prop · H903134 · 2022-02-24 00:00:00 — Till den som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd fårbosättningsbaserade förmåner lämnas utan hinder av att tillståndet har upphört att gälla, om enansökan om fortsatt uppehållstillstånd har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla och ansökan avser ett fortsatt tillstånd på samma grund eller på en sådan annan grund som enligt 5 kap. 18 § andra stycket 8 b eller 5 b kap. 15 § andra stycket 3 utlännings- lagen kan beviljas efter inresan eller ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. Om ansökan avslås får förmåner lämnas till dess att utlänningens tidsfrist för frivillig avresa enligt8 kap. 21 § första stycket utlänningslagen har löpt ut. Om avslagsbeslutet inte innehåller någon tidsfrist för frivillig avresa får förmåner lämnas till dess att beslutet har fått laga kraft. Förslag till lag om ändring i att 5 kap. 12 § socialförsäkringsbalken Till den som enligt utlänningslagen (2005:716) behöver ha uppehållstillstånd i får bosättningsbaserade förmåner lämnas tidigast från och med den dag då ett sådant tillstånd börjar gälla men inte tillbaka än före det att tillståndet beviljades. Om det finns synnerliga skäl, får förmåner lämnas även om uppehållstillstånd inte har beviljats. Till den som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får bosättningsbaserade förmåner lämnas utan hinder av att tillståndet har upphört att gälla, om en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla och ansökan avser ett fortsatt tillstånd på samma grund eller ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. Om ansökan avslås får förmåner lämnas till dess att utlänningens tidsfrist för frivillig avresa enligt 8 kap. 21 § första stycket utlänningslagen har löpt ut. Om avslagsbeslutet inte innehåller någon tidsfrist för frivillig avresa får förmåner lämnas till dess att beslutet har fått laga kraft. 1 Senaste lydelse 2021:767. 2021/22:134 Förmåner enligt första stycket lämnas inte för tid då bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har lämnats till den försäkrade, om förmånerna är av motsvarande karaktär. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1991:572) föreskrivs att 5 § lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll ska ha följande lydelse. I ärenden enligt denna lag gäller följande föreskrifter i utlänningslagen (2005:716) i tillämpliga delar: 1 kap. 3 b § om EES-medborgare, 1 kap. 13 § om skyndsam handläggning, 3a kap. 2 § om familjemedlemmar till EES-medborgare, 1–4 §§ om flyktingar och alternativt skyddsbehövande, 5 kap. 1–1 c, 2 a–d, 3–10, 12–16 5 kap. 1–1 c, 2 a–2 d, 3–10 a, och 17–19 §§ om uppehålls- 12–16 och 17–19 §§ om uppehålls- 5 a kap. 1–4 och 6 §§ om ställning som varaktigt bosatt, 5b kap. 1–20 §§ om uppehållstillstånd för forskning, studier inom högre utbildning, viss praktik, visst volontärarbete och au pair-arbete, 3 § om arbetstillstånd, 6 a kap. 1–11 §§ om EU-blåkort, 6 b kap. 1–15 §§ om tillstånd för företagsintern förflyttning, ICT, 6 c kap. 1–11 och 14 §§ om tillstånd för säsongsarbete, 8 kap. 12 och 13 §§ om utvisning av EES-medborgare och sådana medborgares familjemedlemmar, 8 kap. 14 § om utvisning av utlänningar med permanent uppehållsrätt, EES-medborgare som har vistats i under de tio närmast föregående åren och EES-medborgare som är barn, 8 a kap. 2 § första stycket om sådana hänsyn som ska tas till anknytningen till det svenska samhället, om fråga uppkommit om utvisning av en utlänning som har ställning som varaktigt bosatt i , 9 kap. 4 och 5 §§ om omhändertagande av pass och andra 9 kap. 8 § om fotografi och fingeravtryck, 9 kap. 12 § om omhändertagande för att verkställa ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, 9 kap. 13 § om andra åtgärder för att möjliggöra verkställighet, 10 kap. 1, 2, 4–11 och 17 §§ om förvar och uppsikt, 12 kap. 1–5, 13 a och 21–23 §§ om verkställighet av beslut om utvisning, 13 kap. 1–7 §§ om muntlig handläggning hos förvaltningsmyndighet, 13 kap. 10 § om motivering av beslut, 13 kap. 11 § om tolkersättning, 13 kap. 12 § om rättelse av beslut på grund av oriktig uppgift, 13 kap. 15 och 16 §§ om DNA-analys, 16 kap. 1 § andra stycket om Migrationsöverdomstolen, 1 Senaste lydelse 2021:768. 2021/22:134 17 kap. 1 och 2 §§ om skyldighet att lämna uppgifter, 18 kap. 1 § andra och tredje styckena om offentligt biträde för barn, och 19 kap. 1–4 §§ om kostnadsansvar. Skyldigheten enligt 17 kap. 1 § utlänningslagen att lämna uppgifter gäller vid tillämpningen av denna lag även i förhållande till regeringen. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagrådsremiss Nytt Föreslagen lydelse Följande bestämmelser i utlänningslagen (2005:716) ska tillämpas vid handläggning enligt denna lag: 4 kap. 3–4 §§ om statusförklaring och resedokument, 5 kap. 1–1 b, 2 a, 3–8, 10, 12– 5 kap. 1–1 b, 2 a, 3–10 a, 12– och 17–19 §§ om uppehålls- 16 och 17–19 §§ om uppehålls- 6 kap. 3 § om arbetstillstånd. 2021/22:134 3 Ärendet och dess beredning En utredare fick i uppdrag att biträda med att bl.a. ta fram förslag på författningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det (Ju 2017:1). överlämnade utredaren departementspromemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Ju2017/09870). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur en ny grund för uppehållstillstånd bör utformas för att göra det lättare för högkvalificerade personer att arbeta i samt överväga åtgärder för att motverka s.k. kompetensutvisningar och utnyttjande av arbetskraftsinvandrare (dir. 2020:8). beslutade regeringen i tilläggsdirektiv om vissa ändringar i uppdraget (dir. 2020:69). Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om arbetskraftsinvandring (Ju 2020:5), överlämnade den 2 delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5). En sammanfattning av delbetänkandet och dess lagförslag finns i bilaga 4 respektive bilaga 5. Delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren finns tillgängliga i (Ju2021/00432). Resterande delar av uppdraget har redovisats i slutbetänkandet Ett förbättrat system mot arbetskraftsexploatering m.m. (SOU 2021:88), som överlämnades . Slutbetänkandet har remissbehandlats till och med och bereds i . I denna proposition behandlas lagförslagen i Ds 2017:64 och SOU 2021:5. har lämnat tillkännagivanden till regeringen i frågor om arbetskraftsinvandring (bet. 2016/17:SfU22 punkt 1, rskr. 2016/17:318 och bet. 2017/18:SfU7 punkt 2, rskr. 2017/18:41). Genom förslagen i denna proposition anser regeringen att nämnda tillkännagivanden är slutbehandlade. Se vidare avsnitt 16. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 7 och 15 och i författningskommentaren (avsnitt 19.1). I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa mindre språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4.1Grundläggande villkor för att få resa in i samt vistas och arbeta i För att en utlänning ska få resa in i och vistas i krävs som huvudregel ett giltigt pass och en Schengenvisering, en nationell visering eller ett uppehållstillstånd (2 kap. 1, 3, 4 och 5 §§ utlänningslagen [2005:716], förkortad UtlL). Med Schengenvisering avses en visering enligt och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodexen, och 1 kap. 4 a § UtlL). En nationell visering får beviljas om det finns särskilda skäl och endast än , dock högst (3 kap. 4 § UtlL). En utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ska utöver visering eller uppehållstillstånd, utom i vissa särskilt reglerade situationer, ha arbetstillstånd (2 kap. 7 § UtlL). Som huvudregel gäller att en utlänning ska ansöka om och beviljas uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd före inresan i landet (5 kap. 18 § och 6 kap. 4 § UtlL). Från denna huvudregel finns dock flera undantag, bl.a. om utlänningen har beviljats en visering för att besöka en arbetsgivare i och sedan ansöker om ett uppehållstillstånd för arbete inom ett slag av arbete där det råder stor efterfrågan på arbetskraft. En ytterligare förutsättning för att detta undantag ska vara tillämpligt är att arbetsgivaren skulle förorsakas olägenheter om utlänningen måste resa till ett annat land för att ge in ansökan där eller att det annars finns särskilda skäl (5 kap. 18 § tredje stycket UtlL). Beslut om nationell visering, uppehållstillstånd och arbetstillstånd meddelas vanligtvis av (3 kap. 5 §, 5 kap. 20 § och 6 kap. 5 § UtlL). Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet, t.ex. för att arbeta (5 kap. 10 § UtlL). Ett permanent uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft t.ex. uppehållstillstånd för arbete (5 kap. 5 § första stycket 1 UtlL). Även en utlänning vars asylansökan avslagits genom ett lagakraftvunnet beslut kan under vissa förutsättningar beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete utan att först lämna landet genom ett s.k. spårbyte (5 kap. 15 a § UtlL). I utlänningslagen finns också bestämmelser om kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd som bygger på EU-direktiv (EU-blåkort, tillstånd för företagsintern förflyttning, ICT, och tillstånd för säsongsarbete, 6 a– 2021/22:134 6 c kap. UtlL). Familjemedlemmar till arbetskraftsinvandrare och till s.k. spårbytare får beviljas uppehållstillstånd som anknytningspersonen, dvs. den person som familjemedlemmen ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till (5 kap. 15 a och 23 §§ UtlL och 4 kap. 4 a § UtlF). Normalt beviljas familjemedlemmar också ett arbetstillstånd (6 kap. 3 § UtlL och propositionen Nya regler för arbetskraftsinvandring [prop. 2007/08:147 s. 31]). För familjemedlemmar till utlänningar med EU-blåkort och tillstånd för företagsintern förflyttning gäller liknande regler. Arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring får ges till en utlänning som erbjudits en anställning om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig och om lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (6 kap. 2 § första stycket UtlL). Att utlänningen kan försörja sig på anställningen ställer i första hand krav på att arbetstiden måste vara av sådan omfattning att inkomsten inte är så låg att utlänningen behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för att täcka kostnaderna för bl.a. boende och uppehälle (prop. 2007/08:147 s. 59). I praxis har fastslagits att detta innebär att utlänningens inkomst måste uppgå till minst ett visst schablonmässigt bestämt belopp, brutto (MIG 2015:11). För att säkerställa att lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen ska som huvudregel ge sammanslutningar av arbetstagare inom det verksamhetsområde som tillståndet avser tillfälle att yttra sig i ärendet (5 kap. 7 a § utlänningsförordningen [2006:97], förkortad UtlF). En ytterligare förutsättning för att ett arbetstillstånd ska beviljas är att rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom Europeiska unionen. Det innebär bl.a. att det s.k. unionsföreträdet måste ha respekterats (6 kap. 2 § andra stycket UtlL). Unionsföreträdet innebär att det egna landets befolkning samt befolkningen i och ska ha företräde till befintliga arbetstillfällen. Arbetstillstånd ska ges och beviljas normalt för som motsvarar anställningstiden. Ett arbetstillstånd får dock inte ges än . Om anställningen förlängs, kan arbetstillståndet förlängas i motsvarande utsträckning utan att utlänningen först behöver lämna . Tillståndet kan förlängas vid ett eller flera tillfällen. Den sammanlagda tillståndstiden får dock vara högst eller, om det finns särskilda skäl, . Ett arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete (6 kap. 1 och 2 a §§ UtlL). Den som har haft arbetstillstånd för av och som inom giltighetstiden för tillståndet ansöker om förlängning, behöver inte ha arbetstillstånd för tiden till dess förlängningsfrågan har avgjorts eller, om beslut om utvisning meddelas, Prop. 2021/22:134 till dess utvisningsbeslutet har fått laga kraft (5 kap. 3 § UtlF). Av praxis följer att ett arbetstillstånd inte bör förlängas om villkoren inte varit uppfyllda under den föregående tillståndsperioden, dvs. att det ska göras en bakåtsyftande bedömning (MIG 2015:11). En bakåtsyftande bedömning ska också ske när ställning tas till huruvida permanent uppehållstillstånd kan beviljas eller om det föreligger särskilda skäl för förlängning av tillståndet upp till (MIG 2015:20). Av senare praxis följer bl.a. att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet bör göras när det gäller bedömningen av om de villkor som gällt under tidigare tillståndsperiod har varit sämre än vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (MIG 2017:24 och MIG 2017:25). Ett liknande synsätt bör anläggas när det gäller bedömningen av om försörjningskravet är uppfyllt (MIG 2018:12). En utlänning som har permanent uppehållstillstånd behöver inte ha arbetstillstånd (2 kap. 8 c § UtlL). Uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning (5 kap. 5 § andra stycket UtlL). De personer som främst avses är egna företagare och fria yrkesutövare samt pensionärer som önskar bosätta sig på sin fritidsfastighet (propositionen om invandrings- och flyktingpolitiken [prop. 1983/84:144 s. 78–82]). Uppehållstillståndet kan meddelas antingen som ett permanent eller som ett tidsbegränsat tillstånd, beroende på situationen i det enskilda fallet (propositionen Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden [prop. 2004/05:170 s. 279]). Om utlänningen ska bedriva näringsverksamhet framgår av samma lagrum att han eller hon ska ha förmåga att bedriva den aktuella verksamheten. Kravet innebär att utlänningen inte bara ska ha förmåga att driva näringsverksamhet, utan också ska ha förmåga att driva just den aktuella verksamheten (prop. 2007/08:147 s. 56). Ett uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet får tidsbegränsas (5 kap. 10 § UtlL). De närmare kraven för att beviljas uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet framgår av tidigare förarbetsuttalanden, vägledande avgöranden och praxis (se bl.a. prop. 1983/84:144 s. 78–82 och MIG 2008:24). Härav följer bl.a. att utlänningens företagsplaner ska vara realistiska, att han eller hon ska kunna försörja sig på inkomsterna från näringsverksamheten och ha ett verkligt och bestämmande inflytande över företagets verksamhet. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas vanligtvis för en prövoperiod , därefter kan ett permanent uppehållstillstånd beviljas. Familjemedlemmar kan beviljas uppehållstillstånd som anknytningspersonen. För att beviljas uppehållstillstånd ska familjemedlemmen ha sin försörjning ordnad under vistelsen (5 kap. 23 § UtlL och 4 kap. 4 b § UtlF). I utlänningslagen finns vissa generella bestämmelser om återkallelse av En nationell visering, ett uppehållstillstånd och ett arbetstillstånd får t.ex. återkallas för en utlänning som medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet har förtigit omständigheter, som varit av betydelse tillståndet (7 kap. 1 § UtlL). En nationell visering och ett arbetstillstånd får också återkallas om det finns särskilda skäl för det. Detsamma gäller ett uppehållstillstånd men endast om utlänningen ännu inte har rest in i (7 kap. 2 § UtlL). För en utlänning som rest in i landet får ett uppehållstillstånd återkallas bl.a. om utlänningen utan arbetstillstånd bedriver verksamhet som kräver ett sådant tillstånd eller det på grund av tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att utlänningen underrättelseverksamhet i eller i något annat nordiskt land (7 kap. 3 § första stycket 1 och 3 UtlL). Därutöver finns det bestämmelser om återkallelse som tar sikte på vissa Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete ska t.ex. återkallas för en utlänning som har beviljats arbetstillstånd på grund av en anställning enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL om förutsättningarna för arbetstillståndet av något annat skäl än att anställningen har upphört inte längre är uppfyllda. Tillståndet behöver dock inte återkallas om arbetsgivaren har avhjälpt en brist utan att har vidtagit Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete ska också återkallas om utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag påbörjat arbetet (7 kap. 7 e § första stycket 1 och 2 samt tredje stycket UtlL). Om en utlänning har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL och anställningen upphört får uppehållstillståndet återkallas, om inte utlänningen har fått en ny anställning som omfattas av arbetstillståndet eller ansökt om arbetstillstånd med anledning av en ny anställning och ansökan därefter omställningsperiod (7 kap. Detsamma gäller om utlänningens anställning har upphört sedan utlänningen underrättats om att en utredning om återkallelse har inletts, men innan beslut om återkallelse fattats. Tiden är då emellertid fyra månader i stället för tre (7 kap.7 e § andra stycket UtlL). stöd av 6 kap. 2 § första stycket UtlL har haft ett arbetstillstånd och som, sedan anställningen upphört men inom giltighetstiden för tillståndet, ansöker om ett nytt arbetstillstånd behöver inte ha arbetstillstånd för tiden till dess tillståndsfrågan har avgjorts (5 kap. 3 § UtlF). Avslås en ansökan eller återkallas ett uppehållstillstånd och befinner sig utlänningen i ska det, om inte särskilda skäl talar emot det, meddelas ett beslut om avvisning eller utvisning (8 kap. 16 § beslut om avvisning eller utvisning eller att avslå en ansökan om förlängt uppehållstillstånd eller att återkalla ett uppehållstillstånd får överklagas till en migrationsdomstol (14 kap. 3 § Återkallelse av nationell visering beslutas av den myndighet som har beviljat viseringen eller av (7 kap. 8 § UtlL). på en ansökan om nationell visering eller återkallelse av nationell visering får överklagas endast av en utlänning som antingen är en familjemedlem Prop. 2021/22:134 till en EES-medborgare eller omfattas av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer, utan att vara EES-medborgare eller medborgare i (14 kap. 5 a § UtlL). Innan en utlänning påbörjar en anställning ska arbetsgivaren kontrollera en handling eller handlingar som visar att utlänningen har föreskrivet tillstånd att vistas och arbeta här eller är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd. Arbetsgivaren ska och därefter behålla en kopia av eller ett utdrag ur dessa handlingar (6 kap. 13 a § UtlF). En arbetsgivare som anställer en utlänning ska som huvudregel också senast månaden efter den kalendermånad då anställningen påbörjades underrätta om anställningen (7 kap. 1 b § UtlF). är skyldigt att vidta åtgärder för att motverka missbruk av regler (5 § förordning [2019:502] med instruktion för ). får t.ex. kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillståndet enligt den bestämmelsen är uppfyllda (6 kap. 6 a § UtlF). Inom ramen för den kontrollen får begära att en arbetsgivare till en utlänning som beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL lämnar skriftlig uppgift om de villkor som gäller för utlänningens anställning. Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete (6 kap. 6 b § UtlF) och därigenom blir bestämmelserna om osann eller vårdslös försäkran i 15 kap. 10 § tillämpliga. Regleringen i innebär att en arbetsgivare som skriftligen lämnar en osann uppgift eller förtiger sanningen kan, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, dömas för osann försäkran till böter eller fängelse . Om brottet är grovt kan fängelse i högst utdömas. Om gärningen i stället begås av grov oaktsamhet kan arbetsgivaren enligt samma paragraf dömas för vårdslös försäkran till böter eller fängelse . Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet inte gör en anmälan som föreskrivs i en förordning som har utfärdats med stöd av utlänningslagen döms till böter, eller när omständigheterna är försvårande, fängelse . Detsamma gäller den som i en anmälan eller ett ansökningsärende medvetet lämnar oriktig uppgift eller medvetet underlåter att tala om något förhållande av betydelse (20 kap. 6 § UtlL). Den som i vinstsyfte planlägger eller organiserar verksamhet som är inriktad på att främja att utlänningar reser till utan pass eller de tillstånd som krävs för inresa i döms för organiserande av människosmuggling till fängelse i högst (20 kap. 9 § UtlL). Är brottet grovt döms för grovt organiserande av människosmuggling till fängelse i lägst och högst . Är brottet att anse som ringa döms till böter eller fängelse . Behovet av ändrade regler om arbetskraftsinvandring behöver skärpas och förbättras. Utredningen gör inte någon uttrycklig bedömning i denna del. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: Arbetskraftsinvandringen till är viktig för många företag som växer och utvecklas. rätt kompetens söker arbetsgivarna i ökad utsträckning arbetskraft på den Att utländsk kompetens efterfrågas märks också på att antalet beviljade uppehållstillstånd för arbete har ökat under senare En väl fungerande arbetskraftsinvandring underlättar för arbetsgivare som har detta behov av att rekrytera arbetskraft från länder utanför EES- området och för utlänningar som vill komma till för att arbeta. Arbetskraftsinvandring kan bidra till ökat välstånd och tillväxt i och möjliggör också för individer att utvecklas och få en bättre Goda villkor och ordning och reda ska gälla för alla Det är därför viktigt att förhindra att arbetskraftsinvandrare som kommer till utnyttjas. har ett generellt och i internationellt sammanhang i många delar generöst system för arbetskraftsinvandring. undantag gör den svenska lagstiftningen i princip inte skillnad på olika typer av arbetskraftsinvandrare baserat på t.ex. utbildnings- eller lönenivå. gäller även att det är arbetsgivaren som avgör om det finns ett behov av att rekrytera arbetskraft utanför landet och vilken kompetens som i sådana fall efterfrågas. I de flesta jämförbara länder skiljer man i stället på olika kategorier av arbetskraftsinvandrare och man har vidtagit åtgärder för att särskilt främja invandring av högkvalificerad arbetskraft. internationella konkurrensen om arbetskraft inom vissa yrken är emellertid hög och behöver enligt regeringens mening ytterligare stärka sin ska vara ett land som är attraktivt för den