prop · H903215 · 2022-04-05 00:00:00 — Paragrafen, som utformas delvis enligt Lagrådets förslag, reglerar vilka uppgifter som ska framgå av en rekonstruktionsplan. Den saknar mot- svarighet lag. Genom paragrafen genomförs artiklarna 2.1.7 och 8.1 i insolvensdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 8.5.1. Enligt första och andra punkterna ska en rekonstruktionsplan innehålla allmänna uppgifter om gäldenären och information om vem som är rekonstruktör. I tredje punkten anges att en rekonstruktionsplan ska innehålla vissa uppgifter om arbetstagarnas ställning. Av planen bör bl.a. framgå vilken information som har förmedlats till de anställda i fråga om konsekvenserna av företagsrekonstruktionen och rätten till lönegaranti. Där bör också framgå vilka kontakter som har tagits med och vilken information som har förmedlats till de fackliga organisationer som är representerade på arbets- platsen. Även de övergripande konsekvenserna för arbetstagarnas anställ- ningar ska anges. I detta ligger att planen ska innehålla uppgifter om eventuella uppsägningar och andra förändringar som påverkar de anställ- da, t.ex. arbetstidsförkortningar. Att arbetstagarnas kollektiva och indivi- duella rättigheter måste beaktas vid eventuella förslag till förändringar av deras anställningsförhållanden framgår uttryckligen av lagtexten. Av fjärde och femte punkterna framgår att en rekonstruktionsplan ska innehålla uppgifter om de berörda parterna och deras indelning i grupper samt värdena av fordringarna och rättigheterna i varje grupp. För borge- närer handlar det om fordringarnas belopp och för företagsägare värdet på deras rättigheter. Vilka som får delta i en planförhandling framgår av 3 § och reglerna för gruppindelningen framgår av 5 §. Enligt 17 § ska rätten pröva valet av berörda parter och gruppindelningen innan de berörda parterna röstar om förslaget till rekonstruktionsplan vid plansamman- trädet. För att rätten ska kunna göra denna prövning behöver rekonstruk- tionsplanen innehålla en motivering till valet av berörda parter och skälen för deras gruppindelning. Planen ska även innehålla en förklaring till hur värdena av fordringarna och rättigheterna har bestämts. I den utsträckning berörda parter har delats in i undergrupper enligt 5 § andra stycket ska rekonstruktionsplanen även inkludera en utförlig beskrivning av varför berörda parter i en viss grupp ska anses ha likvärdiga intressen. Även borgenärer och företagsägare som inte berörs av en rekonstruk- tionsplan ska anges. Det framgår av sjätte punkten. En borgenär eller företagsägare är inte berörd av planen om denne inte omfattas av de åtgär- der som föreslås i planen. Det kan t.ex. handla om en borgenär som får fullt betalt för sin fordran och betalningsvillkoren inte heller i något annat avseende föreslås ändras. Om rekonstruktionsplanen inte omfattar vissa borgenärer och företagsägare, ska planen innehålla en förklaring till varför dessa borgenärer och företagsägare inte ska omfattas av planen. Enligt sjunde punkten ska en rekonstruktionsplan innehålla uppgift om rekonstruktionsåtgärderna och när de ska genomföras. Det är främst dessa uppgifter som kan komma att få rättsverkan om planen fastställs (se författningskommentaren till 29 §). Det bör därför anges i rekonstruktions- planen i vilken utsträckning som rekonstruktionsåtgärderna bedöms verk- ställbara. Vilka åtgärder som kan föreslås i en rekonstruktionsplan utvecklas i författningskommentaren till 4 §. I många fall kommer skulduppgörelsen utgöra en viktig rekonstruktionsåtgärd. Det finns dock inget hinder mot att föreslå även andra åtgärder, t.ex. att vissa tillgångar eller avtal ska över- låtas. Vilka uppgifter om rekonstruktionsåtgärderna som ska redovisas är ytterst beroende av vilka åtgärder som föreslås i det enskilda fallet. Som utvecklas i författningskommentaren till 4 § är det möjligt att i en rekonstruktionsplan föreslå åtgärder som påverkar företagsägarna. Det kan t.ex. handla om en ökning eller minskning av aktiekapitalet i gäldenärs- företaget. Av 31 § framgår att en rekonstruktionsplan som innehåller sådana uppgifter ska ha samma verkan såsom om beslutet fattats av bolagsstämman om planen fastställs av rätten. Detsamma gäller för vissa ändringar av bolagsordningen som är nödvändiga för att genomföra en ökning eller minskning av aktiekapitalet. Om det i en rekonstruktionsplan föreslås en ändring av aktiekapitalet, ska planen innehålla ett förslag till sådant beslut enligt 12 kap. 4–7 §§, 13 kap. 4–8 §§, 14 kap. 4–10 §§, 15 kap. 4–10 §§ eller 20 kap. 7–14 §§ aktiebolagslagen (2005:551). Av 32 § i förevarande kapitel framgår att vad som anges i aktiebolagslagen om styrelsens skyldigheter att upprätta förslag till beslut i stället gäller för den som begär planförhandling. Av åttonde punkten framgår att en rekonstruktionsplan i förekommande fall ska innehålla uppgift om ny finansiering och skälen till att den nya finansieringen är nödvändig för att genomföra planen. Med ny finansiering avses nytt finansiellt stöd som tillhandahålls i syfte att genomföra rekon- struktionsplanen. Begreppet finansiellt stöd ska betraktas i vid bemärkelse. Det omfattar inte bara stöd i form av nya bankkrediter, utan även t.ex. leverans på kredit av lagervaror, inventarier, el samt råvaror såsom gas och vatten. Finansiellt stöd som uppkommit före beslutet om företagsrekon- struktion är inte att betrakta som ny finansiering. Av 10 § första stycket 4 förmånsrättslagen (1970:979) framgår att det är möjligt att i rekonstruktionsplanen avtala om bästa allmänna förmånsrätt för ny finansiering. Av 23 § andra stycket i denna lag framgår vidare att en rekonstruktionsplan som innehåller ny finansiering får fastställas endast om den nya finansieringen är nödvändig för att genomföra planen och finansieringen inte otillbörligen skadar borgenärernas intressen. För att rätten ska kunna pröva denna fråga behöver rekonstruktionsplanen innehålla en utförlig redogörelse för villkoren för den nya finansieringen, t.ex. vad som överenskommits beträffande förmånsrätt, och varför finan- sieringen är nödvändig för att genomföra rekonstruktionsplanen. 8 § Till rekonstruktionsplanen ska bifogas 1. en berättelse av rekonstruktören som redogör för a)vilka åtgärder som vidtagits under rekonstruktionen, b)gäldenärens ekonomiska situation och orsakerna till och omfattningen av de ekonomiska svårigheterna, c)den utdelning som kan förväntas i en konkurs, d)om gäldenären har gjort sig av med egendom under sådana förhållanden att den kan bli föremål för återvinning, e)om det finns skälig anledning att anta att gäldenären har gjort sig skyldig till brott mot sina borgenärer och i så fall grunden för detta, och f)hur gäldenären har fullgjort sin bokföringsskyldighet, 2.en förteckning över gäldenärens tillgångar och skulder vid beslutet om företagsrekonstruktion och begäran om planförhandling, som har upprättats av rekonstruktören enligt 9 och 10 §§, 3.senaste årsredovisningen eller årsbokslutet, och 4. ett yttrande av rekonstruktören som innehåller en bedömning av om rekon- Prop. 2021/22:215 struktionsplanen bör antas av de berörda parterna och som förklarar varför planen har rimliga utsikter att säkra verksamhetens livskraft och förebygga insolvens. Paragrafen, som utformas enligt Lagrådets förslag, reglerar vilka uppgifter som ska bifogas en rekonstruktionsplan. Den motsvarar delvis 3 kap. 10 och 11 §§ lag (se prop. 1995/96:5 s. 208 f.). Genom paragrafen genomförs artikel 8.1 i insolvensdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 8.5.1. Enligt första punkten ska till en rekonstruktionsplan bifogas en rekon- struktörsberättelse. Det motsvarar vad som enligt lag gäller för en begäran om ackordsförhandling. Utöver vad som gäller enligt den lagen ska rekonstruktörsberättelsen innehålla en beskrivning av vilka åtgärder som vidtagits under rekonstruktionen. Det kan t.ex. handla om vilka betal- ningar av äldre skulder som har skett efter att rekonstruktionsförfarandet inleddes och vad som är anledningen till betalningarna. Enligt andra punkten ska till rekonstruktionsplanen även bifogas en förteckning över gäldenärens tillgångar och skulder. Förteckningen över tillgångar och skulder ska avse både tiden för beslutet om företags- rekonstruktion och tiden för begäran om planförhandling. I den utsträck- ning det inte skett några förändringar fram till begäran om planförhandling kan en hänvisning göras till uppgifterna om hur det såg ut vid tiden för beslutet om företagsrekonstruktion. I övriga fall ska rekon- struktionsplanen innehålla en redovisning av de förändringar av gälde- närens tillgångar och skulder som skett mellan tidpunkten för beslutet om företagsrekonstruktion och begäran om planförhandling. Det ligger i sakens natur att förteckningen över tillgångar och skulder vid begäran om planförhandling måste avse förhållandena före begäran. I de fall där gäldenären begär planförhandling redan i ansökan om företagsrekonstruktion gäller på samma sätt att förteckningen över tillgångar och skulder får avse förhållandena före beslutet om företagsrekonstruktion. Enligt tredje punkten ska till rekonstruktionsplanen bifogas senaste årsredovisningen eller årsbokslutet. Vad som avses med årsredovisning och årsbokslut framgår av 2 kap. 1 § årsredovisningslagen (1995:1554) respektive 6 kap. 4 § bokföringslagen (1999:1078). Såväl en årsredovis- ning som ett årsbokslut ska innehålla bl.a. en balansräkning. Enligt lag ska en balansräkning bifogas en begäran om ackordsförhandling. Enligt fjärde punkten ska till rekonstruktionsplanen bifogas ett yttrande av rekonstruktören. Detta motsvarar vad som gäller enligt lag för en begäran om ackordsförhandling Det krävs dessutom att rekonstruktören förklarar varför rekonstruktionsplanen har rimliga utsikter att säkra verksamhetens livskraft och förebygga insolvens. Förteckning över tillgångar och skulder 9 § I förteckningen enligt 8 § 2 ska tillgångarna tas upp till marknadsvärdet då förteckningen upprättas. Värdet ska bestämmas med utgångspunkten att gäldenärens verksamhet helt eller delvis ska fortsätta. Dessutom ska ett värde bestämmas med utgångspunkt från det pris till vilket tillgångarna hade kunnat säljas i en konkurs. Om möjligt ska det även lämnas en specificerad uppgift om de värden som i bokföringshandlingarna har angetts för tillgångarna eller, när en sådan värdering inte har gjorts, om anskaffningskostnaden. Ränta på en berörd parts fordran ska inte beräknas längre än till dagen för beslutet om företagsrekonstruktion. En fordran i utländsk valuta ska beräknas efter den kurs som gällde nämnda dag. Paragrafen reglerar vilka uppgifter som ska framgå av förteckningen över gäldenärens tillgångar och skulder. Första, tredje och fjärde styckena motsvarar 3 kap. 14 § första och andra styckena lag (se prop. 1995/96:5 s. 210 f.). Andra stycket saknar motsvarighet i den lagen. Genom paragrafen genomförs artikel 8.1 b i insolvensdirektivet. vägandena finns i avsnitt 8.5.2. Enligt första stycket ska tillgångarna tas upp till marknadsvärdet vid den tidpunkt då förteckningen upprättades. Denna tidpunkt kommer med viss nödvändighet att ligga något före det att förteckningen upprättas. Av andra stycket följer att värderingen ska ske med utgångspunkt att gäldenärens verksamhet ska fortsätta, det s.k. fortlevnadsvärdet. ningen ska dessutom anges vilket värde som tillgångarna hade haft vid en konkurs, det s.k. konkursvärdet. Konkursvärdet får bl.a. betydelse om rätten behöver ta ställning till om det s.k. testet om borgenärers bästa intresse är uppfyllt (se författningskommentaren till 24 §). Tredje och fjärde styckena motsvarar vad som gäller enligt lag, dock att ränta på en berörd parts fordran ska beräknas till dagen för beslutet om företagsrekonstruktion och inte som till dagen för ansökan. 10 § I förteckningen enligt 8 § 2 ska det anges om en borgenär har förmånsrätt och grunden till det. Om värdet av egendom som en borgenär har särskild förmånsrätt eller säkerhet genom återtaganderätt i bedöms understiga borgenärens fordran, ska säkerhetens värde anges i förteckningen. Detsamma gäller för egendom som är föremål för Om en borgenärs fordran är förenad med allmän förmånsrätt som vid en konkurs, om den hade beslutats vid tiden för beslutet om företagsrekonstruktion, inte skulle ha täckt hela borgenärens fordran, ska det anges hur stor del av fordringen som täcks av förmånsrätten. Om någon har gjort en anmärkning ska det anges. Av paragrafen framgår att förteckningen över gäldenärens tillgångar och skulder ska innehålla uppgift om bl.a. en borgenärs förmånsrätt och grunden för förmånsrätten. Första, andra och fjärde styckena motsvarar 3 kap. 14 § tredje och fjärde styckena lag (se prop. s. 210 f.). Tredje stycket saknar motsvarighet i den lagen. grafen genomförs artikel 8.1 b i insolvensdirektivet. i avsnitt 8.5.2. Paragrafen är i huvudsak oförändrad i förhållande till lag. Av andra stycket framgår att om värdet av egendom som en borgenär har säkerhet genom återtaganderätt i bedöms understiga borgenärens fordran, ska säkerhetens värde anges i förteckningen. egendom som är föremål för finansiell leasing. Om en borgenärs fordran är förenad med allmän förmånsrätt som vid en konkurs, om den hade beslutats vid tiden för beslutet om företags- rekonstruktion, inte skulle ha täckt hela borgenärens fordran, ska det enligt tredje stycket anges hur stor del av fordringen som täcks av förmånsrätten. 2021/22:215 Uppgifterna är av betydelse för att avgöra om borgenären ska delta i planförhandlingen, vilken eller vilka grupper som borgenären ska placeras i och med vilket belopp som borgenären ska delta med i respektive grupp. 11 § Om en begäran om planförhandling inte uppfyller kraven i 2 § eller om rekonstruktionsplanen inte uppfyller kraven i 7 och 8 §§ ska sökanden föreläggas att avhjälpa bristen. För det fall sökanden inte följer föreläggandet ska begäran om planförhandling avvisas. Paragrafen, som utformas i huvudsak enligt Lagrådets förslag, reglerar när en ansökan om planförhandling ska avvisas. Den motsvarar 3 kap. 12 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 209 f.). Övervägandena finns i avsnitt 8.4.4. 12 § Om begäran om planförhandling inte avvisas, ska rätten genast besluta om planförhandling. 1.bestämma tidpunkt för ett sammanträde med de berörda parterna inför rätten (plansammanträde), 2.kalla gäldenären, rekonstruktören och de berörda parterna till sammanträdet, 3.kungöra beslutet i Post- och och i övrigt på det sätt som regeringen föreskriver. Av paragrafen framgår vilka åtgärder rätten ska vidta när ett beslut om planförhandling meddelas. Den motsvarar 3 kap. 13 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 210). Övervägandena finns i avsnitt 8.4.4 där också Lagrådets synpunkter behandlas. anmälda fordringar eller rättigheter 13 § Om någon vill delta i planförhandlingen med en fordran eller en rättighet som inte har tagits med i förslaget till rekonstruktionsplan och inte heller senare blivit känd, ska han eller hon skriftligen anmäla fordringen eller rättigheten hos rekon- struktören senast före plansammanträdet. Görs anmälan senare, får det inte leda till att omröstningen vid plansammanträdet skjuts upp. Paragrafen reglerar hur den som har en fordran eller en rättighet som inte tagits med i förslaget till rekonstruktionsplan ska agera. 15 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 211). Övervägandena finns i avsnitt 8.4.6. 14 § Rekonstruktören, gäldenären eller en berörd part får anmärka mot följande uppgifter i rekonstruktionsplanen: 1.fordringar och rättigheter, och 2.valet av berörda parter och gruppindelningen. En anmärkning ska göras skriftligen hos rekonstruktören i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen vid plansammanträdet. 2021/22:215 Rekonstruktören ska lämna gjorda anmärkningar till rätten och skyndsamt underrätta gäldenären och den som anmärkningen kan påverka. Av paragrafen framgår vilka uppgifter i en rekonstruktionsplan som det går att anmärka mot. Den motsvarar delvis 3 kap. 16 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 211). Övervägandena finns i avsnitt 8.4.7. Av första stycket framgår vilka uppgifter i en rekonstruktionsplan som det går att anmärka mot. I likhet med vad som gäller för ackordsför- handling enligt lag kan en anmärkning riktas mot en fordran som skulle omfattas av rekonstruktionsplanen. Det kan t.ex. handla om att en upptagen fordran uppgår till ett högre eller lägre belopp eller att den för- månsrätt som en fordran är förenad med ska bedömas på ett annat sätt. Därutöver kan en anmärkning göras mot en upptagen rättighet, valet av berörda parter och gruppindelningen. Rätten att anmärka mot rekonstruk- tionsplanen tillkommer rekonstruktören, gäldenären och de berörda parterna. Av andra stycket framgår att en anmärkning ska göras skriftligen hos rekonstruktören i så god tid som möjligt och i vart fall före omröstningen vid plansammanträdet. Detta motsvarar vad som gäller för ackords- förhandling enligt lag. Enligt tredje stycket ska rekonstruktören lämna gjorda anmärkningar till rätten och skyndsamt underrätta gäldenären och den som anmärkningen kan påverka. Det förhållandet att en anmärkning gjorts mot en fordran eller en rättighet hindrar inte att den berörda parten deltar vid omröstningen om rekonstruktionsplanen. Om utgången av omröstningen är beroende av om anmärkningen godtas eller inte ska rätten verka för en förlikning och i sista hand pröva anmärkningen (se 18 §). 15 § Ett plansammanträde ska hållas tidigast tre och senast efter beslutet om planförhandling. Gäldenären bör inställa sig personligen vid plansammanträdet. Vid samman- trädet ska gäldenären till rätten, rekonstruktören och de berörda parterna lämna de upplysningar om gäldenärens ekonomiska situation som de begär. Kan gäldenären inte infinna sig personligen, bör denne utse ett ombud. Rekonstruktören ska tillhandahålla en förteckning över de berörda parterna och över de grupper som de berörda parterna har delats in i, med uppgift om de värden för vilka rösträtt får utövas. Förteckningen ska även innehålla gjorda anmärk- ningar. Paragrafen, som utformas delvis enligt Lagrådets förslag, innehåller regler om plansammanträdet. Den motsvarar 3 kap. 17 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 211 f.). Övervägandena finns i avsnitt 8.4.4. I första stycket anges när plansammanträdet ska hållas. Detta motsvarar vad som enligt lag gäller för borgenärssammanträde under en ackordsförhandling. Även andra stycket motsvarar vad som gäller enligt lag. En skillnad i förhållande till den lagen är att det inte finns någon möjlighet att begära edgång under en planförhandling. Andra stycket föreskriver därför inte någon skyldighet för gäldenären att inställa sig personligen till sammanträdet om det har begärts edgång. Av tredje stycket framgår att rekonstruktören ska tillhandahålla en för- Prop. 2021/22:215 teckning över de berörda parterna och gruppindelningen. ska framgå av den rekonstruktionsplan som ska lämnas in i samband med begäran om planförhandling. Om det inte skett någon förändring, ska det normalt vara tillräckligt att rekonstruktören hänvisar till dessa uppgifter. I förteckningen ska även antecknas de värden för vilka rösträtt får utövas. Det handlar om beloppen på borgenärernas fordringar och värdet på företagsägarnas rättigheter. Vid beräkningen av värdet på den rättighet för vilken en aktieägare får utöva rösträtt bör utgångspunkten vara aktiernas nominella värde (se författningskommentaren till 20 §). Om en berörd part deltar med en reservationsvis upptagen fordran, ska fordran belopps- bestämmas. Förteckningen ska även innehålla uppgift om de anmärk- ningar som har framställts (se 14 §). 16 § En rekonstruktionsplan får inte återtas eller ändras utan godkännande av rätten. En begäran om detta ska göras senast vid plansammanträdet innan omröstning sker. Om rätten har godkänt en ändring av rekonstruktionsplanen, får prövningen av planen skjutas upp till ett fortsatt sammanträde . Om ändringen inte medför att rekonstruktionsplanen blir sämre för de berörda parterna, får pröv- ningen dock skjutas upp endast om det finns särskilda skäl. I paragrafen regleras möjligheterna att ändra eller återta en rekonstruk- tionsplan. Den motsvarar 3 kap. 21 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 213). Övervägandena finns i avsnitt 8.4.5. En konsekvens av att även rekonstruktören enligt 1 § andra stycket under vissa omständigheter kan begära planförhandling är att även han eller hon behöver medgivande av rätten för att återta eller ändra en rekonstruktions- plan. Ett godtagbart skäl för återkallelse eller ändring kan vara att gälde- närens ekonomiska situation har ändrats eller att gäldenären av annan anledning inte längre har förutsättningar att genomföra de i rekonstruk- tionsplanen föreslagna åtgärderna. 17 § Vid plansammanträdet ska rätten pröva valet av berörda parter och den gruppindelning som gjorts i rekonstruktionsplanen. Om rätten inte godkänner valet av berörda parter eller gruppindelningen får rätten göra nödvändiga ändringar av rekonstruktionsplanen eller besluta att omröstningen enligt andra stycket ska skjutas upp till fortsatt sammanträde . Efter att rätten godkänt valet av berörda parter och gruppindelningen ska de berörda parterna rösta om rekonstruktionsplanen. En anmärkning som har gjorts mot en fordran eller en rättighet hindrar inte att den berörda parten deltar med fordringen eller rättigheten i omröstningen. Paragrafen innehåller bl.a. regler om att rätten innan omröstningen om rekonstruktionsplanen ska pröva valet av berörda parter och den grupp- indelning som gjorts i planen. Andra stycket motsvarar delvis 3 kap. 20 § första och andra styckena lag (se prop. 1995/96:5 s. 213). Första stycket saknar motsvarighet i den lagen. Genom paragrafen genomförs artikel 9.5 i insolvensdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 8.4.8. Av första stycket framgår att rätten ska pröva valet av berörda parter och gruppindelningen innan omröstningen om rekonstruktionsplanen. I sam- band med detta behöver rätten även pröva eventuella anmärkningar som 2021/22:215 framställts mot dessa uppgifter. Prövningen av valet av berörda parter och gruppindelning ska emellertid göras oavsett om det gjorts någon anmärk- ning. Av 5 § framgår att de berörda parterna ska delas in i fem olika grupper och att berörda parter får delas in i ytterligare undergrupper om det är motiverat utifrån att de har likvärdiga intressen. Rätten ska ta ställning till om de föreslagna grupperna i rekonstruktionsplanen följer reglerna för gruppindelningen. Rätten ska t.ex. kontrollera att borgenärer vars fordringar är förenade med förmånsrätt inte placerats i samma grupp som borgenärer med oprioriterade fordringar. Om det i rekonstruktionsplanen skapats ytterligare grupper utöver de som framgår av lagen bör rätten också ta ställning till om berörda parter med likvärdiga intressen har placerats i samma grupp. Det ankommer också på rätten att göra en bedömning av om de som föreslås delta i omröstningen alls berörs av rekonstruktionsplanen. I detta ligger t.ex. att säkerställa att en borgenär som föreslås få fullt betalt enligt de ursprungliga avtalsvillkoren inte tillåts delta i omröstningen. Om det inte har framställts någon anmärkning mot valet av berörda parter eller gruppindelningen bör rätten som utgångspunkt inte göra någon ingående egen prövning, utan kan normalt godkänna det förslag som har presenterats i rekonstruktionsplanen. Om rätten inte godkänner valet av berörda parter eller gruppindelningen, får rätten göra nödvändiga ändringar av rekonstruktionsplanen. Det kan dock förekomma att en ändring i någon del kan leda till att även andra delar av planen behöver justeras. Detta kan göra det svårt för rätten att justera rekonstruktionsplanen på egen hand. Rätten har därför även möjlig- het att besluta att röstningen om rekonstruktionsplanen ska skjutas upp till fortsatt sammanträde . Den som lagt fram rekonstruk- tionsplanen har då möjlighet justera planen och presentera ett nytt förslag för rätten att ta ställning till vid det fortsatta sammanträdet.