prop · H903242 · 2022-05-17 00:00:00 — meddela föreskrifter om att inter- meddela föreskrifter om att inter- nationellt samarbete enligt 11 kap. nationellt samarbete enligt 11 kap. 1 § också får ske med organisation- 1 § också får ske med organisation- er eller företag i länder utanför EES er eller företag i länder utanför och om närmare förutsättningar för området och om närmare förutsätt- ningar för internationellt samar- Regeringen eller den myndighet handlingar och uppgifter som ska ges in i samband med en ansökan om tillstånd att tillverka, tillhanda- hålla, installera eller ändra spel- programvara eller om ändring av ett sådant tillstånd. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om undantag meddela föreskrifter om undantag från registrering enligt 12 kap. 1 § och om hur kontrollerna av en spel- 1 och 3 §§ och om hur kontrollerna ares identitet enligt 12 kap. 2 och 4 §§ ska göras. 12 kap. 2 och 4 §§ ska göras. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela 1. undantag från kravet på handlingsplan enligt 14 kap. 1 § och om inne- hållet i handlingsplanen, 2. vilken information som ska hållas tillgänglig för spelare enligt 14 kap. 3. ytterligare gränser vid onlinespel och spel på värdeautomater samt vad som ska gälla vid ändring av satta gränser, 4. förutsättningar för en licens- 4. förutsättningar för havares erbjudande av bonus enligt havares erbjudande av bonus enligt 14 kap 9 §, 14 kap. 9 §, 5. självtest enligt 14 kap. 10 §, 6. självavstängning enligt 14 kap. 11 och 12 §§, 7. vad en utbildning 14 kap. 14 § ska innehålla, för vilka när och hur utbildning ska ske samt när och hur utbildning ska ske samt om undantag från vilka som ska ut- om undantag från vilka som ska ut- 8. anställdas deltagande i licenshavarens spel enligt 14 kap. 15 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från det bedömningsförfarande som avses i 16 kap. 3 § och i så fall föreskriva vilket annat bedöm- ningsförfarande som i stället ska gälla. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om de nya bestämmel- serna i 11 kap. 6 a–6 e och 9–11 §§, 16 kap. 1 a §, 18 kap. 12 § och 19 kap. 10 och 13 §§ och i övrigt . 2.De nya bestämmelserna i 11 kap. 6 a–6 e och 9–11 §§, 16 kap. 1 a §, 18 kap. 12 § och 19 kap. 10 och 13 §§ ska dock tillämpas på ansökningar om tillstånd enligt 11 kap. 6 a § som lämnas in till spelmyndigheten efter och som avser tid efter . 2.5Förslag till lag om ändring i spellagen (2018:1138) Härigenom föreskrivs1 i fråga om spellagen (2018:1138) dels att 1 kap. 4 § ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 2 § ska ha följande lydelse. Lagen ska tillämpas på spel som tillhandahålls i , om inte annat följer av 3, 4 eller 5 §. Online- spel som inte riktas till den svenska marknaden ska inte anses tillhanda- hållna i . Lagen ska tillämpas på spel som tillhandahålls i , om inte annat följer av 3 eller 5 §. Online- spel som inte riktas till den svenska marknaden ska inte anses tillhanda- hållna i . 1.Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1Se och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1139) Prop. om skatt på spel Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2018:1139) om skatt på spel ska ha Behållningen för en beskattningsperiod beräknas som skillnaden mellan de sammanlagda insatserna som den skattskyldige tagit emot och de sam- manlagda utbetalningarna som den skattskyldige betalat ut . Vid bestämmande av behållningen ska endast insatser och utbetalningar som hänför sig till det svenska speldeltagandet beaktas. Som svenskt speldeltagande räk- nas endast 1.deltagande i onlinespel, om spelaren är bosatt eller stadigvar- ande vistas i , och 2.deltagande i annat spel än on- linespel, om spelet tillhandahålls på svenskt territorium. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2021/22:242 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. överväga behovet av ytterligare åtgärder för att minska skadeverk- ningarna av de spel som sker online och på värdeautomater, samt analysera metoderna för att stänga ute olicensierat spel (dir. 2018:47). som tog namnet , fick ett tilläggs- direktiv (dir. 2019:18), enligt vilket utredningen även fick i uppdrag att bl.a. lämna förslag till ytterligare begränsningar av marknadsföring av Genom tilläggsdirektiv beslutade regeringen om förläng- ning av utredningstiden (dir. 2020:77). lämnade betänkandet Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:77), i fortsättningen benämnt En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. andets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. finns tillgängliga i (Fi2021/00300). slutade vidare att ge en kommitté för ökad ekonomisk jäm- ställdhet i uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten och öka möjligheterna till social rörlighet (dir. 2018:74). Kommittén, som tog namnet , lämnade i betänkandet En gemensam angelägenhet (SOU 2020:46) några rekommendationer som berör spel om pengar. följdändringar med anledning av spellagen (Ds 2019:30), i fortsättningen benämnd departementspromemorian. av departementspromemorian och dess lagförslag finns i bilaga 4 respek- tive bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. missyttrandena finns tillgängliga i (Fi2019/04148). departementspromemorian föreslås bl.a. att tillståndsplikten för s.k. för- ströelsespelsautomater ska upphöra och att överenskommelsen mellan och om automatspel på passagerarfartyg i reguljär linjetra- fik mellan länderna (SÖ 1979:40) ska sägas upp. rian har tagits fram mot bakgrund av bl.a. en hemställan i vilken (Paf) ansökt om att vinstnivåerna i den nämnda överenskommelsen ska höjas (Fi2017/02665), en skrivelse från landskapsregering och Paf i vilken de uttryckt stöd för att överenskommel- sen ska bestå (Fi2019/03582) och en hemställan i vilken Föreningen Svensk sjöfart begär att regelverket för spel ombord på fartyg i internatio- nell trafik ska justeras i vissa avseenden (Fi2019/00979). Paf har vidare i en skrivelse påpekat vissa skillnader i insats- och vinstnivåer mellan den nationella lagstiftningen och överenskommelsen mellan land (Fi2020/04112). Särskild måttfullhet vid marknadsföring av spel till konsumenter, i fort- sättningen benämnd promemorian. En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 7 respektive bilaga 8. över remissinstanserna finns i bilaga 9. liga i (Fi2021/02357). I promemorian föreslås att kravet på måttfullhet vid marknadsföring av spel till konsumenter ska änd- ras till ett krav på särskild måttfullhet. 2021/22:242 vidare i en skrivelse föreslagit att spelreklam i TV-sändningar ska förbjud- as (Fi2020/04764). Slutligen har Aktiebolaget trav och galopp föreslagit att Spelinspektionen ska ges i uppdrag att hitta ett riskklassificeringsverk- tyg för spelprodukter och koppla marknadsföringsrestriktioner till varje riskklass (Fi2019/01088). I denna proposition behandlas förslagen i betänkande och promemoriorna. har tillkännagett för regeringen att tillståndsplikten för LAN- spel ska tas bort, alternativt avgiftsbefrias (bet. 2014/15:KrU4 punkt 4, rskr. 2014/15:143). Regeringen har i sina årliga redogörelser för behand- lingen av skrivelser till regeringen redogjort för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av detta tillkännagivande (skr. 2015/16:75, skr. 2016/17:75, skr. 2017/18:75, skr. 2018/19:75, skr. 2019/20:75, skr. 2020/21:75 och skr. 2021/22:75). Genom proposi- tionens förslag får tillkännagivande anses tillgodosett. Till- kännagivandet är därmed slutbehandlat. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har det gjorts en ändring av 15 kap. 1 § spellagen (2018:1138). Ändringen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Rege- ringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande gällande den justering- en. Därutöver har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4Bakgrund och gällande rätt 4.1Omregleringen av den svenska spelmarknaden Den svenska spelmarknaden omreglerades när den nya spellagen (2018:1138) trädde i kraft efter förslag i propositionen En omreglerad spelmarknad (prop. 2017/18:220). Syftet med omregleringen var bl.a. att återta kontrollen över spelmarknaden, stärka kanaliseringen till erbjudanden från ansvarsfulla, tillförlitliga och kontrollerbara aktörer och skydda svenska konsumenter från olicensierat spel (prop. s.82, 86, 89–91, 208 och 211). Den nya spelregleringen bygger på ett lic- enssystem, där alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska ha en licens och aktörer utan licens ska stängas ute. Regleringen är tillämplig på allt spel som tillhandahålls i , även spel över internet som riktas till den svenska marknaden (3 kap. 3 § jämförd med 1 kap. 2 § spellagen). Genom omregleringen ersattes den tidigare monopolmodellen med en reglering som i stället bygger på att spelmarknaden delas upp i en konkur- 2021/22:242 rensutsatt del, en del som är förbehållen spel för allmännyttiga ändamål och en del som är förbehållen staten. De olika delarna omfattar i sin tur olika licenstyper och spelformer, t.ex. omfattar den konkurrensutsatta del- en bl.a. spel online och vadhållning, se figur 1. Den svenska spelmarknaden efter omregleringen: delmarknader, licenstyper och spelformer Källa: Statskontorets rapport 2021:5 s. 11. Figuren utgår från 5–10 kap. spellagen. Spelverksamhet ska vara lämplig ur allmän synpunkt samt bedrivas på ett sunt och säkert sätt, under offentlig kontroll. Det ställs krav på ett starkt konsumentskydd och en hög säkerhet på spelen. erna av spelande ska begränsas och en licenshavare har en långtgående skyldighet att skydda spelarna mot överdrivet spelande (se 3 kap. 1 § och 14 kap. 1 § spellagen). Med stöd av spellagen kan Spelinspektionen, som ansvarar för tillsyn över att spellagen och de föreskrifter och villkor som meddelats med stöd av lagen följs, vidta åtgärder mot de spelbolag som inte följer den. erna kan t.ex. bestå i föreläggande om att rätta till brister i verksamheten eller beslut om förbud förenat med viten, beslut om sanktionsavgifter eller i vissa fall återkallelse av licensen (18 kap. 12–25 §§ och 19 kap. 10 § har ett gemensamt tillsynsansvar med Spel- inspektionen för spellagens regler om marknadsföring. I samband med omregleringen vidtogs ett flertal åtgärder för att stänga ute olicensierat spel. Det infördes bl.a. en möjlighet för Spelinspektionen att hos domstol ansöka om s.k. betalningsblockering. ring innebär att en betaltjänstleverantör åläggs att blockera elektroniska betalningstransaktioner till och från ett konto som används eller kan kom- ma att användas för förmedling av insatser eller vinster till eller från en spelverksamhet utan nödvändig licens (18 kap. 26 § spellagen). spektionen kan även förelägga en internetleverantör att upprätta ett var- ningsmeddelande för webbplatser som tillhandahåller spel utan nödvändig licens (18 kap. 28 § spellagen). Det är även straffbart att tillhandahålla spel utan nödvändig licens eller främja deltagande i sådant spel (19 kap. 1 och 2 §§ spellagen). Det har utöver detta införts en skattskyldighet för spelvinster från licenspliktiga spel som tillhandahålls av någon som saknar licens (42 kap. 25 § och 8 kap. 3 § inkomstskattelagen [1999:1229]). I propositionen anförde regeringen att det borde införas möjligheter att Prop. 2021/22:242 besluta om andra behövliga åtgärder för att utestänga dem som utan licens tillhandahåller spel på den svenska marknaden och att begränsa skadeverk- ningarna av sådant spel (prop. 2017/18:220 s. 277–279). Det var mot den- na bakgrund som regeringen tillsatte . 4.2Statskontorets uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av spelmarknaden Regeringen anförde inför omregleringen att reformen bör följas upp och utvärderas kontinuerligt och, , mer samlat, främst när det gäller dess effekter på marknadsutvecklingen, kanaliseringen, konsument- skyddet, folkhälsan, den personliga integriteten, idrottsrörelsens och andra allmännyttiga organisationers finansiering, samt på kostnadsutvecklingen för berörda myndigheter och statens intäkter (prop. 2017/18:220 s. 277 och 278). I samband med att propositionen beslutades gavs Statskontoret i uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av spelmarknaden (Fi2018/01523 och Fi2019/00298). Syftet med uppdraget var att skapa un- derlag för att vid behov justera regleringen. Uppföljningen och utvärde- ringen omfattade bl.a. effekterna på folkhälsan, konsumentskyddet, statens intäkter från spel och finansieringen av allmännyttiga ändamål. Statskontoret har fram redovisat resultatet av sin uppföljning och utvärdering. Resultatet har redovisats i fyra delrapporter och en slutrapport: delrapport 1 Indikatorer för att följa omregleringens effekter (rapport 2018:22), delrapport 2 Spelmarknaden före omreglering- en (rapport 2019:6), delrapport 3 Första året med den nya spelregleringen (rapport 2020:08), delrapport 4 Andra året med den nya spellagen (rapport 2021:5) och slutrapport (rapport 2022:5). 4.3Kanaliseringen till lagligt spelande Kanaliseringsgraden, dvs. den andel av svenskars spelande som sker inom licenssystemet, är ett sätt att beskriva hur stor den offentliga kontrollen är över spelmarknaden. Regeringen bedömde vid införandet av den nya spel- regleringen att kanaliseringsgraden med den nya regleringen skulle kunna bli (prop. 2017/18:220 s. 285). Detta var en bedömning och inte någon beslutad målsättning. Den faktiska graden av kanalisering beror på en samverkan av många olika faktorer. Det saknas säkra uppgifter om hur mycket det spelas hos spelbolag utan svensk licens. Vid omregleringen av den svenska spelmarknaden var kanaliseringsgra- den betydligt lägre än (Statskontorets rapport 2019:6 s. 40 och 41). Enligt Statskontoret uppgick kanaliseringsgraden uppskattnings- vis till i genomsnitt , . Enligt myndigheten innebär detta att kanalise- ringsgraden, som en direkt och tydlig effekt av införandet av licenssystem- et, har ökat betydligt efter omregleringen. Det är dock enligt Statskontoret viktigt att inte fokusera för mycket på hur hög kanaliseringsgraden är, utan 2021/22:242 att den i första hand bör betraktas som ett verktyg och inte ett mål i sig (Statskontorets rapport 2022:5 s. 23 och 24). Den uppskattade kanaliseringsgraden inkluderar samtliga konkurrensut- satta spelformer. I själva verket varierar kanaliseringen mellan olika spel- former. En allmän uppfattning inom spelbranschen är att vadhållning på hästar har en hög kanalisering, medan kanaliseringen är lägre för online- kasinon. Det saknas dock mer tillförlitliga uppgifter över detta (Statskon- torets rapport 2022:5 s. 93 och 94). 4.4Tillfälliga spelansvarsåtgärder med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 Med anledning av de risker som utbrottet av det nya coronaviruset hade medfört beslutade regeringen förordningen (2020:495) om tillfälliga spelansvarsåtgärder med anledning av spridningen av sjuk- domen covid-19. Förordningen trädde i kraft . Efter att regeringen förlängt giltigheten upphörde förordningen att gälla . Den tillfälliga förordningen innehöll bl.a. skärpta regler i fråga om in- sättnings- och förlustgränser samt inloggningstider. Vidare begränsades värdet av en bonus hos en licenshavare som tillhandahåller kommersiellt onlinespel, och vid spel på värdeautomater på andra platser än på ett kasi- no, till högst . gavs Spelinspektionen även i uppdrag att bl.a. följa utvecklingen på spelmarknaden och redovisa vilka åtgärder som med an- ledning av covid-19-pandemin bedömdes nödvändiga för att hindra olic- ensierat spel från att riktas mot den svenska marknaden, samt överväga om det fanns behov av andra åtgärder på spelområdet mot bakgrund av den rådande situationen (Fi2020/01922). Spelinspektionen har i sina rapporter konstaterat att mer behöver göras för att motverka illegalt spel. 4.5 Åtgärder för att stärka arbetet mot olicensierad spelverksamhet Mot bakgrund av att både Spelinspektionen och Statskontoret i sina rapporter till regeringen pekat på att mer behöver göras för att motverka illegalt spel har det bedömts finnas behov av att se över förutsättningarna för berörda myndigheter att fullt ut kunna tillämpa redan tillgängliga möj- ligheter att begränsa illegalt spel. Bland annat har det bedömts finnas be- hov av att utvärdera hur tillsynen enligt den nya spellagen har fungerat i praktiken, exempelvis avseende berörda myndigheters arbete, metoder, uppdrag och förutsättningar. att ge en sakkunnig i uppdrag att biträda Finansdeparte- mentet med att analysera och föreslå åtgärder för att stärka arbetet mot olicensierad spelverksamhet och manipulation av resultat inom sport, s.k. matchfixning (Fi 2020:B). I samband med att utredningstiden förlängdes utvidgades uppdraget till att även omfatta behovet av jus- terade regler om sanktionsavgift vid licenshavares överträdelser av lagen Prop. 2021/22:242 (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Resultatet av uppdraget redovisades i departementspromemorian Åtgärder mot matchfixning och olicensierad spelverksamhet (Ds 2021:29). 4.6.1 Generella regler om marknadsföring Generella bestämmelser om marknadsföring finns i marknadsföringslagen (2008:486). Lagen genomför och rådets direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv /450/EEG och och rådets direktiv /7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt och rådets förord- ning (EG) nr 2006/2004. Enligt 1 § marknadsföringslagen har lagen till syfte att främja konsum- enternas och näringslivets intressen i samband med marknadsföring av produkter och att motverka marknadsföring som är otillbörlig mot konsu- menter och näringsidkare. Med marknadsföring avses enligt 3 § reklam och andra åtgärder i näringsverksamhet som är ägnade att främja avsätt- ningen av och tillgången till produkter inbegripet en näringsidkares hand- lande, underlåtenhet eller någon annan åtgärd eller beteende i övrigt före, under eller efter försäljning eller leverans av produkter till konsumenter I 5 § marknadsföringslagen finns ett allmänt krav på att marknadsföring ska stämma överens med god marknadsföringssed. sed definieras i 3 § som god affärssed eller andra vedertagna normer som syftar till att skydda konsumenter och näringsidkare vid marknadsföring Vid bedömning av vad som utgör god affärssed kan bl.a. det utomrättsliga normsystem som har utvecklats inom näringslivet, främst In- ternationella handelskammarens grundregler för reklam, men även andra uppförande- och branschkoder beaktas. Begreppet innefattar förutom god affärssed och god yrkessed även andra vedertagna normer för marknadsfö- ring, exempelvis speciallagstiftning, de normer som domstolarna har skap- at genom sin praxis samt andra internationellt vedertagna normer inom ramen för lagens syfte. Även föreskrifter och allmänna råd kan beaktas vid bedömningen (prop. 2007/08:115 s. 69 och 70). 6 § är marknadsföring som strider mot god marknadsföringssed enligt 5 § att anse som otillbörlig, om den i märkbar mån påverkar eller sannolikt påverkar mottagarens förmåga att fatta ett välgrundat affärsbeslut. 17 §§ finns särskilda bestämmelser som anger att marknadsföring inte heller får vara aggressiv eller vilseledande och tydliggör hur denna bedöm- ning ska göras. Enligt 10 § första stycket marknadsföringslagen får en näringsidkare vid marknadsföringen inte använda sig av felaktiga påståenden eller andra framställningar som är vilseledande i fråga om näringsidkarens egen eller någon annans näringsverksamhet. Av tredje stycket framgår att en närings- idkare inte heller får utelämna väsentlig information i marknadsföringen av sin egen eller någon annans näringsverksamhet. 2021/22:242 lämnande avses även sådana fall då den väsentliga informationen ges på ett oklart, obegripligt, tvetydigt eller annat olämpligt sätt. Om marknadsföring är otillbörlig får näringsidkaren enligt 23 § förbjud- as att fortsätta med marknadsföringen. En näringsidkare som vid sin mark- nadsföring låter bli att lämna väsentlig information får vidare enligt 24 § åläggas att lämna sådan information. Ett förbud eller åläggande ska enligt 26 § förenas med vite, om det inte av särskilda skäl är obehövligt. Av 28 § följer att i vissa fall får meddela föreläggande om sådana förbud och ålägganden. Enligt 47 § får vidare en talan om för- bud eller åläggande väckas i domstol av , en näringsidkare som berörs av marknadsföringen eller en sammanslutning av konsumenter, näringsidkare eller löntagare. 4.6.2Särskilda regler om marknadsföring av spel I 15 kap. spellagen finns särskilda bestämmelser om marknadsföring av spel. Av 1 § framgår att måttfullhet ska iakttas vid marknadsföring av spel till konsumenter. Marknadsföringen får inte riktas särskilt till personer un- der . Begreppen konsument och marknadsföring i spellagen har sam- ma innebörd som i marknadsföringslagen (prop. 2016/17:8 s. 46). Enligt 15 kap. 2 § spellagen får marknadsföring inte heller riktas direkt till en spelare som har stängt av sig från spel. Om en spelare har sagt upp sitt spelkonto hos en licenshavare, får licenshavaren rikta marknadsföring direkt till spelaren endast om spelaren i samband med uppsägningen aktivt godkänt det. I 3 § anges vidare att kommersiella meddelanden om spel ska innehålla tydlig information om lägsta ålder för att få spela. På platser där spel bedrivs och i samband med kommersiella meddelanden om spel, med undantag för sådana meddelanden i radio, ska licenshavaren säkerställa att det också anges kontaktuppgifter till en organisation som tillhandahåller information om och stöd i samband med spelproblem. Enligt 15 kap. 4 § spellagen ska marknadsföring som strider mot 1 eller 2 § vid tillämpningen av 5, 23 och 26 §§ marknadsföringslagen anses som otillbörlig mot konsumenter. Av paragrafen framgår vidare att om infor- mation som anges i 15 kap. 3 § spellagen inte lämnas ska marknads- föringslagen tillämpas, med undantag av bestämmelserna i 29–36 §§ om marknadsstörningsavgift. Sådan information ska anses vara väsentlig en- ligt 10 § tredje stycket marknadsföringslagen. När en licenshavare ingår avtal om sponsring ska denne, enligt 15 kap. 5 § spellagen, säkerställa att dess logotyper samt namn på spelprodukter eller speltjänster inte förekommer på produkter som är avsedda att använd- as av personer . Enligt 6 § får reklam för spel som tillhandahålls av någon som saknar nödvändig licens enligt spellagen inte förekomma i tv-sändningar, beställ-tv, sökbar text-tv eller ljudradiosändningar som om- fattas av radio- och tv-lagen (2010:696). Ansvaret för marknadsföringen av spel ligger på licenshavarna. Svensk marknadsföringsrätt bygger på effektlandsprincipen, dvs. att reglerna är tillämpliga på marknadsföring som har effekt på eller riktar sig mot den svenska marknaden även om marknadsföringen härrör från utlandet. Lic- enshavarnas ansvar att följa svensk marknadsföringsrätt gäller enligt den- na princip oavsett om andra regler gäller för marknadsföring i det land från vilket t.ex. tv-reklam sänds (prop. 2017/18:220 s. 163). 2021/22:242 inte följer marknadsföringsreglerna har Spelinspektionen möjlighet att väga in detta vid exempelvis prövningen av ansökan om en förnyad licens. 5Svenska spels anpassning till den nya marknadssituationen