskatt medges med per kubikmeter. När det gäller skepp och båtar för vilka fiskelicens som inte är begränsad till fiske enbart i enskilt vatten meddelats enligt fiskelagen (1993:787) medges skattebefrielse enligt första stycket också för bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 a. Paragrafen innehåller bestämmelser om lättnad avseende koldioxidskatt för diesel som förbrukas i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Ändringen i andra stycket innebär att nedsättningen av energiskatt ska medges med per kubikmeter för sådan förbrukning av diesel i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet som anges i första stycket. Bestämmelsen i andra stycket gäller således inte för märkt dieselolja för drift av skepp och båtar med fiskelicens. Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen följer att lagen träder i kraft . Det innebär att äldre bestämmelser ska gälla för skattskyldighet som inträder . Övervägandena finns i avsnitt 4.3. 4.5.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 6 a kap. Skattebefriade användningsområden m.m. 2 a § För drift av skepp och båtar utan medgivande enligt 2 kap. 9 § samt andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar medges befrielse från koldioxidskatt med per kubikmeter bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b, om det förbrukas i yrkesmässig 1.jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, eller När det gäller skepp och båtar för vilka fiskelicens som inte är begränsad till fiske enbart i enskilt vatten meddelats enligt fiskelagen (1993:787) medges skattebefrielse enligt första stycket också för bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 a. Paragrafen innehåller bestämmelser om lättnad avseende koldioxidskatt för diesel som förbrukas i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Ändringen i första stycket innebär att befrielse från koldioxidskatt begränsas till per kubikmeter . Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen följer att äldre bestämmelser ska gälla för skattskyldighet som inträder . Övervägandena finns i avsnitt 4.3. 5 Garantitillägg i bostadstillägget 5.1Ärendet och dess beredning träffades en överenskommelse mellan de dåvarande regerings- partierna, Socialdemokraterna och de gröna, och om att införa ett så kallat garantitillägg för pensionärer med låga inkomster. Inom Social- departementet och har därför promemorian Garantitillägg i bostadstillägget (Ds 2022:3) tagits fram. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2, avsnitt 3. Remissvaren finns tillgängliga i (S2022/00858). 5.2.1En ny förmån inom bostadstillägget för vissa pensionärer Regeringens förslag: Det ska införas en ny förmån inom bostadstillägget i form av ett kompletterande bidrag till boendet för vissa pensionärer, benämnt garantitillägg i bostadstillägget. Rätten till och beräkning av den nya förmånen ska regleras särskilt i ett nytt kapitel i socialförsäkringsbalken i underavdelningen om bostadstillägg. Regeringens bedömning: Garantitillägg i bostadstillägget bör vara bosätt- ningsbaserat. bör vara handläggande myndighet. Garantitillägg i bostadstillägget bör finansieras med medel från statsbudgeten och vara skattefritt. Några särskilda bestämmelser om detta behöver inte införas. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter på förslaget eller bedömningen. i (LO) tillstyrker förslaget eftersom det gynnar personer med låg allmän pension. Pensionärsorganisationerna (), pensionärsgemenskap (RPG), (), SPF Seniorerna och Sverigefinska pensionärer () anser att det är positivt att ekonomin förbättras för den aktuella gruppen. utvärdering (IFAU), (), Svensk Försäkring, och () avstyrker förslaget medan () avråder från att förslaget genomförs. Svensk Försäkring menar att förmånen har tveksam träffsäkerhet och saknar koppling till bostadskostnaden. Ett antal instanser är kritiska till förslaget och lämnar synpunkter på dess utformning och innehåll, däribland , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och Akademikers (). Dessa remissinstanser anser bl.a. att en eventuell höjning av grundskyddet bör ske inom ramen för befintliga förmåner. Ett antal remissinstanser, däribland IFAU, LO, OFR, , , Svensk Försäkring, , TCO samt flera av pensionärsorganisationerna framför kritik mot regeringens förslag bl.a. eftersom dessa enligt remissinstanserna gör avkall på livsinkomstprincipen. Några av remissinstanserna, såsom IFAU, ISF, OFR, och påpekar särskilt att förslagen medför ökade marginaleffekter. Därutöver har Svensk Försäkring, TCO samt flera av pensionärsorganisationerna synpunkter på att förmånen ska vara skattefinansierad. ISF, , och SPV har synpunkter som berör remisstiden. Skälen för regeringens förslag och bedömning En ny förmån inom bostadstillägget har ett antal förändringar skett på pensionsområdet som har medfört att inkomsterna höjts för pensionärer. Det återstår dock fortfarande behov av ytterligare ekonomiska förbättringar för de pensionärer som har den lägsta allmänna pensionen, något som såväl LO som flera av pensionärsorganisationerna framhåller. För de flesta hushåll utgörs de största utgiftsposterna av kostnader relaterade till boende och andra nödvändiga hushållsutgifter. För många med låga pensioner saknas det utrymme för plötsliga förändringar i sådana utgifter. Därför föreslår regeringen i denna proposition att ett kompletterande bidrag till boendekostnader och hushålls- kostnader för pensionärer med låg eller ingen inkomstgrundad pension införs som en ny bostadstilläggsförmån. Det övergripande syftet är att långsiktigt förbättra den ekonomiska situationen för pensionärer som har låg allmän ålderspension. ISF, , och anser att en höjning av grundskyddet bör ske inom ramen för befintliga förmåner och inte genom införande av en ny förmån. Regeringens bedömning är att varken en höjning av det ordinarie bostadstillägget eller av garantipensionen fullt ut hade träffat den grupp pensionärer som kommer att beröras av den nya förmånen. Vidare är den nya förmånen, till skillnad från både garantipensionen och de befintliga bostadstilläggsförmånerna, en helt individualiserad grundskyddsförmån som inte gör skillnad på om en person är gift/sammanboende eller ogift/ensamboende. Förmånen är också, i likhet med bostadstillägget men inte garantipensionen, skattefri. Sammantaget har den nya förmånen fördelar som de befintliga bostadstilläggsförmånerna eller garantipensionen inte har. Mot denna bakgrund är det enligt regeringen befogat att införa en ny förmån inom ramen för pensionssystemet. ISF anser vidare att det, givet syftet att stärka ekonomin för de pensionärer som har låga inkomster från det allmänna pensionssystemet, är olämpligt att förmånen är konstruerad så att den inte ger någon inkomstökning för pensionärer som enbart har äldreförsörjningsstöd. Regeringen är medveten om att det i finns många skyddsvärda grupper som kan behöva få sin ekonomi förstärkt. I just detta förslag har regeringen emellertid prioriterat att förstärka ekonomin för personer som har låg allmän pension och som uppfyller rätten till förmånen genom bosättning i (se avsnitt 5.2.2). Svensk Försäkring anser att förmånen har tveksam träffsäkerhet eftersom närapå hälften, , av alla pensionärer kommer att få del av förmånen. Regeringen vill därför betona att enbart för att en relativt stor grupp pensionärer omfattas av förslaget betyder det inte att träffsäkerheten i förslaget är bristfällig utan det indikerar snarare att det finns orimligt många pensionärer som behöver få sin ekonomi förstärkt. Svensk Försäkring anför vidare att förmånen saknar koppling till en persons bostads- kostnad. Regeringen instämmer i att förmånen inte på samma sätt som de befintliga bostadstilläggsförmånerna har en direkt koppling till exempelvis kostnaden för att hyra en bostad. Syftet med förmånen är så som anges ovan att utgöra ett generellt stöd till utgifter som är kopplade till boende och hushåll. Förmånen liknar därmed en annan form av bostadsstöd i socialförsäkringsbalken, nämligen boendetillägget. Boendetillägget är ett kompletterande bidrag till boendet för en försäkrad som har fått tidsbegränsad sjukersättning eller aktivitetsersättning (103 b kap. 2 § SFB). Boende- tillägget har alltså inte heller någon omedelbar koppling till den faktiska bostads- kostnaden. Att förmånen inte har en direkt koppling till bostadskostnaden medför att förmånen träffar en bredare grupp av personer än det ordinarie bostadstillägget, eftersom även personer med exempelvis låg hyra men höga omkostnader i hushållet i övrigt bedöms på samma sätt som en person med hög hyra och låga övriga omkostnader. finns ett fast belopp i det ordinarie bostadstillägget, det så kallade konsumtionsstödet, vars storlek är detsamma oavsett hur stor bostadskostnaden är. Det innebär att även hushåll med låga bostadskostnader får del av det. Konsumtionsstödet betalas emellertid enbart ut till pensionärer som en del av ett befintligt bostadstillägg. Den förmån som föreslås behöver, för att fylla sitt syfte, betalas ut till en större och delvis annan grupp pensionärer än den som får bostadstillägg. Det är således inte tillräckligt att till exempel höja det befintliga konsumtionsstödet för att uppnå målet med tillägget. Regeringen anser mot denna bakgrund att förmånen bör införas som en egen förmån inom ramen för bostadstillägget. I likhet med de nuvarande bostadstilläggsförmånerna ska förmånen finansieras med medel från statsbudgeten (jfr 2 kap. 4 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB) samt vara skattefri. Att bostadstillägg är skattefritt framgår av 8 kap. 10 § inkomstskattelagen (1999:1229). Ett antal remissinstanser, däribland IFAU, LO, OFR, , , Svensk Försäkring, , TCO samt flera av pensionärsorganisationerna framför i sina respektive yttranden kritik mot att förslagen, enligt remissinstansernas uppfattning, gör avkall på livsinkomstprincipen samt att det så kallade respekt- avståndet, det vill säga skillnaden i inkomst från den allmänna ålderspensionen mellan dem som har arbetat ett helt arbetsliv och dem som inte har gjort det, blir snävare till följd av reformen. Några av de nämnda remissinstanserna, däribland IFAU, ISF, OFR, och , påpekar särskilt att förslagen kommer att leda till ökade marginal- effekter. Flera av remissinstanserna är även kritiska mot att förslagen ska skatte- finansieras och därmed går emot principen att pensionerna ska finansieras genom avgifter. Regeringen instämmer i att en av huvudprinciperna i det allmänna pensionssystemet är att den inkomstgrundade ålderspensionen baseras på individens förvärvsinkomster under hela livet, den så kallade livsinkomstprincipen. Regeringen är även medveten om att förslagen innebär ett avsteg från denna princip samt att de kan ge upphov till högre marginaleffekter. Regeringen konstaterar dock att grundskyddet för pensionärer över lag utgör ett avsteg från vissa bärande principer i pensionssystemet. Att ha ett väl utvecklat grundskydd är emellertid en förutsättning för att skydda ekonomiskt svaga äldre mot ekonomisk utsatthet under ålderdomen. Höjningar av ersättningsnivåerna i grundskyddet kräver alltid överväganden av vilka konsekvenser höjningarna medför och hur förenliga sådana konsekvenser är med pensionssystemet. Denna målkonflikt mellan skydd mot utsatthet och drivkrafter till arbete är således i praktiken svår att undvika och den förekommer även inom andra delar av socialförsäkringssystemet. I detta fall gör regeringen bedömningen att den ekonomiska förstärkning som den föreslagna förmånen skulle föra med sig för den berörda gruppen är så pass nödvändig och brådskande att det finns starka skäl för förslagen. Det är emellertid fortsatt regeringens linje att arbete ska löna sig och att den inkomst- grundade pensionen ska återspegla det. Förslagen i den här propositionen hindrar dock på inget sätt genomförande av andra reformer på pensionsområdet. Härvid vill regeringen nämna den reform som resulterade i införandet av inkomstpensions- tillägget . Inkomstpensionstilläggets syfte är att öka respektavståndet genom att förstärka den inkomstgrundade pensionen för dem som arbetat ett helt arbetsliv. Regeringen vill vidare betona att den nya förmånen är en del av grundskyddet som även i övriga delar finansieras med medel från statsbudgeten. Det bedöms därför vara logiskt att också denna förmån finansieras på samma sätt. OFR, PRO, några av några av de övriga pensionärsorganisationerna samt anser att avgiftsinbetalningarna till pensionssystemet behöver höjas. Regeringen arbetar på bred front med att reformera pensionssystemet i enlighet med pensionsöverenskommelsen som slöts 2017. Exempelvis har avgiften analyserats. Resultatet av det arbetet presenteras i promemorian Analys av förutsättningar för höjda inkomstgrundade pensioner som färdigställdes . Att förmånen är en bostadstilläggsförmån innebär också att det är en bosättnings- baserad förmån (5 kap. 9 § 18 SFB). Det betyder att en person vanligen ska vara bosatt i för att förmånen ska kunna lämnas (kan påverka bosättningskravet, se avsnitt 5.2.6). Därtill behöver personen också ha haft viss anknytning till , det vill säga bott i i viss utsträckning, (se avsnitt 5.2.2). Förmånen föreslås kallas garantitillägg i bostadstillägget Den nya förmånen bör kallas garantitillägg. Det finns en förmån i social- försäkringsbalken som heter garantitillägg. Det befintliga garantitillägget är ett tillägg till tilläggspension för personer födda –1953. Det befintliga garantitillägget har ingen koppling till det nu föreslagna nya garantitillägget. För att kunna särskilja den nya förmånen från det befintliga garantitillägget samt tydliggöra att det rör sig om en förmån inom bostadstillägget föreslår regeringen att förmånen kallas garantitillägg i bostadstillägget. I denna proposition kommer förmånen emellertid att förkortat benämnas garantitillägg. Eftersom garantitillägget föreslås vara en förmån inom ramen för bostadstillägget bör det regleras i samma underavdelning som de nuvarande bostadstilläggsförmånerna som ligger i avdelningen om bostadsstöd i socialförsäkringsbalken. Målgruppen föreslås emellertid delvis vara en annan än den som får någon av de nuvarande bostadstilläggsförmånerna. De grundläggande bestämmelserna om garantitillägget bör därför föras in i ett eget nytt kapitel. I och med detta måste en följdändring göras i den bestämmelse som anger innehållet i den aktuella underavdelningen. har synpunkter på att garantitillägget föreslås regleras i social- försäkringsbalkens avdelning G om bostadsstöd eftersom förmånen enligt myndigheten har större likheter med garantipensionen i fråga om rätten till förmånen och hur den beräknas. ISF påpekar att garantitillägget beskrivs som en ny förmån inom bostadstillägget trots att det enligt myndigheten snarare framstår som en förstärkning av garantipensionen. Det stämmer att garantitillägget avseende konstruktionen skiljer sig från de nuvarande bostadstilläggsförmånerna. syftar dock till att vara ett komplement till boendekostnader och hushållskostnader och den ska följaktligen ses som en förmån inom ramen för bostadstillägget. Regeringen anser därför också att det är naturligt att garantitillägget regleras i avdelningen om bostadsstöd i socialförsäkringsbalken. Som huvudregel handlägger ärenden om bostadstillägg till pensionärer (93 kap. 5 § andra stycket SFB). Regeringen föreslår därför att ärenden om garantitillägg ska handläggas av denna myndighet. I och med att detta redan följer av befintlig reglering behöver inga ändringar göras för att så ska bli fallet. nämner i sitt remissvar att remisstiden inte medger att myndigheten kan presentera ett komplett alternativt förslag till garanti- tillägget. ISF nämner att de på grund av den korta remisstiden inte kunnat analysera orsakerna till de marginaleffekter som redovisas i promemorian. SPV anger att de på grund av den korta remisstiden endast kunnat lämna översiktliga kommentarer. Regeringen är medveten om att remisstiden varit kortare än vanligt. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla att förslaget om en ny förmån är utformat som ett tillägg i det redan befintliga bostadstillägget. Det är enligt regeringens mening angeläget att ytterligare ekonomiska förbättringar för de pensionärer som har den lägsta allmänna pensionen snabbt kan komma dessa pensionärer till del. Promemorian har skickats ut till en bred krets av remissinstanser. Samtliga remissinstanser, förutom ombudsman (JO), , Kommuner och Regioner (SKR) och , har yttrat sig över förslagen och de mest berörda remissinstanserna har lämnat utförliga svar. Även har i sitt remissvar lämnat utförliga synpunkter på det remitterade förslaget även om myndigheten inte anser sig ha haft tillräckligt med tid för att utveckla ett alternativt förslag. Regeringen anser att förslaget och dess konsekvenser i tillräcklig utsträckning har blivit belysta genom remitteringen. I sammanhanget kan det också påpekas att det är fråga om en reglering som gynnar enskilda. Regeringen bedömer därför sammantaget att det finns ett tillräckligt beredningsunderlag för regeringens förslag. Förslaget innebär att ett nytt kapitel, 102 a kap., införs i socialförsäkringsbalken samt att ändringar görs i 99 kap. 1 §, 100 kap. 2 §, 101 kap. 1 § och 102 kap. 1 § SFB (avsnitt 2.4). Regeringens förslag: Garantitillägg i bostadstillägget ska kunna lämnas till en försäkrad som har rätt till garantipension och som tar ut allmän ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension. Förmånen ska lämnas enligt fyra förmånsnivåer, beroende på i vilken omfattning den försäkrade tar ut allmän ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension: hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedels förmån. Garantitillägg i bostadstillägget ska kunna lämnas tidigast från och med den månad då den försäkrade fyller . Åldersgränsen ska höjas från 65 till och utgöras av riktåldern för pension. Garantitillägg i bostadstillägget ska lämnas från och med den månad då rätten till förmånen har inträtt till och med den månad då rätten till förmånen har upphört. Regeringens bedömning: Garantitillägg i bostadstillägget bör endast lämnas till den som är försäkrad för förmånen. Några särskilda bestämmelser om detta behöver inte införas. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: har synpunkter på att reglerna om bl.a. rätten till garantitillägget placeras i socialförsäkringsbalkens avdelning för bostadsstöd. Övriga remissinstanser har inte lämnat några synpunkter på förslaget eller bedömningen. Skälen för regeringens förslag och bedömning Den som är försäkrad för förmånen och har rätt till garantipension ska ha rätt till garantitillägget Garantitillägget ska enligt regeringens förslag kunna lämnas till dem som är försäkrade för förmånen, det vill säga uppfyller kravet på bosättning (se avsnitt 5.2.1). Ett sådant krav följer redan av befintlig reglering av bostadsstöd i socialförsäkringsbalken (93 kap. 4 § SFB). Ytterligare ett villkor för rätt till garantitillägget föreslås vara att den försäkrade ska ha rätt till garantipension. Genom att ta utgångspunkt i rätten till garantipension nås en bredare grupp personer än de som har de nuvarande bostads- tilläggsförmånerna. Vidare underlättar en sådan ordning för handläggande myndighet, det vill säga , genom att vissa relevanta underlag för att bedöma om en person har rätt till garantitillägget redan finns att tillgå för myndigheten. Med rätt till garantipension avses att de grundläggande kraven för garantipension i fråga om försäkringstid är uppfyllda (66 kap. 2 § respektive 67 kap. 2 § SFB) samt att rätten till garantipension har prövats av . För att öppna upp rätten till garantipension behöver en försäkrad i regel ha försäkringstid vilket i huvudsak innebär år med bosättning i . För personer födda eller tidigare kan även så kallade pensionspoäng eller likställda år ligga till grund för försäkringstiden. Notera att kravet försäkringstid inte kan upprätthållas i alla lägen med hänvisning till sammanläggningsprincipen inom , se vidare avsnitt 5.2.6. har synpunkter på att bl.a. rätten till garantitillägget regleras i socialförsäkringsbalkens avdelning G om bostadsstöd eftersom förmånen enligt myndigheten genom sin konstruktion nära anknyter till garantipensionen. Som nämns ovan anser regeringen att det är rimligt att bl.a. frågan om rätten till garantitillägget regleras i avdelningen om bostadsstöd i socialförsäkringsbalken eftersom syftet med garantitillägget är att stötta den enskilde avseende boendekostnader och hushållskostnader. I sammanhanget bör det enligt regeringens mening tydliggöras att rätt till garanti- pension inte är liktydigt med att den försäkrade får ett faktiskt utbetalt belopp i garantipension. En försäkrad med rätt till garantipension kan ha noll kronor i utbetald garantipension mot bakgrund av att den inkomstgrundade pensionen är för hög. Storleken på den försäkrades garantitillägg är inte heller avhängigt garantipensionens storlek utan bygger på storleken på beräkningsunderlaget för garantitillägget, framför allt den enskildes inkomstgrundade pension, se vidare avsnitt 5.2.3.1. Det bör krävas att den försäkrade tar ut viss allmän ålderspension – hel eller partiell Det övergripande syftet med garantitillägget är som beskrivs i avsnittet ovan att förbättra den ekonomiska situationen för de pensionärer som har den lägsta allmänna pensionen. En förutsättning för rätt till förmånen bör följaktligen vara att den försäkrade tar ut allmän ålderspension. Allmän ålderspension omfattar inkomst- grundad ålderspension och garantipension. Inkomstgrundad ålderspension omfattar i sin tur inkomstpension, tilläggspension och premiepension. Mot bakgrund av att premiepension varken uttagsmässigt eller andelsmässigt (se stycket nedan) behöver hänga samman med övriga förmåner inom den allmänna pensionen bör ett uttag av den pensionsförmånen emellertid inte kunna grunda rätt till garantitillägget, utan endast uttag av inkomstpension, tilläggspension eller garantipension. Den allmänna inkomstgrundande ålderspensionen kan tas ut som hel förmån eller med tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel av hel förmån (56 kap. 2 § SFB). För den som har rätt till inkomstgrundad ålderspension lämnas garantipension i samma omfattning som personen tar ut den inkomstgrundade ålderspensionen (66 kap. 4 § och 67 kap. 3 § SFB). Även inkomstpensionstillägget betalas ut med samma andel som den inkomstgrundade ålderspensionen. Garantitillägget bör lämnas på motsvarande sätt. Det innebär att tillägget bör kunna lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån när motsvarande andelar tas ut för den allmänna inkomstgrundade ålderspensionen. Förmånen bör lämnas tidigast och åldersgränsen bör sedan successivt ändras i linje med övriga delar av grundskyddet. Lägsta åldern för att ta del av grund- skyddet för pensionärer (garantipension, nuvarande bostadstilläggsförmåner och äldre- försörjningsstöd) är . Åldersgränsen för garantitillägget, som också kommer att vara en del av detta grundskydd, bör vara densamma. I propositionen Justerade åldersgränser i pensionssystemet och i kringliggande system (prop.