prop · H903166 · 2022-03-22 00:00:00 — Tidsfristerna vid tillfällig indragning eller återkallelse av ett tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik i artikel 13.1 a i förordning (EG) nr 1071/2009 ska tillämpas på motsvarande sätt när någon som prövats enligt 2 kap. 2 § andra stycket inte längre uppfyller kravet på gott anseende. Tidsfristerna vid tillfällig indragning eller återkallelse av ett tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik i artikel 13.1 a i förordning (EG) nr 1071/2009 ska också tillämpas när en verkställande direktör eller någon som prövats enligt 2 kap. 2 § andra stycket inte längre uppfyller kravet på gott anseende. Den som uppsåtligen bedriver yrkesmässig trafik enligt förordning (EG) nr 1071/2009 eller denna lag utan tillstånd döms för olaga yrkesmässig trafik till böter eller fängelse i högst . En tillståndshavare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot villkor som har meddelats i tillståndet döms till böter. Om ett fordon framförs i strid mot förordning (EG) nr 1071/2009, denna lag eller en föreskrift eller ett villkor som har meddelats med stöd av lagen får en polisman eller tulltjänsteman hindra fortsatt färd. Polismannen eller tulltjänste- mannen får då medge att det fordon med vilket transporten sker förs till närmaste lämpliga uppställnings- eller avlastningsplats eller verk- stad. I fråga om ett fordon som är registrerat i utlandet och som förs in i får polismannen eller tulltjänstemannen medge att det förs ut ur landet. Om ett fordon framförs i strid med förordning (EG) nr 1071/2009, denna lag eller en föreskrift som har meddelats med stöd av lagen får en polisman eller tulltjänsteman hindra fortsatt färd. Polismannen eller tulltjänstemannen får då medge att det fordon med vilket transporten sker förs till närmaste lämpliga uppställnings- eller avlastningsplats eller verkstad. I fråga om ett fordon som är regi- strerat i utlandet och som förs in i får polismannen eller tulltjänstemannen medge att det förs ut ur landet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1. kunskapskrav för fordonsbesättningar vid vägtransporter, och 2. avgifter för tillsyn och ärende- 2. avgifter för tillsyn och ärende- (EG) nr 1071/2009, denna lag och (EG) nr 1071/2009, denna lag och föreskrifter som har meddelats i meddelats i anslutning till lagen. anslutning till lagen. enligt bestämmelser om cabotage- transport i förordning (EG) nr 1072/2009. 7Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 8Senaste lydelse 2014:1395. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket tas bort. Regeringen får meddela före- 1. anmälningskrav i förordning (EG) nr 1071/2009 och i före- skrifter som har meddelats med stöd av denna lag, 2. krav på tillstånd i förordning (EG) nr 1072/2009, 3. krav på kontrolldokument och tillstånd i förordning (EG) nr 1073/2009, 4. krav på kontrolldokument och 2002/917/EG av 2002 om ingåendet av Interbus- 5. krav på tillstånd som avses i 3 kap. 3 eller 5 § denna lag. vid överträdelser av bestämmelser om cabotagetransport i förordning (EG) nr 1072/2009. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande vid prövning i domstol av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i taxitrafiklagen Härigenom föreskrivs att det i taxitrafiklagen (2012:211) ska införas en ny paragraf, 7 kap. 5 §, av följande lydelse. vid överträdelser av föreskrifter om anmälningskrav i fråga om taxi- med stöd av denna lag. Denna lag träder i kraft . 2021/22:166 2.6 Förslag till lag om ändring i vägtrafikdatalagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § vägtrafikdatalagen (2019:369) ska ha Vid sökning genom direkt- Vid sökning genom direkt- åtkomst i en annan stats register åtkomst i en annan stats register artikel 16 i och artikel 16 i och 1071/2009 av 1071/2009 av om gemensamma regler beträff- om gemensamma regler beträff- ande de villkor som ska uppfyllas ande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkes- av personer som bedriver yrkes- mässig trafik och om upphävande mässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG, i av rådets direktiv /26/EG, får den (EU) nr 517/2013, får den svenska uppgifter endast i den utsträckning den andra staten tillåter det och endast i den utsträckning den andra behandlingen i motsvarande fall staten tillåter det och behandlingen hade varit tillåten enligt EU:s i motsvarande fall hade varit tillåten enligt EU:s dataskydds- (2018:218) med kompletterande förordning, lagen (2018:218) med bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning, denna lag och före- EU:s dataskyddsförordning, denna skrifter som har meddelats i lag och föreskrifter som har anslutning till dessa lagar. meddelats i anslutning till dessa Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning I Infrastrukturdepartementet har promemorian Genomförande av mobili- tetspaketet tagits fram. I promemorian lämnas bl.a. förslag på särskilda regler för utstationering av förare i vägtransportsektorn och anpassningar av yrkestrafiklagstiftningen med anledning av EU-rättsakterna i det s.k. mobilitetspaketet. Förslagen syftar till att genomföra och rådets direktiv (EU) 2020/1057 av om fastställande av särskilda regler med avseende på direktiv /71/EG och direktiv /67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn och om ändring av direktiv /22/EG vad gäller tillsynskrav och förordning (EU) nr 1024/2012. Vidare syftar förslagen till att komplettera Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1055 av om ändring av förordningarna (EG) nr 1071/2009, (EG) nr 1072/2009 och (EU) nr 1024/2012 i syfte att anpassa dem till utvecklingen inom väg- transportsektorn. Förordningen och direktivet finns i bilagorna 1 och 2. En sammanfattning av promemorian och promemorians lagförslag finns i bilagorna 3 och 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissyttrandena finns till- gängliga i Infrastrukturdepartementet (dnr I2021/02074). Även betänkandet Kontroller på väg (SOU 2021:31) utgör underlag i detta lagstiftningsärende. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 6. Betänkandets lagförslag, i nu relevanta delar, finns i bilaga 7. Betänk- andet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Remissyttrandena finns tillgängliga i Infrastrukturdepartementet (dnr I2021/01321). I propositionen behandlas promemorians lagförslag, utom förslaget om ändring i lagen (2014:1437) om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd, och betänkandets lagförslag när det gäller ändringar i yrkestrafiklagen (2012:210) och taxitrafiklagen (2012:211). Promemorians och betänk- andets övriga förslag bereds vidare i . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga 10. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. presenterade Europeiska kommissionen förslag till tre större lagstiftningspaket med reglering i fråga om olika aspekter med direkt eller indirekt koppling till det transporträttsliga området. Kommissionen benämnde dessa det första, andra respektive tredje Det första mobilitetspaketet har den inre vägtransport- marknadens funktionssätt och villkor för arbetstagare som huvudsakliga Denna del innehöll bl.a. ett samlat förslag på ändringar i EU:s s.k. 2021/22:166 trafiktillstånds- och godsförordningar. Med utgångspunkt i det förslaget har och rådets förordning (EU) 2020/1055 av om ändring av förordningarna (EG) nr 1071/2009, (EG) nr 1072/2009 och (EU) nr 1024/2012 antagits. Vidare föreslogs ett direktiv med bl.a. särskilda regler för utstationering av förare i vägtransportsektorn. Med utgångspunkt i det förslaget har och rådets direktiv (EU) 2020/1057 av om fastställande av särskilda regler med avseende på direktiv /71/EG och direktiv /67/EU för utstationering av förare inom vägtransportsektorn och om ändring av direktiv /22/EG vad gäller tillsynskrav och förordning (EU) nr 1024/2012 antagits. I denna proposition behandlas lagändringar som kompletterar och genomför rättsakterna i dessa delar av det första mobilitetspaketet. 5 Förutsättningar för att bedriva yrkesmässig trafik 5.1 EU:s trafiktillståndsförordning och yrkestrafiklagen I och rådets förordning (EG) nr 1071/2009 av den 21 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik och om upphävande av rådets direktiv /26/EG, i det följande benämnd trafiktillstånds- förordningen, regleras de krav som ett företag ska uppfylla för att få bedriva yrkesmässig trafik. Med yrkesmässigt bedrivande av godstrans- porter på väg avses verksamhet som bedrivs av ett företag som med motorfordon eller fordonskombinationer transporterar gods för annans Med yrkesmässigt bedrivande av persontransporter på väg avses verksamhet som bedrivs av ett företag som, med motorfordon byggda och utrustade på sådant sätt att de är lämpliga att transportera fler än nio personer – inklusive föraren – och avsedda för detta ändamål, bedriver persontrafik för allmänheten eller särskilda användarkategorier mot ersättning som betalas av de transporterade personerna eller av För att få bedriva yrkesmässig trafik ska ett företag vara faktiskt och fast etablerat i en medlemsstat samt ha gott anseende, tillräckliga ekonomiska resurser och tillräckligt yrkeskunnande. Ett företag som bedriver, eller har för avsikt att bedriva, yrkesmässig trafik ska vidare utse minst en fysisk person, den trafikansvarige, som också ska uppfylla vissa krav. alla krav, ska företaget beviljas tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik. Medlemsstaterna ska kontrollera att företagen fortlöpande uppfyller villkoren i förordningen. Om så inte är fallet, ska tillståndet tillfälligt dras in eller återkallas. En trafikansvarig ska också under vissa förhållanden förklaras olämplig att leda ett företags transportverksamhet. Yrkestrafiklagen (2012:210) innehåller bestämmelser som kompletterar trafiktillståndsförordningen, bl.a. i fråga om vilka företag som omfattas av förordningens tillämpningsområde, om närmare krav som ska vara Prop. 2021/22:166 uppfyllda för att få tillstånd och om olämplighetsförklaring och tillsyn. är Transportstyrelsen som är behörig myndighet och som prövar frågor enligt trafiktillståndsförordningen och yrkestrafiklagen. Myndigheten är även tillsynsmyndighet. Trafiktillståndsförordningen har ändrats genom och rådets förordning (EU) 2020/1055 av om ändring av förordningarna (EG) nr 1071/2009, (EG) nr 1072/2009 och (EU) nr 1024/2012 i syfte att anpassa den till utvecklingen inom vägtransport- sektorn, i det följande benämnd ändringsförordningen. Ändringarna innebär bl.a. att tillämpningsområdet har utökats och att kraven på företag som bedriver yrkesmässig trafik har skärpts. Reglerna om tillstånd anpassas Regeringens förslag: Ett företag ska även fortsättningsvis ha kapital och reserver till ett värde av om ett motordrivet fordon används i verksamheten och ytterligare för varje ytterligare sådant fordon som används där. Prövningen av ett företags vilja och förmåga att uppfylla sina skyldigheter till det allmänna ska vara en del av prövningen av kravet på ekonomiska resurser i stället för en del av kravet på gott anseende. Möjligheten att förena ett yrkestrafiktillstånd med villkor ska Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: tillstyrker att det även fortsättningsvis ska vara tillståndskrav för lätta fordon enligt samma principer som med krav på yrkeskunnande, kapital, gott anseende och etablering och att ytterligare krav på ett företags etablering inte införs i nationell rätt. framhåller däremot i ett gemensamt yttrande vikten av att villkor utöver de som framgår av trafiktillståndsförordningen ställs på ett företags etablering, till exempel ett krav på ett anpassat antal parkeringsplatser. är positiv till att ekonomisk brottslighet även i fortsättningen ska beaktas vid bedömningen av kravet på gott anseende. har inget att invända mot att viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter till det allmänna ska vara en del av prövningen av kravet på ekonomiska resurser men anser att det bör göras en översyn av vilka som ska ingå i prövningskretsen. Skälen för regeringens förslag Tillståndskrav även fortsättningsvis för lätta fordon Trafiktillståndsförordningen tillämpas som huvudregel på alla företag som är etablerade inom EU och som bedriver, eller har för avsikt att bedriva, Om medlemsstaterna inte föreskriver annat, görs dock undantag för företag som utför vissa typer av transporter. företag som yrkesmässigt bedriver godstransporter på väg endast med lätta fordon (en totalvikt om högst ) varit undantagna från förordningens 2021/22:166 tillämpningsområde, om en medlemsstat inte valt att inkludera dem i det nationella tillämpningsområdet. I tillämpas trafiktillståndsförordningen och yrkestrafiklagen även på företag som bedriver yrkesmässiga godstransporter med personbil eller lätt lastbil (1 kap. 3 § yrkestrafiklagen). Ett företag som bedriver godstransporter enbart med fordon med en totalvikt om högst är undantaget från trafiktillståndsförordningens tillämpningsområde endast om företaget uteslutande bedriver nationella transporter. Om företaget även bedriver internationella godstransporter, är företaget undantaget från tillämpningsområdet bara om det bedriver godstransporter på väg med motorfordon eller fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt som inte överstiger (se artiklarna 1.4 a och 1.4 aa). Medlems- staterna har fortsatt möjlighet att föreskriva att förordningen ska tillämpas på företag som bedriver trafik med sådana lättare fordon. Det saknas skäl att ändra tillämpningsområdet i yrkestrafiklagen. Företag som bedriver yrkesmässiga godstransporter omfattas alltså även i fortsättningen av förordningens och lagens tillämpningsområde, även om trafiken bedrivs enbart med lätta fordon. För att ett företag ska få bedriva yrkesmässig trafik ska ett antal krav vara uppfyllda. I artikel 5 i trafiktillståndsförordningen finns villkor avseende etableringskravet. I skälen till ändringsförordningen anges att det, i syfte att motverka fenomenet med så kallade brevlådeföretag och garantera rättvis konkurrens och lika villkor på den inre marknaden, är nödvändigt att säkerställa att företag som bedriver yrkesmässig trafik och som är etablerade i en medlemsstat har en verklig och kontinuerlig närvaro i den medlemsstaten och bedriver sin transportverksamhet därifrån. I ändrings- förordningen införs därför ytterligare villkor som ska vara uppfyllda för att ett företag ska anses vara faktiskt och fast etablerat i en medlemsstat. Det införs bl.a. krav på att ett företag ska organisera sin verksamhet så att fordon som används vid internationella transporter senast efter avfärd återvänder till ett driftscentrum i etableringsmedlemsstaten, att företaget där ska vara registrerat i ett företagsregister eller liknande och att företaget ska vara föremål för inkomstskatt. Medlemsstaterna får därutöver införa vissa ytterligare villkor kopplade till etableringskravet (artikel 5.2). Medlemsstaterna kan kräva att företag har administrativ personal i lokalerna eller att den trafikansvarige kan nås under kontorstid. Medlemsstaterna kan också kräva att företag, utöver vad som följer av förordningen, har verksamhetsanknuten infrastruktur och kontor på medlemsstatens territorium. instämmer i promemorians bedömning att ytterligare villkor vad gäller etablering inte bör ställas medan , och anser att exempelvis ett krav på ett anpassat antal parkerings- platser skulle vara ett effektivt sätt att kontrollera att det rör sig om verklig etablering och att det är viktigt att använda de möjligheter som står till buds för att motverka osund konkurrens. När det gäller frågan om huruvida ytterligare villkor knutna till etableringskravet ska införas framhålls i promemorian att ett stort antal åkerier och bussföretag i är enmansföretag och att ytterligare krav riskerar att drabba de små företagen Regeringen konstaterar, i likhet med , och , att sådana ytterligare krav som enligt trafiktillståndsförordningen får ställas ska vara i proportion till storleken på företagens verksamhet. Något beredningsunderlag för att nu införa ytterligare krav på etablering finns inte men regeringen anser att det finns skäl att se över om sådana krav bör ställas. Kravet på gott anseende Artikel 6 i trafiktillståndsförordningen behandlar villkor som avser kravet på gott anseende. Prövningen av det goda anseendet innefattar en bedömning av vilken inverkan eventuella överträdelser av olika regler kan ha på utövandet av den yrkesmässiga trafiken. När det avgörs om ett företag har uppfyllt kravet på gott anseende ska medlemsstaterna beakta hur företaget, dess trafikansvariga och andra relevanta personer uppträder. Medlemsstaterna ska fastställa villkoren för att kravet på gott anseende ska vara uppfyllt. Transportföretaget eller relevanta personer får dock inte ha dömts för eller ådragit sig sanktioner för allvarliga överträdelser inom en rad områden som räknas upp i artikel 6.1 tredje stycket. Genom ändrings- förordningen har ytterligare områden lagts till som ska beaktas vid prövningen av det goda anseendet, nämligen allvarliga överträdelser av nationella skatteregler och allvarliga överträdelser av unionsreglerna om utstationering av arbetstagare inom vägtransportsektorn, tillämplig lag för avtalsförpliktelser och cabotage. Av yrkestrafiklagen framgår att kravet på gott anseende inte är uppfyllt av den som har dömts för eller på annat sätt påförts en sanktion för en eller flera allvarliga eller upprepade överträdelser av bestämmelser inom de områden som anges i artikel 6.1 tredje stycket i trafiktillståndsförord- ningen (2 kap. 4 §). Någon ändring i yrkestrafiklagen med anledning av ändringarna i artikel 6.1 tredje stycket trafiktillståndsförordningen krävs inte. I fråga om vilka personer som ska ingå i prövningskretsen framgår numera direkt av trafiktillståndsförordningen att den verkställande direktören ska omfattas av prövningen. För att anpassas till trafik- tillståndsförordningen bör vissa bestämmelser i yrkestrafiklagen därför justeras i detta avseende. Kravet på ekonomiska resurser I artikel 7 i trafiktillståndsförordningen finns bestämmelser om villkor avseende kravet på ekonomiska resurser. Mot bakgrund av att förordningens tillämpningsområde har utökats till att även omfatta företag som bedriver yrkesmässig trafik med lättare fordon har kraven på storleken på det kapital och de reserver som ett företag ska förfoga över ändrats (artikel 7.1). Ett företag som bedriver yrkesmässig trafik ska förfoga över ekonomiska resurser om för första motorfordonet och, för varje tillkommande motorfordon eller fordonskombination med en högsta tillåten totalvikt som överstiger , ytterligare . För varje tillkommande motorfordon eller fordonskombination med en högsta tillåten totalvikt som överstiger men inte är det tillräckligt att företaget förfogar över ytterligare . Lägre krav gäller om företaget enbart bedriver yrkesmässiga godstransporter på 2021/22:166 väg med motorfordon eller fordonskombinationer med en högsta tillåten totalvikt som överstiger men inte . har gjort trafiktillståndsförordningen tillämplig på lätta fordon. Det innebär, enligt den hittillsvarande lydelsen av artikel 7.1, att en tillståndshavare ska förfoga över ekonomiska resurser om för första fordonet och ytterligare för varje tillkommande fordon, oavsett vilken totalvikt fordonet har. I likhet med vad som gällt får medlemsstaterna enligt förordningen kräva att företag som är etablerade på deras territorier för lättare fordon förfogar över samma belopp och kapital av reserver som krävs för tyngre fordon (se artikel 7.1 tredje stycket och skäl 15). Det saknas skäl att frångå de krav på ekonomiska resurser som gällt i . För att behålla dagens ordning behöver detta framgå av yrkestrafiklagen. Vid bedömningen av om företaget förfogar över tillräckliga ekonomiska resurser är det antalet motordrivna fordon som används i verksamheten som ska beaktas. som ett företag använder påverkar alltså inte bedömningen. trafikförordningen finns det närmare krav på att en tillståndshavare ska anmäla de motordrivna fordon som används i verksamheten. Enligt den nya artikeln 7.1a i trafiktillståndsförordningen får en medlemsstat vid prövningen av kravet på ekonomiska resurser kräva att företaget, den trafikansvarige eller andra relevanta personer inte har utestående icke-personliga skulder till offentligrättsliga organ och inte är i konkurs eller är föremål för insolvens- eller likvidationsförfarande. beaktas den typen av omständigheter i prövningen av om kravet på gott anseende är uppfyllt. Enligt 2 kap. 4 § yrkestrafiklagen ska nämligen viljan och förmågan hos relevanta aktörer att fullgöra sina skyldigheter till det allmänna beaktas. I det ingår att beakta om någon av de personer som ingår i prövningskretsen har eller har haft skulder, konkurser, insolvens- och likvidationsförfaranden. företag som någon i prövningskretsen har eller har haft en ledande Mot bakgrund av att trafiktillståndsförordningen nu kopplar dessa omständigheter till prövningen av kravet på ekonomiska resurser bör viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter till det allmänna beaktas vid prövningen av det kravet i stället för vid prövningen av kravet på gott Om någon som ingår i prövningskretsen byts ut bör, i likhet med vad som gäller , viljan och förmågan hos den nya personen att fullgöra sina skyldigheter till det allmänna prövas. Något skäl att se över vilka personer som ska ingå i prövningskretsen finns dock enligt regeringen inte. Som påpekar ska ekonomisk brottslighet även i fortsättningen beaktas vid bedömningen av kravet på gott anseende. Vidare gäller att om ett företag eller en prövad person exempelvis har påförts ett skattetillägg är det en omständighet som fortsättningsvis också ska beaktas vid prövningen av om kravet på gott anseende är uppfyllt, eftersom skattetillägg är en sanktion för överträdelser av skattelag- stiftningen (jfr artikel 6.1 tredje stycket). I trafiktillståndsförordningen och yrkestrafiklagen finns bestämmelser om olämplighetsförklaring och om olämplighetstid för den som inte uppfyller kravet på gott anseende. Olämplighetstiden är en karenstid under vilken man inte kan ansöka om tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik. konsekvens av förslaget att viljan och förmågan att fullgöra sina skyldig- heter till det allmänna inte längre ska beaktas vid prövningen av det goda anseendet utan i stället vid prövningen av om kravet på ekonomiska Prop. 2021/22:166 resurser är uppfyllt, är att bestämmelserna om olämplighetstid och olämplighetsförklaring är tillämpliga vid ett avslag eller en återkallelse av ett tillstånd som grundar sig på brister i detta avseende. De omständigheter som ligger till grund för ett avslag eller återkallelse, t.ex. en konkurs, kommer dock även i fortsättningen att beaktas om personen i fråga ansöker om ett nytt tillstånd. Det finns möjlighet att förena ett tillstånd med villkor Utöver kraven att ett företag som bedriver yrkesmässig trafik ska vara faktiskt och fast etablerat i en medlemsstat, ha gott anseende, ha till- räckliga ekonomiska resurser och ha tillräckligt yrkeskunnande har det även varit möjligt för medlemsstaterna att införa ytterligare krav. Enligt 2 kap. 7 § yrkestrafiklagen får ett tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik förenas med villkor om det finns särskilda skäl. Möjligheten i trafik- tillståndsförordningen för en medlemsstat att införa ytterligare krav har tagits bort. Den aktuella bestämmelsen i yrkestrafiklagen behöver därför upphävas och hänvisningar till sådana villkor i andra bestämmelser behöver tas bort (5 kap. 1 och 5 §§ yrkestrafiklagen).