prop · H903249 · 2022-05-31 00:00:00 — hälso- och sjukvården med primärvården som nav mellan regeringen och Kommuner och Regioner som beslutades , framgår att 2022 ska fördelas prestationsbaserat utifrån hur många för sjuksköterskeutbildning som kommuner och regioner tillhandahåller. De kommuner och regioner som erbjuder fler platser än får ta del av medlen. Regeringen gav vidare i uppdrag att, tillsammans med Nationella vårdkompetensrådet och i dialog med övriga berörda aktörer, ta fram förslag som syftar till att stärka med- arbetarna och säkra den framtida kompetensförsörjningen inom primär- vården bl.a. när det gäller specialister inom allmänmedicin (S2021/06575). beslutade regeringen även om uppdrag till Social- styrelsen att tillsammans med Nationella vårdkompetensrådet ge förslag på insatser för att stärka kompetensförsörjningen av barnmorskor (S2022/00902). I uppdraget ingår att ge förslag på insatser för att attrahera, utveckla och behålla de barnmorskor som arbetar inom hälso- och Skr. 2021/22:249 sjukvården. Vidare ska en bedömning göras av tillgång och efterfrågan på barnmorskor –2035 och en rekommendation om hur många barnmorskor som behöver utbildas för att säkerställa kompetensförsörjningen på både kort och lång sikt. gav regeringen i uppdrag att fördela till regionerna i syfte att öka antalet allmäntjänstgöringstjänster för att korta vägen till legitimation och bidra till att får fler specialistläkare (/00882). Regeringen fortsätter att analysera frågan och överväger kontinuerligt behovet av åtgärder på området. 2.5Fler möjligheter för vårdens medarbetare att arbeta för olika huvudmän m.m. Regeringen bedömer att den del av tillkännagivandet om vårdfrågor som avser fler möjligheter för vårdens medarbetare att arbeta inom vård med olika huvudmän i huvudsak är en fråga för regionerna och arbetsgivarna men kommer att fortsätta att analysera frågan. Regeringen noterar att det förekommer så kallade ”karensbestämmelser” som gör att en arbetstagare inte får återkomma till en arbetsplats inom efter att anställningen har upphört. har i en rapport om hyrläkare konstaterat att samtliga regioner vid tillfället tillämpade regler som innebar att ett bemanningsföretag inte fick hyra ut en läkare som var eller hade varit anställd inom samma region (2015:10). Syftet med dessa regler var att motverka att personal från regionen övergick till att utföra sina uppgifter hos ett bemanningsföretag. Reglerna hindrade dock inte en läkare från att arbeta i en annan region. Regeringen vill även i detta sammanhang påminna om att regionerna enligt lagen (1994:260) om offentlig anställning exempelvis har rätt att förbjuda bisysslor om de är av förtroendeskadande karaktär eller förbjuda arbetshindrande eller konkurrerande bisysslor med stöd av kollektivavtal. I ovan nämnda rapport från konstateras det att regionerna generellt sett varit mer tillåtande än privat sektor till att anställda läkare har som bisyssla att vara hyrläkare. I privat sektor ses ofta bisysslor som hyrläkare som konkurrerande verksamhet. Regeringen bedömer även att den del av tillkännagivandet om vårdfrågor som avser att regeringen ska se över frågan om att förbättra möjligheterna för privata vårdgivare att använda ledig operations- och behandlingskapacitet vid sjukhus och andra vårdinrättningar är en fråga för hälso- och sjukvårdens huvudmän. I detta sammanhang kan det dock nämnas att de regioner som väljer att ta del av medlen inom ramen för tilläggsöverenskommelsen om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården åtar sig att bl.a. vid omförhandling eller ny upphandling av avtal nogsamt analysera hur avtalsvillkoren kan utformas så att de bidrar till en ökad användning av tillgänglig kapacitet och därigenom kortar väntetiderna och vårdköerna. 2.6Översyn av arbetsmiljön inom vården m.m. Regeringen har höjt ambitionen på arbetslivsområdet . En del av denna ambitionsökning är att har fått resursökningar som har lett till att fler inspektioner har kunnat genomföras. har också, efter uppdrag från regeringen, genomfört en riktad tillsynsinsats med fokus på riskutsatta branscher för smittspridning av sjukdomen covid-19 (A2021/00139). genomförde cirka 1 400 inspektioner riktade mot näringsgrenen Vård och omsorg. Regeringen har också i förordningen (2007:913) med instruktion för gett myndigheten i uppgift att planera sin tillsyn främst med utgångspunkt i analyser av arbetsmiljörisk. Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att expertmyndigheten anförtros att avgöra var arbetsmiljöriskerna är som störst. I de åtgärdsplaner som myndigheten har inkommit med som en del i genomförandet av regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 är arbetsmiljön i välfärden och frågor om organisatorisk och social arbetsmiljö två prioriterade områden. Myndigheten för arbetsmiljökunskap fick i uppdrag att inhämta och sammanställa kunskap om arbetsmiljörisker och riskfaktorer bland hälso- och sjukvårdspersonal (S2021/06572). Inom ramen för uppdraget ingår även att sprida resultaten av den sammanställda kunskapen så att den kan utgöra ett stöd för bl.a. arbetsgivare, chefer, skyddsombud och andra förtroendevalda på berörda arbetsplatser. Regeringen har vidare beslutat om förordningen (2021:313) om statsbidrag för att främja ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg, en så kallad återhämtningsbonus som innebär att kommuner och regioner kan ansöka om medel för insatser som främjar ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg. För satsningen avsattes . och framåt beräknas totalt avsättas till satsningen . Ansökan ska göras av en region eller en kommun och den ska ställas till , som har i uppdrag att administrera satsningen. Förordningen trädde i kraft . Avseende den del av tillkännagivandet om vårdfrågor som avser att skyddet vid arbetsskador behöver stärkas beslutade regeringen att låta en särskild utredare se över arbetsskadeförsäkringen (dir. 2021:116). Syftet med översynen är att säkerställa att arbetsskadeförsäkringen fyller sin funktion när det gäller att ge ekonomisk trygghet vid arbetsskada. Det ska också säkerställas att kvinnor och män ges ett likvärdigt skydd. När det gäller undantagen från det generella arbetsskadebegreppet ska utredningen enligt direktiven analysera behovet av förändringar i undantagen från dessa. –analysera behovet av förändringar i undantagen från det generella arbetsskadebegreppet, –analysera behovet av att anpassa skyddet från arbetsskadeförsäkringen vid arbete i hemmet, såväl som på andra platser, och –lämna nödvändiga författningsförslag. Regeringen anser att den del av tillkännagivandet om vårdfrågor som avser tilläggsdirektiv till utredningen ryms inom ramen för befintliga direktiv och bedömer därför att denna del av tillkännagivandet är tillgodosett. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor i arbetsmiljölagen (dir 2021:44). I uppdraget ingår bl.a. att analysera och föreslå hur arbetsmiljölagen kan förtydligas så att arbetsgivare som en del av det systematiska arbetsmiljöarbetet i högre utsträckning än använder företagshälsovård i det förebyggande arbetsmiljöarbetet, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Enligt förordningen (2018:254) med instruktion för Myndigheten för arbetsmiljökunskap har myndigheten i uppgift att följa och främja företagshälsovårdens utveckling. Myndigheten för arbetsmiljökunskap fick i uppdrag att samordna insatser för att främja företagshälsovårdens kompetensförsörjning avseende läkare (/02080). betänkande 2021/22:SoU36 Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om vårdfrågor och tillkännager detta för regeringen. Enligt utskottet ska regeringen skyndsamt vidta åtgärder när det gäller bl.a. vårdplatser och vårdköer. Regeringen ska återkomma till med skrivelser som innehåller återrapporter om hur arbetet bedrivs med att genomföra dessa åtgärder. Skrivelserna ska lämnas till , och . I betänkandet finns en reservation (S, MP) där det föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Vidare finns en reservation (V)där det föreslås att ska göra ett tillkännagivande till regeringen men med en annan innebörd. Betänkandet innehåller också två särskilda yttranden (S, MP). Utskottet lägger på eget initiativ fram förslaget till tillkännagivande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Redogörelse för ärendet .................................................................................. Vårdfrågor (S, MP)............................................................................... Vårdfrågor (V)...................................................................................... Vårdfrågor (S) ...................................................................................... Vårdfrågor (MP)................................................................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om vårdfrågor och tillkännager detta för regeringen. Reservation 1 (S, MP) Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (S), (L), (SD), (MP), (KD) och (M). Inom utskottet har det väckts en fråga om att utskottet, med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen, ska ta initiativ till ett tillkännagivande till regeringen om vårdfrågor. Statssekreterare , , med medarbetare samt företrädare för Kommuner och Regioner (SKR) informerade om väntetider i vården vid utskottets sammanträde . Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om vårdfrågor och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S, MP) och 2 (V) samt särskilt yttrande 1 (S) och 2 (MP). Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) innehåller bestämmelser om hur hälso- och sjukvårdsverksamhet ska organiseras och bedrivas. Lagen gäller för samtliga vårdgivare samt regioner och kommuner som huvudmän (1 kap. 1 § första stycket). Målet med hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (3 kap. 1 §). Regionen ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom regionen. Detsamma gäller i fråga om den som har skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och som stadigvarande vistas inom regionen. Även i övrigt ska regionen verka för en god hälsa hos befolkningen (8 kap. 1 §). Regionen ska erbjuda öppen vård åt den som omfattas av en annan regions ansvar för hälso- och sjukvård. En sådan patient omfattas inte av regionens vårdgaranti enligt 9 kap. 1 §. I övrigt ska vården ges på samma villkor som de villkor som gäller för de egna invånarna. Om patienten omfattas av en annan regions ansvar för hälso- och sjukvård enligt 1 §, svarar den regionen för kostnaderna för vård som patienten ges med stöd av första stycket. Detta gäller dock inte om den regionen ställer krav på remiss för vården och dessa remissregler inte följs (8 kap. 3 §). Av 9 kap. 1 § patientlagen (2014:821) framgår att en patient som omfattas av en regions ansvar för hälso- och sjukvård ska inom eller utom denna region få möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård. 2021/22:249 Bilaga 1 Förordningen om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd Av 5 § förordningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd framgår att som arbetsskada enligt 39 kap. 6 § socialförsäkringsbalken anses 1.sjukdom som har framkallats genom smitta och som har ådragits i sysselsättning vid laboratorium där arbete med smittämnet bedrivs 2.smittsam sjukdom som anges i bilagan till denna förordning samt resistenta stafylokockinfektioner, erysipeloid, kokoppor, lepra, mul- och klövsjuka, papegojsjuka och andra ornithoser, primär icke varig hjärn- och hjärnhinneinflammation, rots, trichofyti, tularemi, undulantfeber samt Weils sjukdom och andra leptospiroser, om sjukdomen har ådragits –i arbete vid sjukvårdsinrättning –i annat arbete vid behandling, vård eller omhändertagande av smittförande person eller vid omhänderhavande eller hantering av smittförande djur eller material. Förordningen med instruktion för Av 17 a § första stycket förordningen (2015:284) med instruktion för framgår att det inom myndigheten finns ett rådgivande organ som benämns Nationella vårdkompetensrådet. Det rådgivande organet ska bidra till en god planering av vårdens kompetensförsörjning genom att 1.göra samlade bedömningar av kompetensförsörjningsbehoven baserade på tillgängliga kunskapsunderlag och tillgängliggöra sammanställningar av kunskapsunderlag 2.stödja beslutsfattare och andra berörda aktörer på nationell och regional nivå i frågor av betydelse för kompetensförsörjningen när det gäller hälso- och sjukvårdspersonal 3.åstadkomma samverkan mellan och föra dialog med berörda aktörer 4.stödja de sjukvårdsregionala råden. Medel avsatta för vårdplatser, en nationell vårdförmedling och sjukresor Av utskottets betänkande 2021/22:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg framgår att har avsatts för att öka antalet vårdplatser i landet. Utskottet ansåg i detta sammanhang att 1 bör avsättas för detta ändamål 2023 och 1 2024. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9, bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123). 2021/22:249 Bilaga 1 Vidare framgår att har avsatts för att upprätta en nationell vårdförmedling och för att regionerna ska ge ersättning till patienter för sjukresor vid vårdbesök i en annan region. Utskottet ansåg i detta sammanhang att bör avsättas för detta ändamål 2023 respektive 2024. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (prop. 2021/22:1 utg.omr. 9, bet. 2021/22:SoU1, rskr. 2021/22:123). Överenskommelser om hälso- och sjukvård Regeringen och SKR har slutit fyra överenskommelser om hälso- och sjukvården i . Inom ramen för dessa överenskommelser riktar regeringen totalt ca till exempelvis insatser för att öka tillgängligheten och bättre möta invånarnas behov av vård, bl.a. genom goda förutsättningar för vårdens medarbetare och utveckling av primärvården. Två av överenskommelserna presenteras nedan. Överenskommelse om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården Ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården – Överenskommelse mellan staten och SKR omfattar . Medlen fördelas mellan två block. Det första blocket handlar om prestationskrav för kortare väntetider och det andra blocket om prestationskrav för strategiskt tillgänglighetsarbete. I överenskommelsen tas även frågan om en nationell vårdförmedling upp (s. 26): I budgeten som har beslutat om, framgår det att patienter ska ges möjlighet att söka vård där ledig kapacitet finns. En nationell vårdförmedling bör upprättas för att använda tillgänglig kapacitet till de patienter som väntat än vårdgarantins – oavsett i vilken region den kapaciteten skapas. För ett effektivt nyttjande av ledig kapacitet inom hälso- och sjukvården kommer därför parterna teckna en tilläggsöverenskommelse avseende genomförandet av en nationell vårdförmedling. Denna tilläggsöverenskommelse avser även att innehålla ytterligare konkreta insatser som regionerna ska genomföra i syfte att stärka sin samverkan kring stödjande funktioner för patienter kopplade till vårdgarantin och väntetider, t.ex. vårdlotsar och vårdgarantikanslier. Överenskommelse om god och nära vård God och nära vård 2022 – En omställning av hälso- och sjukvården med primärvården som nav – Överenskommelse mellan staten och SKR består av fyra utvecklingsområden: •Utvecklingen av den nära vården med primärvården som nav •Goda förutsättningar för vårdens medarbetare •Insatser inom ramen för Vision e-hälsa 2025 •Förstärkning av ambulanssjukvården. Överenskommelsen omfattar 2022 totalt . För utvecklingsområdet Utvecklingen av den nära vården med primärvården som nav 2021/22:249 Bilaga 1 Av dessa medel avsätts till regionerna och till kommunerna. Av regeringens totala satsning på utvecklingsområdet avsätts till regionerna för arbete med att utveckla funktionen fast läkarkontakt i primärvården. För utvecklingsområdet Goda förutsättningar för vårdens medarbetare avsätts totalt . Av dessa medel avsätts ca till regionerna och till kommunerna för övergripande insatser. Av regeringens totala satsning på utvecklingsområdet avsätts till regionerna och till kommunerna för att fler sjuksköterskor ska ges möjlighet att läsa till specialistsjuksköterska. Därtill avsätts till regionerna för att möjliggöra utvecklings- och karriärmöjligheter för specialistsjuksköterskor med fördjupad kompetens inom centrala områden samt till regioner och kommuner för en satsning på verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Vid ett regeringssammanträde fattade regeringen beslut om kommittédirektivet Utvärdering av åtgärderna för att hantera utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 (dir. 2020:74). Enligt direktivet får en kommitté i form av en kommission i uppdrag att utvärdera regeringens, berörda förvaltningsmyndigheters, regionernas och kommunernas åtgärder för att begränsa spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och spridningens effekter. Kommissionen har tagit namnet (S 2020:09). överlämnade delbetänkandet Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) . Kommissionen gör följande övergripande bedömning: •Den allmänna smittspridningen i samhället är högst sannolikt den enskilt viktigaste faktorn bakom den stora smittspridningen i äldreboendena. •När pandemin slog till stod den svenska äldreomsorgen oförberedd. Äldreomsorgens institutionella struktur var inte för en pandemi, och anställda i äldreomsorgen lämnades i stor utsträckning ensamma att hantera denna krissituation. •De åtgärder som regeringen och statliga myndigheter satte in för att minska riskerna för smittspridning i äldreomsorgen var sena och i flera avseenden även otillräckliga. Kommissionen presenterar vidare sin bedömning i fråga om äldreomsorgens beredskap, enskilda beslut och åtgärder, andra uppmärksammade brister samt ansvaret för de brister kommissionen funnit. överlämnade delbetänkandet under pandemin (SOU 2021:89) och slutbetänkandet under pandemin (SOU 2022:10) . 2021/22:249 Bilaga 1 Utredning om en översyn av arbetsskadeförsäkringen Regeringen fattade beslut om kommittédirektivet En översyn av arbetsskadeförsäkringen (dir. 2021:116) vid ett regeringssammanträde . Av direktivet framgår att en särskild utredare ska se över arbetsskadeförsäkringen. Syftet med översynen är att säkerställa att arbetsskadeförsäkringen fyller sin funktion när det gäller att ge ekonomisk trygghet vid arbetsskada. Det ska också säkerställas att kvinnor och män ges ett likvärdigt skydd. –analysera villkoren för rätten till livränta i syfte att säkerställa att livräntan fyller sin funktion när det gäller att ge ekonomisk trygghet vid inkomstförlust på grund av arbetsskada –ta ställning till behovet av ytterligare regeländringar eller andra åtgärder för att säkerställa att kvinnor och män ges ett likvärdigt skydd vid inkomstförlust på grund av arbetsskada –lämna nödvändiga författningsförslag. Vidare framgår följande av direktivet: Det har inte ansetts riktigt att arbetsskadeförsäkringen ska ge ersättning vid förkylningssjukdomar och andra likartade infektionssjukdomar som var och en kan drabbas av oavsett om man förvärvsarbetar eller inte. Enligt ISF skulle ett avskaffande av undantagen för smitta sammantaget innebära att arbetsskadeförsäkringen på ett bättre sätt än levde upp till sina syften. Regeringen avser att stärka arbetsskadeskyddet vid smitta av covid- 19 och andra samhällsfarliga sjukdomar och föreslår medel för detta i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1). Det hindrar inte att utredaren överväger om arbetsskadeskyddet vid smitta bör stärkas ytterligare. Uppdraget ska redovisas . Utredningen har tagit namnet (S 2021:11). har i flera tillkännagivanden uppmanat regeringen att vidta åtgärder i olika vårdfrågor. I detta betänkande redovisas några av dessa tillkännagivanden. Tillkännagivande om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården Utskottet föreslog i betänkande 2018/19:SoU8 ett tillkännagivande till regeringen om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 85, 3 res. S, MP resp. C, L resp. V): När det gäller lagkravet om vårdvalssystem omfattar det endast primärvården, men det förekommer att regioner inför vårdvalssystem även i delar av den specialiserade öppenvården. Utskottet anser att vårdval i den 2021/22:249 Bilaga 1 specialiserade öppenvården ska vara en rättighet för alla medborgare oavsett var i landet de bor. Därför bör regeringen återkomma till med förslag om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården. Utskottet vill påminna om att har riktat ett sådant tillkännagivande till regeringen. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. Motion […] bör bifallas delvis. Motionerna […] bör avslås. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Tillkännagivande om att utöka möjligheten till valfrihet inom slutenvården Utskottet föreslog i betänkande 2018/19:SoU8 ett tillkännagivande till regeringen om att utöka möjligheten till valfrihet inom slutenvården. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 85, 1 res. S, V, MP): Utskottet vill framhålla att det är viktigt att värna och utveckla valfriheten i vården. Genom patientlagen ges den enskilde möjligheten att välja offentligt finansierad öppen vård också i en annan region än den egna. Utskottet anser att detta bör gälla även i slutenvården. Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag om en utvidgning av patientlagen så att patienter ges möjlighet att välja vårdgivare i den offentligt finansierade slutenvården också i en annan region än den egna. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2018/19:233). Tillkännagivande om kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården Utskottet föreslog i betänkande 2020/21:SoU17 ett tillkännagivande till regeringen om kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården. Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 20, 1 res. S, MP): Utskottet konstaterar inledningsvis att överenskommelsen om god och nära vård 2021 omfattar totalt och att det för utvecklingsområdet Goda förutsättningar för vårdens medarbetare avsätts totalt . Utskottet konstaterar vidare att Nationella vårdkompetensrådet långsiktigt ska samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom hälso- och sjukvården. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att fortsätta att utveckla verktyg och metoder för att tillgodose framtida rekryteringsbehov och säkerställa en långsiktig kompetensförsörjning inom hälso- och sjukvården. Utskottet anser därför att regeringen bör ta fram och genomföra en nationell kompetensförsörjningsstrategi för hälso- och sjukvården. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Motionerna […] bör därför bifallas delvis. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2020/21:349). Av 1 kap. 6 § regeringsformen framgår att regeringen styr riket. I delbetänkandet Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) gör (S 2020:09) bedömningen att de åtgärder som regeringen och statliga myndigheter satte in för att minska riskerna för smittspridning i äldreomsorgen var sena och i flera avseenden även otillräckliga. Utskottet finner regeringens bristfälliga agerande anmärkningsvärt. Utskottet konstaterar att hälso- och sjukvården befinner sig i en kris. Krisen beror på såväl covid-19-pandemin som brister som fanns före pandemin.