prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — remissammanställning har upprättats. uppdrog rege- ringen åt att genomföra en fördjupad utredning avseende järnvägsunderhållets organisering och presentera möjliga åtgärder för ett genomförande av järnvägsunderhåll i egen regi. redovisade uppdraget till () i en delrapport vilken omfattade besiktningsfrågor. I slutredovisningen lämnar förslag till möjliga åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva underhåll av det statliga järnvägsnätet samt vilken maskinell underhållsutrustning som bör ägas och förvaltas av . uppdrog regeringen åt att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning avseende järnvägs- underhåll. Enligt beslutet skulle redovisa framdriften av upp- draget , samt , varefter regeringen avsåg att återkomma med tidpunkter för ytterligare redovisningstillfällen. har i genomförda redovisningar 2017 konstaterat att uppdraget fortlöper enligt plan. Avseende leveransuppföljning i egen regi har rekryterat personal vilka nu arbetar med att utföra uppföljningar av att entre- prenörerna uppfyller ställda kontraktskrav vilket har stärkt närvaro i anläggningen. Avseende underhållsbesiktningar har påbörjat ett arbete med översyn av regelverket rörande besiktningsverksamheten och renodlade de styrande dokumenten . redogör för att den digitala utvecklingen inom området underhållsbesiktningar går fort framåt och behoven av mätningar successivt kommer att minska. rekryterade personal för att analysera den mätdata som nuvarande tillstånds- bedömningar utmynnar i samt göra kvalitativa bedömningar ute i spår. bedömer att effekten kommer att bli en ökad kunskap om anläggningens tillstånd. konstaterar i sin slutredovisning den 29juni 2018 att verket har uppfyllt regeringens uppdrag vad gäller att vidta åtgärder för att i egen regi genomföra leveransuppföljning. Vad gäller underhållsbesiktningar konstaterar att rekryterings- insatsen fortgår. Vidare redogör för att pågående utvecklingsarbete avseende tillgångsstrategi och en uppkopplad anläggning kommer medföra att behov av underhållsbesiktning kommer att minska samt vara utformad och bedrivas i en annan form. Under pågående utvecklingsarbete bedömer att den underhållsbesiktningen i dess nuvarande form fortsättningsvis ska utföras av entreprenörer i en övergångsperiod. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda hur ett överförande av verksamhet som avser järn- vägsunderhåll, i form av basunderhåll, från till skulle kunna genomföras (dir. 2018:24). Utredaren skulle bl.a. analysera Infranord AB:s och verksamhet i fråga om järnvägs- underhåll, genomföra en omvärldsanalys samt föreslå vilka delar av Infranord AB:s verksamhet i fråga om järnvägsunderhåll som ska föras över till . Uppdraget skulle enligt direktivet redovisas . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredaren (dir. 2018:84) enligt vilket utredningstiden 2021/22:75 Infrastruktur- departementet 2021/22:75 Infrastruktur- departementet förlängs och uppdraget ska i stället redovisas . Regeringen beslutade om ytterligare ett tilläggsdirektiv till utredaren (dir. 2019:47) i vilket utredarens uppdrag utvidgades så att analysen nu ska avse allt basunderhåll som upphandlar. Enligt tilläggsdirektivet ingick det i uppdraget bl.a. att analysera behovet av långsiktiga marknadsförutsättningar avseende basunderhåll för aktörer verksamma på marknaden och föreslå eventuella förändringar i syfte att främja konkurrens och aktörers vilja att etablera sig på marknaden och investera i verksamheten. Utredaren skulle vidare enligt tilläggsdirektivet även analysera om och i så fall hur en överföring kan ske och om så är fallet, beskriva vilka funktioner, till vilken volym och var det är geografiskt ändamålsenligt att bedriver basunderhåll i egen regi. Slutligen förlängdes utredningstiden genom tilläggsdirektivet och uppdraget skulle redovisas . Utredaren beslutade att ändra utredningens namn till Utredningen om framtidens järnvägsunderhåll. Regeringen beslutade om ännu ett tilläggsdirektiv till utredaren (dir. 2019:79) enligt vilket utrednings- tiden förlängdes och uppdraget skulle i stället redovisas . Utredaren redovisade betänkandet Framtidens järnvägsunderhåll (SOU 2020:18) . Betänkandet har remitterats. gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som fortsatt behöver vidtas för att myndigheten ska kunna bedriva visst järnvägsunderhåll i egen regi. Enligt uppdraget ska redovisa vilka kostnader som myndigheten bedömer uppstår till följd av ett eventuellt genomförande av visst underhåll i egen regi samt vilka konsekvenser som det bedöms medföra för övrig verksamhet. ska redovisa uppdraget . Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15:106, 2014/15:1463 och 2014/15:2318 yrkande 16, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 45), 2016/17:75 (N 36), 2017/18:75 (N 32), 2018/19:75 (N 27), 2019/20:75 (I 12) och 2020/21:75 (I 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram (bet. 2014/15:TU7) och därmed bifallit motionerna 2014/15:106, 2014/15:1463 och 2014/15:2318. I skrivelse 2016/17:75 redogjorde regeringen för att regeringen beslutat om en svensk flygstrategi och gjorde bedöm- ningen att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. I konstitutions- utskottets betänkande med anledning av regeringens skrivelse (bet. 2016/17:KU21) med ett särskilt yttrande från trafikutskottet anges det dock att det är otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa tillkännagivandet som slutbehandlat. Regeringen lämnade därför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 27) följande redogörelse. Flygstrategin innehåller sju fokusområden som adresserar de möjligheter och utmaningar som följer av samhälls- och omvärlds- utvecklingen. Förutsättningarna för flyget i ska förbättras som flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Flygstrategin tar upp bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, betydelsen av att utveckla som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och tjänster. bör flygstrategin ses i ett bredare perspektiv eftersom ambitionen är att den ska ge synergier tillsammans med strategier och initiativ på andra politikområden. Flygstrategin vägleder det fortsatta arbetet inom luftfartsområdet. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Vid behandlingen av budgetpropositionen konstaterade trafikutskottet att det inte delar regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat utan ser behov av att återigen tillkännager för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet (bet. 2016/17:TU1). beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:104), se I 14. höll infrastrukturministern ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhandlings- arbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens inom luftfarten. Regeringen tillsatte också en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) samt internt inom påbörjat den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Regeringen uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937). Studien ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av luftrummet. Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg (N2018/02705). I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg. Uppdraget vidgades till att också omfatta satsningar på forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och laddinfrastruktur. ska högst användas och beräknas högst användas för uppdraget, varav för den del av uppdraget som avser elflyg. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935, N2017/02238 [delvis]). 2021/22:75 Infrastruktur- departementet Regeringen fortsatte att bedriva arbetet med luftfarts- politiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. Nedan listas några exempel på detta. arbete är avslutat . information om hanteringen av arbete hänvisas till redogörelsen under punkten I 8 i denna skrivelse. Beträffande interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna hänvisas till redogörelserna under punkterna I 9 och I 14 i denna skrivelse. genomfördes generalförsamlingen för den Internationella civila luftfartsorganisationen (). aktivt i både förberedelserna och EU-koordineringen inför och under generalförsamlingen och agerade i enlighet med flygstrategins priorite- ägde förhandlingar rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeland. Exempelvis har ändringar i luftfartsavtalet med nu möjliggjort tillträde för skandinaviska flygbolag till den japanska flygplatsen . präglades arbetet av den dramatiska påverkan som covid- 19-pandemin har haft på luftfarten. Efter förslag från regeringen vidtogs en rad stödåtgärder för flygbranschen. kreditgarantier om för svenska flygföretag, varav högst till (prop. 2019/20:136, 2019/20:FiU52, rskr. 2019/20:188), kapitaltillskott till om 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, 2019/20:364), kapitaltillskott till om 3,15 miljarder kronor (prop. 2019/20:187, 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364), tillskott till om (prop. 2019/20:187, 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366), extra driftsbidrag till icke-statliga flygplatser med (prop. 2019/20:187, 2019/20: FiU62, rskr. 2019/20:366) samt införande av temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa flygplatser i och med uppdrag till att upphandla flygtrafik på linjerna för en kostnad om högst 105 miljoner kronor (prop. 2019/20:187, 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). har vidare efter regeringens förslag avsatt i syfte att förstärka ambulansflygets kapacitet och tillgänglighet under den pågående pandemin (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Därtill har regeringen uppdragit åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Åtgärder beslutades också på EU-nivå, exempelvis tillfälliga ändringar i Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2020/459 av om ändring av förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser, som innebär att flygbolag inte förlorar oanvända start- och landningstider. Utöver pandemiåtgärder för luftfarten präglades EU- arbetet av förhandlingar om den fortsatta relationen mellan och EU efter övergångsperiodens slut samt behandling i ministerrådet om kommissionens förslag om det gemensamma europeiska luftrummet (SES2+) som presenterades . (Infrastrukturdepartementet) mottog redovisningar av tre olika regeringsuppdrag inom luftfartsområdet. Transportstyrelsen redovisade uppdraget om miljöstyrande start- och landningsavgifter (I2019/02304). uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med , , och Transportstyrelsen om obligatoriska klimatdeklarationer i samband med marknadsföring och försäljning av långväga resor med buss, tåg, flyg eller färja (I2019/02595). kunskapsunderlag om eldrivna flygplan (I2020/00185). har arbetet fortsatt präglats av åtgärder för att minska pandemins negativa effekter på luftfarten. Regeringen har sett ett behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. därför åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Uppdraget har förlängts , först t.o.m. den , därefter t.o.m. och slutligen t.o.m. (I2021/00674, I2021/01464 och I2021/02469). uppdrog regeringen åt att förhandla och ingå överenskommelser om att flygplatser ska vara beredskapsflygplatser under 2022 (I2021/03301). För att tillgodose behov av samhällsviktigt flyg beslutade regeringen i att förlänga uppdraget om införande av temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa flygplatser i och med uppdrag till att upphandla flygtrafik på linjerna (I2020/03230). Uppdraget förlängdes t.o.m. . därefter att förlänga uppdraget ytterligare t.o.m. den (I2021/01671). Vidare har , efter förslag från regeringen, fattat beslut om kreditgarantier eller en låneram till SAS- koncernen om (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:419). förslag från regeringen beslutat att stöd genom statlig medfinansiering tillfälligt bör lämnas till verksamheten för samordning av ankomst- och avgångstider (slots) för flygplatser i till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:422). Bland miljö- och klimatarbetet kan särskilt nämnas att Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning om säkerställande av lika villkor för hållbar luftfart (Faktapromemoria 2020/21:FPM139). Förslaget, som är en del i det så kallade ”Fit for 55”- paketet, innebär att krav ställs på inblandning av hållbara flygbränslen i Förslaget har behandlats i rådet och kommer att fortsätta behandlas . förväntas trepartsförhandlingar mellan rådet, och kommissionen, s.k. triloger, att inledas. Vidare har efter förslag från regeringen beslutat att bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl (prop. 2020/21:154, 2020/21:TU14, rskr. 2020/21:334). Bemyndigandet gör det möjligt att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. ändring av förordningen (2011:867) om flygplatsavgifter så att start- och landningsavgifter ska differentieras i förhållande till luftfartygs remitterade dessutom en promemoria med förslag till en ny lag och en ny förordning om klimatdeklarationer för resor, bl.a. flygresor (I2021/02312). Inom EU-arbetet kan särskilt det fortsatta arbetet med det gemensamma europeiska luftrummet, SES 2+ nämnas. Efter att ministerrådet beslutat en allmän inriktning avseende Europeiska kommissionens förslag, har rådet och förhandlat med målet att nå en överenskommelse om revideringen. Sedan Förenade utträde ur EU regleras grundläggande lufttrafikrättigheter inom handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade . har ingått ett samförstånds- avtal med Förenade om ytterligare trafikrättigheter för frakt som innebär att lufttransportföretag från Förenade får rätt att landa i för att utföra reguljära- och icke reguljära lufttransport- tjänster med gods mellan punkter i och punkter utanför EU som en del i en transport som börjar eller slutar i Förenade , utan begränsning vad gäller rutt, kapacitet eller frekvens. Motsvarande rättighet ges till EU-lufttrafikföretag i förhållande till Förenade . Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15:493, 2014/15:1525 yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:1836, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 52), 2016/17:75 (N 41), 2017/18:75 (N 36), 2018/19:75 (N 30), 2019/20:75 (I 13) och 2020/21:75 (I 6). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 10 om sjösäkerhet inom fritidsbåtslivet*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter bör införas (bet. 2014/15:TU11 s. 48 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:493 och 2014/15:1525 yrkandena 1 och 2. remitterade ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. Därefter har frågan analyserats vidare inom . har remitterat en promemoria med förslag om en åldersgräns för att få framföra vattenskoter (N2018/03981). beslutade regeringen en ändring i förordningen (1993:1053) om användning av vattenskoter (SFS 209) som innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har fyllt . Förordningsändringen trädde i kraft . uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att lämna förslag till obligatoriskt förarbevis och utbildning för att köra vattenskoter (I2020/01983). Transportstyrelsen redovisade uppdraget i rapporten till utbildning och ett obligatoriskt förarbevis för att få framföra vattenskoter (I2020/02471). Efter att rapporten i en promemoria kompletterats i delar som rör sekretess, registerföring och dataskydd samt med ett förslag till tidigare ikraftträdande remitterades promemorian . Remiss- tiden gick ut . beslutade regeringen propositionen Förarbevis för vattenskoter (prop. 2020/21:190). I propositionen föreslog regeringen en ny lag om förarbevis för vattenskoter och ändringar i kustbevakningslagen (2019:32). antog de föreslagna lagarna, (bet. 2020/21:TU12, rskr. 2020/21:379). Lagarna (SFS 626–627), som träder i kraft , innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har ett förarbevis samt att förarbevis får utfärdas till den som har fyllt och genomgått föreskriven utbildning med godkänt resultat. I propositionen konstaterar regeringen därmed att tillkännagivandet är tillgodosett och slutbehandlat (prop. 2020/21:190 s. 13). Punkten är slutbehandlad. 2014/15:83, mot. 2014/15:3045 yrkande 1, 2014/15:3049, 2014/15:1593, 2014/15:1791, 2014/15:2317 yrkande 11, 2014/15:2318 yrkande 6, 2014/15:2427 yrkande 6, 2014/15:2003 och 2014/15:2318 yrkande 7, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 54), 2016/17:75 (N 42), 2017/18:75 (N 37), 2018/19:75 (N 31), 2019/20:75 (I 14) och 2020/21:75 (I 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om lastbilars och bussars längd och vikt*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om dels behovet av att skyndsamt utarbeta erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på (bet. 2014/15:TU12 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:1791, 2014/15:2317 yrkande 11, 2014/15:2318 yrkande 6 och 2014/15:2427 yrkande 6 samt delvis bifallit motionerna 2014/15:2003 och 2014/15:2318 yrkande 7. Regeringen beslutade propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är möjligt . har i enlighet med regeringens förslag fattat beslut om att det ska införas en ny bärighetsklass i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Regeringen beslutade om nödvändiga ändringar i trafikförordningen (1998:1276) och vägmärkes- 2021/22:75 Infrastruktur- departementet 2021/22:75 Infrastruktur- departementet förordningen (2007:90). Ändringarna trädde i kraft . De första statliga BK4-vägarna öppnades för trafik . ambition är att den successiva utbyggnadsplanen för BK4-vägar ska bidra till att det statliga vägnätet som har bärighetsklass BK4 utvecklas från nuvarande till att upp emot av vägnätet är upplåtet för BK4 vid slutet av 2025. Finansiering genom den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 gör det möjligt att öppna 70–av de viktigaste statliga vägarna för BK4 . Regeringen fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna, som trädde i kraft , bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver har regeringen uppdragit åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet (N2018/04593). Uppdraget redovisades till (Närings- departementet) . redovisning har remitterats. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. bereds förslag till förändringar i trafik- förordningen och vägmärkesförordningen så att det blir möjligt att på vissa utpekade vägar föra fordonståg som är . Regeringen avser hantera frågan vidare . Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:1328 yrkande 7, 2015/16:3058 yrkande 8, 2015/16:3147 yrkande 6, 2015/16:3148 yrkande 32, 2015/16:949 yrkande 1, 2015/16:1328 yrkande 6 och 2015/16:2112, bet. 2015/16:TU14 redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 60), 2017/18:75 (N 46), 2018/19:75 (N 37), 2019/20:75 (I 15) och 2020/21:75 (I 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om *: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:1328 yrkande 7, 2015/16:3058 yrkande 8, 2015/16:3147 yrkande 6 och 2015/16:3148 yrkande 32 samt delvis bifallit motionerna 2015/16:949 yrkande 1, 2015/16:1328 yrkande 6 och 2015/16:2112. Med ändring av regeringens beslut om uppdrag till en statlig samordnare för (S2014/08973), beslutade regeringen (N2015/09059) att samordnarens uppdrag skulle begränsas till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . Övriga delar av uppdraget upphörde. Den statliga samordnaren redovisade rapporten flyg och bostäder. Rapporten har remissbehandlats och bereds i . Regeringen beslutade om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590). beslutade om att inrätta ett Arlandaråd för att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra var ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndig- heter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresse- organisationer, forskning och akademi m.fl. arbete är Förutsättningarna för flyget har därefter förändrats påtagligt, framför allt med anledning av den pågående pandemin, men även genom att flygandet minskade även före pandemin. har konstaterat att det inte finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av en rullbana på under de arbete har varit värdefullt och kommer fortsatt kunna vara en del av regeringens arbete, som detta arbete behöver utgå från den förändrade situationen på flygmarknaden. AB har redovisat en konsekvensanalys avseende den fortsatta driften av . Swedavia AB:s bedömning är att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att driva vidare. Swedavia AB:s bedömning analyseras inom Regerings- uppdrog åt en s.k. bokstavsutredare att ta fram underlag inför en avveckling av driften av och verksamheterna Bokstavsutredaren redovisade sitt uppdrag den i promemorian – underlag för avveck- ling av drift och verksamhet (Ds 2021:25). remissbehandlades Swedavia AB:s sammanfattning av konsekvensanalysen avseende den fortsatta driften av Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:21, skr. 2016/17:20, 2016/17:1763, 2016/17:2531 yrkande 1, 4 och 13, 2016/17:3509 yrkande 7 och 19, 2016/17:3510 yrkande 5 och 13, 2015/16:2778 yrkande 1, 2016/17:3507 yrkande 4 och 8, 2016/17:3510 yrkande 8, 2016/17:3512 yrkande 31 och 34, 2016/17:3513 yrkande 6 och 13, 2016/17:1621, 2016/17:3391 yrkande 37, 2016/17:2530 yrkande 2 samt 2016/17:3524 yrkande 4, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 83), 2017/18:75 (N 54), 2018/19:75 (N 43), 2019/20:75 (I 16) och 2020/21:75 (I 9).