prop · H903221 · 2022-04-13 00:00:00 — Transportföretagen, ger förslag på ytterligare åtgärder, t.ex. avskaffandet av BNP-indexeringen och en gradvis upptrappning av skattesatsen efter den tillfälliga perioden. Regeringen noterar remissinstansernas synpunk- ter, men förslag till sådana skatteförändringar omfattas inte av detta lag- Regeringen noterar även 2030-sekretariatets, Energigas , , Statens energimyndighets och Svensk kollek- tivtrafiks synpunkter om att förslaget medför sämre förutsättningar för kollektivtrafiken och får konsekvenser för omställningen av transportsek- Regeringen menar dock att förslaget inte kan anses få allvarliga kon- sekvenser eftersom åtgärden är temporär. synpunkter behandlas vidare i konsekvensanalysen, se avsnitt 4.3. har bl.a. tillkännagett för regeringen att rege- ringen bör återkomma med förslag som innebär att energiskatten på bensin och diesel sänks till EU:s miniminivå 2021/22:FiU47 punkt 2, rskr. 2021/22:226). Regeringens förslag i Prop. 2021/22:221 denna proposition innebär att energiskatten på diesel sänks till EU:s mini- miskattenivå och energiskatten på bensin sänks lika mycket. Regeringen menar att skatten för de olika bränsleslagen bör sänkas i lika stor utsträckning. Regeringen har därför inte för avsikt att med anledning av detta tillkännagivande lämna några ytterligare förslag. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Förslaget medför ändringar i 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 4.3.1Syfte och alternativa lösningar Åtgärden syftar till att dämpa de höga drivmedelspriserna, som främst har uppstått som konsekvens av ett betydligt högre oljepris. instämmer i bedömningen att höga drivmedelspriser ger negativa effekter för företag och hushåll, men menar att en analys där en temporär drivmedelsskattesänkning ställs mot andra åtgärder hade varit önskvärd, och ett liknande resonemang förs av och . 2030-sekretariatet menar att regeringen bör villkora åtgärden med att oljepriset överstiger en viss nivå för att undvika att ge stöd i en situation med lågt oljepris. Regeringen menar att den temporära skattesänkningen i denna proposition är ett sätt att nå både berörda hushåll och företag. Därutöver är det en del av ett åtgärdspaket, där bl.a. drivmedelsstöd och pausad reduktionsplikt också ingår. Ett alternativ vore att inte göra några förändringar, vilket skulle innebära att drivmedelspriserna vid pump blir högre än med förslaget i propositionen. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer samt utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Som utgångspunkt för att beräkna förslagets offentligfinansiella effekter görs antagandet att volymen bensin och diesel inte ändras till följd av förslaget. Den offentligfinansiella effekten uppgår därmed till de skatteintäkter som uteblir när skattesatsen förändras. Med utgångspunkt av prognos- tiserade volymer från kortsiktsprognos 2021/22:221 skulle detta medföra minskade bruttoskatteintäkter på . Nettoeffekten väntas, efter att hänsyn har tagits till påverkan på mervärdesskatt och beskattning av företagens vinster, bli något lägre. Detta då en stor andel av drivmedlen används av företag. Tabell 4.1 Offentligfinansiella effekter Miljarder kronor, fasta priser och baser 2022–05–01 -3,9 -3,8 Källa: Egna beräkningar. De allra flesta företag som berörs av förslaget påverkas genom ett förändrat pris på bensin och diesel. Förslaget i denna proposition innebär en tillfällig sänkning av energiskatten på bensin och diesel med och per liter exklusive mervärdesskatt, fr.o.m. t.o.m. . I förbrukas merparten av de totala volymerna av bensin och diesel inom transportsektorn. För diesel antas användas av företag. Motsvarade antagande för bensin är att används av företag. Sammantaget antas att av volymen bensin och diesel förbrukas av företag. Av bruttoeffekten är det dessa andelar av den offentligfinansiella effekten som kommer företagen till godo. Övervältring väntas ske på företagens vinster och när nettoeffekten beräknas tas hänsyn till de ökade inbetalningarna av bolagsskatt. Några uppskattningar av de berörda företagens storlek som efterlyser har inte bedömts vara möjligt att genomföra. Skattesänkningen påverkar i första ledet åkerinäringen och därigenom även den industri och de näringar som i hög grad är beroende av vägtransporter, något som också Drivkraft , Mobility , , , , Maskinentreprenörerna och Företagarna pekar på. menar vidare att priset på diesel är betydligt högre i än i omgivande länder, en skillnad som regeringen menar minskar i och med det aktuella förslaget. Lägre skatt på diesel bedöms även medföra viss kostnadsminskning för jord- och skogsbruk samt gruvindustri, något som också () understryker, även om man också argumenterar för att fler åtgärder behövs för att kunna uppfylla regeringens livsmedelsstrategi. Regeringen har förståelse för att de höga drivmedelspriserna påverkar jordbruket och har föreslagit en tillfälligt ökad nedsättning av energi- och koldioxidskatten på jord- och skogsbrukets dieselanvändning. Den förändrade årskostnaden beror i det enskilda fallet på hur många fordon företaget brukar, hur långt fordonen framförs, vilket bränsle de drivs med och vilken drivmedelsförbrukning som fordonen har. vis blir nedan beskrivna kostnadsförändringar lägre om lastbilarna drivs Prop. 2021/22:221 av höginblandade biodrivmedel (som inte omfattas av skattesänkningen). Ett åkeri som använder ett fjärrbilsekipage som framförs och förbrukar diesel per mil får genom förslaget minskade kostnader på (1,/l⋅12 000 mil⋅(5/12)⋅4 l/mil = ). För en buss i stadstrafik som drivs på diesel och framförs 5 och drar per mil förväntas kostnaderna till följd av förslaget minska med (1,/l⋅5 500 mil⋅(5/12)⋅4 l/mil = ). Motsvarande kostnadsbesparing för en taxibil som kör och förbrukar diesel per mil uppgår till . Notera att ovanstående exempel utgår från att förbrukningen är jämnt fördelad över året. Skatteförändringarna bedöms inte påverka företagens administrativa kostnader vare sig och bedöms heller inte föranleda förändringar av några andra kostnader för företagen. Koldioxidskatt och energiskatt på bensin och diesel tas ut enligt samma regelverk oavsett företagens storlek. Även återbetalning av koldioxidskatt inom jord-, skogs- och vattenbrukssektorerna gäller för alla företag oavsett storlek, givet att kriterierna för återbetalningen är uppfyllda. Bedömningen är därför att det vid utformningen av förslaget inte är motiverat att särskild hänsyn tas till små företag. 4.3.4Effekter för enskilda och för den ekonomiska jämställdheten Drivmedel beskattas i med koldioxidskatt, energiskatt och mervärdesskatt. En mervärdesskatteeffekt tillkommer om köparen är en privatperson. På drivmedel tas mervärdesskatt ut . För företag som har rätt att dra av den ingående mervärdesskatten tillkommer inte någon sådan effekt. Totalt bedöms den föreslagna sänkningen av skattenivåerna innebära att priset på bensin och diesel inklusive mervärdesskatt för en enskild minskar med och per liter (1,/l⋅1,25). Sänkningen av skatten på bensin påverkar fler hushåll direkt än sänkningen av skatten på diesel. För en bilist som kör ungefär 1 med en bil som förbrukar per mil innebär skattesänkningen på bensin lägre kostnader med (1,/l⋅1,25⋅1 500 mil⋅(5/12)⋅0,7 l/mil) jämfört med om förslaget inte genomförs. Vid motsvarande redovisning för en privatbilist som kör på diesel kan sänkningen antas innebära lägre kostnader med (1,/l⋅1,25 1 500 mil⋅(5/12)⋅0,5 l/mil). Effekten på hushåll skiljer sig beroende på biltyp och i vilken grad hushållet är beroende av bilen. Det senare kan skilja markant mellan hushåll i glesbygd och hushåll i stadsregioner med god tillgång till kollektivtrafik. Förslaget bedöms därför sammantaget gynna boende på landsbygden mer än boende i storstadsregionerna. Detta baseras på att körsträckorna per invånare ofta är högre i mer glesbebyggda områden och att varor där kan behöva transporteras längre, samt att en lägre andel av hushållen äger personbil och möjligheten att använda alternativa transportmedel är större i städerna. 2021/22:221 Förslaget innebär också att skatten på flygbensin sänks med och per liter. Kostnadsminskningen kan uppgå till ca (1,/l⋅30 l/h⋅1,25 = /h). Av de personbilar som ägs av fysiska personer står män som ägare till knappt två tredjedelar. Fordon registrerade på män körs också i genomsnitt något längre . Även om en del av kostnaderna sannolikt omfördelas inom hushållen bedöms ändå generellt förändringar i bränslebeskattningen påverka män mer än kvinnor. Förslaget bedöms därmed på marginalen ekonomiskt gynna män mer än kvinnor. Förslaget att sänka skattesatserna på bensin och diesel gör att det allt annat lika blir billigare att köra bil samt att andelen rörliga kostnader förknippade med brukande av bil minskar. Detta bedöms, allt annat lika, öka koldioxidutsläppen. Omställningen till minskade växthusgasutsläpp i transportsektorn och överflyttning till andra transportslag tenderar att minska och möjligheterna att nå klimatmålen kan minska något, en aspekt som framförs av flera remissinstanser, däribland Svensk kollektivtrafik, Energigas , och . Den föreslagna åtgärden är dock temporär och träder i kraft med snabbt stigande och historiskt höga drivmedelspriser. Därutöver har reduktionsplikten bidragit till en ökad inblandning av hållbara biodrivmedel i bensin och diesel. Det har stor påverkan på möjligheten att uppnå transportsektorns klimatmål, något som också framhåller i sitt underlag till klimatredovisning enligt klimatlagen 2022, där myndigheten bedömer att etappmålet om minskade utsläpp i transportsektorn kan uppnås med befintliga styrmedel. 2030-sekreta- riatet hänvisar till en studie där lägre drivmedelskostnader leder till tydligt ökad konsumtion och menar att regeringen bör överväga kompletterande åtgärder så att den totala utsläppseffekten blir noll. Regeringen instämmer i att lägre drivmedelspriser vanligtvis medför ökad förbrukning av drivmedel, men menar att det aktuella förslaget är temporärt i en situation med höga drivmedelspriser något som gör att bedömningen är att drivmedelsanvändningen inte kommer att påverkas markant. Det bör noteras att drivmedelsanvändningen inte enbart består av fossila bränslen. I och med den inblandning av biodrivmedel som sker inom ramen för reduktionsplikten blir utsläppseffekten lägre än vad som skulle vara fallet om den ökade drivmedelsvolymen bestod av ren fossil bensin och diesel. Sammantaget bedömer regeringen att effekten på växthusgasutsläppen väntas bli begränsad i förhållande till de totala utsläppen. Företagarna anför att miljöskatter ska utformas för att täcka kostnaden för skadliga externaliteter, exempelvis miljöpåverkande utsläpp. Regeringen instämmer i att detta bör vara en övergripande princip, men menar att det är motiverat med den föreslagna och tillfälliga skattesänkningen för att underlätta för berörda hushåll och företag. Det bör också noteras att sänkt energiskatt på bensin och diesel gör höginblandade och rena biodrivmedel relativt sett dyrare, något som också Svensk kollektivtrafik, 2030-sekretariatet och påpekar. Effekten på utsläppen kan således bli större om konkurrenssituationen för dessa biodrivmedel försämras och det medför att större volymer fossila Prop. 2021/22:221 drivmedel används. Lägre drivmedelspriser kan också göra det mindre för- delaktigt att övergå till eldrift och därigenom medföra högre utsläpp, något som också Energigas påtalar. Regeringen instämmer i att dessa konsekvenser kan uppstå, men menar att eftersom åtgärden är temporär bör effekterna bli begränsade. 4.3.6Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget förväntas inte medföra några tillkommande långsiktiga kostnader för . Förslaget förväntas dock medföra vissa kostnader av engångskaraktär, t.ex. kostnader för åtgärder för att tillgodose företagens informationsbehov. Förslaget medför dock inte behov av informationsinsatser som går utöver vad som normalt sker vid regelförändringar. De eventuella tillkommande kostnaderna för ska hanteras inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. har bedömt att kostnaderna beräknas uppgå till . Förslaget bedöms inte påverka antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Det bedöms inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Även efter den föreslagna sänkningen av energiskatten på bensin och diesel uppfyller beskattningen föreskrivna minimiskattenivåer i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. Förslaget bedöms därför vara förenligt med . Då förslaget är tillfälligt bedöms det inte ha någon långsiktig effekt på sysselsättning, den ekonomiska jämställdheten, arbetslöshet eller löner. 5.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:247) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Paragrafen innehåller bestämmelser om energi- och koldioxidskattebelopp för vissa bränslen, däribland bensin och diesel. Ändringen i första stycket innebär att de aktuella skattebeloppen justeras ned med och per liter fr.o.m. , utom för alkylatbensin där energiskatten tillfälligt justeras ned med per liter 2021/22:221 fr.o.m. samma tidpunkt. För tiden mellan –framgår skattebeloppen av förordningen (2021:1077) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för . Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 5.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Paragrafen innehåller bestämmelser om energi- och koldioxidskattebelopp för vissa bränslen, däribland bensin och diesel. Ändringen i första stycket innebär att de aktuella skattebeloppen justeras upp med och per liter fr.o.m. , utom för alkylatbensin där skattebeloppet justeras upp med per liter fr.o.m. samma tidpunkt. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 6Ändringar i statens budget I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget . Ändringarna är en följd av de lagförslag och övriga förslag som lämnas i denna proposition. 6.1Ändringar av statens inkomster Regeringens förslag: Den ändrade beräkningen av inkomster i statens budget som redovisas i tabell 6.1 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I detta avsnitt lämnas förslag till en ny inkomstberäkning för de inkomsttitlar som påverkas av de förslag som lämnas i denna proposition. Den ändrade inkomstberäkningen redovisas i tabell 6.1. Av tabellen framgår bruttoeffekten av förslagen på respektive inkomsttitel. Tabell 6.1 Specifikation av ändrad beräkning av statens inkomster -1 200 000 -2 700 000 Förslaget om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel påverkar inkomst- Prop. 2021/22:221 titel Energiskatt bensin under inkomsttitelgrupp 1430–1460 Skatt på energi och miljö. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Energiskatt bensin till . Prognosen har reviderats ned med till följd av förslaget om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel. Förslaget om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel påverkar även inkomsttitel Energiskatt oljeprodukter under inkomsttitelgrupp 1430–1460 Skatt på energi och miljö. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Energiskatt oljeprodukter till . Prognosen har reviderats ned med till följd av förslaget om tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel. Tabell 6.2 Offentligfinansiella effekter 2022 av ändrade skatte- och avgiftsregler i denna proposition Tillfälligt sänkt skatt på bensin 2022–05–01 -3,9 -3,8 -3,9 -3,8 I tabell 6.2 redovisas de offentligfinansiella effekterna av förslaget till ändrade skatte- och avgiftsregler i denna proposition. Bruttoeffekten beskriver den direkta förändringen av intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Utöver den direkta effekten kan en regeländring ge upphov till indirekta effekter på de offentliga finanserna av olika slag. Indirekta effekter uppstår om skatteändringen påverkar underlaget för andra skatter eller offentliga utgifter och därigenom påverkar de offentliga finanserna. Den offentligfinansiella nettoeffekten utgörs av summan av bruttoeffekten och de indirekta effekterna. Vid bedömningen av hur en skatteförändring påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande på kort sikt är den offentligfinansiella nettoeffekten den mest relevanta. Sammantaget bedöms förslaget om tillfälligt sänkt skatt för bensin och diesel minska skatteintäkterna med 2022. 6.2Ändringar av statens utgifter Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 31 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård får även användas för utgifter för att skänka vaccindoser mot sjukdomen covid-19. Regeringen bemyndigas att besluta att till andra stater, den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax eller andra internationella organisationer skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19 som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att vidareförsälja vaccindoser inklusive utgifter för vidareförsäljningar som inte uppfyller kravet på affärsmässighet. Global tillgång till vaccin mot covid-19 är en prioriterad fråga och spelar en avgörande roll i kampen mot pandemin. har tecknat avtal om mer vaccin än vad som behövs för hela den vuxna befolkningen. Detta gjordes bl.a. för att ta höjd för eventuella behov av dels vaccin som är uppdaterade för virusvarianter, dels påfyllnadsdoser. Vidare gick det inte att på förhand veta vilka vaccin som skulle bli godkända eller för vilka grupper som vaccinen skulle kunna användas. Förbrukning och nedskrivning av inköpta vacciner mot covid-19 belastar anslaget. Även sådan vidareförsäljning av vaccin som sker till ett pris som inte uppfyller kravet på affärsmässighet belastar anslaget. När vaccindoser mot covid-19 skänks bort inom biståndet styr /DAC:s rapporteringsdirektiv vilket belopp per vaccindos som kan rapporteras som bistånd. väntas beloppet fastställas tidigast , men eventuellt inte förrän . Det är mycket angeläget att det svenska arbetet med att bidra till global tillgång till vaccin både genom vidareförsäljning och genom att skänka vaccindoser kan fortsätta samt att undvika att vaccindoser behöver kasseras. Enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att överlåta denna typ av lös egendom, om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet. I 8 kap. 7 § samma lag ställs krav på att försäljning ska genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det. Särskilda skäl kan finnas vid t.ex. försäljning av materiel till utvecklingsländer. Avsteg från principen om affärsmässighet bör dock inte göras utan godkännande vid försäljning av egendom som har ett betydande värde (prop. 1995/96:220 s. 109). Till den del kostnaderna för vaccindoserna som skänks uppfyller kriterierna för internationellt bistånd, enligt den definition som fastställs av /DAC , kommer värdet att ingå i biståndsramen och belasta anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Medel för ändamålet finns avsatta inom nämnda anslag. Ett särskilt bemyndigande krävs dock för att regeringen ska ha möjlighet att skänka vaccindoser mot covid-19 som inte i sin helhet kan avräknas som bistånd. Mot denna bakgrund bör anslagets ändamål utvidgas till att även omfatta utgifter för att skänka vaccindoser mot sjukdomen covid-19. Vidare bör regeringen bemyndigas att besluta att till andra stater, den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax eller andra internationella organisationer skänka överskott av vaccindoser mot sjukdomen covid-19 som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd. Sammanfattning av promemorian Tillfälligt sänkt skatt på bensin och diesel 2021/22:221 Bilaga 1 I promemorian föreslås vissa ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Drivmedelspriserna har ökat kraftigt , främst på grund av att oljepriset har stigit kraftigt, särskilt efter invasion av . De höga drivmedelspriserna får konsekvenser för hushåll och företag som är beroende av transporter. I promemorian föreslås därför att energiskatten på bensin och diesel tillfälligt ska sänkas med och per liter –. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi i stället för lydelsen enligt lagen (2022:000) om ändring i den lagen ska ha Lydelse enligt prop. Energiskatt och koldioxidskatt ska, om inte annat följer av andra stycket eller 1 b §, betalas för följande bränslen med angivna belopp: 2710 11 41, a) miljöklass 1 b) miljöklass 2 2710 11 31, under 1 eller 7 2710 19 21, 2710 19 25, 2710 19 41– 2710 19 61– a) har försetts b) inte har för- 2711 12 11– a) drift av b) annat ända- 2711 11 00, a) drift av b) annat ända- 2021/22:221 Bilaga 2 I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 samt 12 § 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt. I fall som avses i 4 kap. 1 § 10 a och b och 12 § 5 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar 1.skatten som gäller för bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt första stycket 3 a har förvärvats utan skatt, 2.skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a respektive bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt första stycket 3 a har förvärvats med skatt, 3.skatten som gäller för annat bränsle enligt första stycket, om sådant bränsle i annat fall än som avses i 1 har förvärvats utan skatt, 2021/22:221 Bilaga 2 4.skatten som gäller för det bränsle enligt första stycket som det använda bränslet anses likvärdigt med enligt 3 eller 4 §, om bränsle enligt 3 eller 4 § har förvärvats utan skatt, och 5.skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a respektive bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt 3 eller 4 § har förvärvats med skatt som motsvarar skatten som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a. I fall som avses i 4 kap. 1 § 10 c tillämpas tredje stycket 1–3 avseende flygfotogen (KN-nr 2710 19 21). Energiskatt och koldioxidskatt ska, om inte annat följer av andra stycket eller 1 b §, betalas för följande bränslen med angivna belopp: 2710 11 41, a) miljöklass 1 b) miljöklass 2 2710 11 31, under 1 eller 7 2710 19 21, 2710 19 25, 2710 19 41– 2710 19 61– a) har försetts b) inte har för- 2711 12 11– a) drift av b) annat ända- 2711 11 00, a) drift av b) annat ända- 2021/22:221 Bilaga 2 I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 samt 12 § 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt. I fall som avses i 4 kap. 1 § 10 a och b och 12 § 5 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar 1.skatten som gäller för bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt första stycket 3 a har förvärvats utan skatt, 2.skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränsle enligt första stycket 3 a respektive bränsle enligt första stycket 3 b, om bränsle enligt första stycket 3 a har förvärvats med skatt, 3.skatten som gäller för annat bränsle enligt första stycket, om sådant bränsle i annat fall än som avses i 1 har förvärvats utan skatt, 2021/22:221 Bilaga 2 4.skatten som gäller för det bränsle enligt första stycket som det använda bränslet anses likvärdigt med enligt 3 eller 4 §, om bränsle enligt 3 eller 4 § har förvärvats utan skatt, och