prop · H903215 · 2022-04-05 00:00:00 — 12 § En ansökan om företagsrekonstruktion som görs av en borgenär får bifallas endast om gäldenären har medgett ansökan. Av paragrafen framgår att beslut om företagsrekonstruktion på ansökan av en borgenär endast får meddelas om gäldenären har medgett ansökan. Den motsvarar 2 kap. 6 § tredje stycket lag (se prop. 1995/96:5 s. 179 f.). Paragrafen genomför artikel 4.8 i insolvensdirektivet. Över- vägandena finns i avsnitt 6.4. 13 § Om företagsrekonstruktion beslutas, ska rätten utse en rekon- struktör. Finns det särskilda skäl får fler än en rekonstruktör utses. Innan rätten utser en rekonstruktör ska tillsynsmyndigheten ges tillfälle att yttra sig. Rätten ska också bestämma tidpunkt för ett borgenärssammanträde inför rätten. Sammanträdet ska hållas från beslutet om företagsrekonstruktion eller den efter beslutet som är nödvändig. Paragrafen reglerar vad rätten ska göra om den bifaller en ansökan om företagsrekonstruktion. Den motsvarar 2 kap. 10 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 183 f.). Paragrafen genomför artikel 5.2 och 5.3 i insolvens- direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.4, 6.5 och 14.2.3. Av första stycket framgår att rätten, när en företagsrekonstruktion beslutas, ska utse en rekonstruktör och att fler än en rekonstruktör kan utses om det finns särskilda skäl. Till skillnad från vad som gäller enligt lag ska tillsynsmyndigheten ges tillfälle att yttra sig innan rätten utser en rekonstruktör. Enligt andra stycket ska rätten bestämma tidpunkt för ett borgenärs- sammanträde inför rätten (se 18 §). Borgenärssammanträdet ska hållas från beslutet om företagsrekonstruktion eller den som är nödvändig. Detta motsvarar vad som gäller enligt lag. 14 § Rekonstruktören ska inom från beslutet om företagsrekonstruktion underrätta samtliga kända borgenärer om beslutet. Till underrättelsen ska bifogas 1.en preliminär förteckning över gäldenärens tillgångar och skulder, 2.gäldenärens senaste årsredovisning eller årsbokslut och de ytterligare upplys- ningar som behövs om gäldenärens ekonomiska ställning, 3.uppgift om orsakerna till de ekonomiska svårigheterna och om hur verk- samheten kan rekonstrueras, och 4.upplysning om den tidpunkt för borgenärssammanträde som bestämts enligt 13 § andra stycket. Om antalet borgenärer med fordringar utan förmånsrätt är mycket stort, får underrättelser till dessa borgenärer ersättas av ett tillkännagivande genom kungörelse. En sådan kungörelse ska innehålla upplysning om beslutet om företagsrekonstruktion och om tidpunkten för borgenärssammanträdet. I paragrafen, som utformas enligt Lagrådets förslag, regleras rekonstruk- törens skyldighet att underrätta samtliga kända borgenärer om beslutet om företagsrekonstruktion. Den motsvarar 2 kap. 13 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 187 f.). Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Enligt andra stycket andra punkten ska bl.a. senaste årsredovisningen eller årsbokslutet bifogas underrättelsen till borgenärerna vilket skiljer sig års lag enligt vilken den senaste balansräkningen ska bifogas. Vad som avses med årsredovisning och årsbokslut framgår av 2 kap. 1 § årsredovisningslagen (1995:1554) respektive 6 kap. 4 § bokföringslagen (1999:1078). Såväl en årsredovisning som ett årsbokslut ska innehålla bl.a. Enligt tredje punkten ska uppgift om orsakerna till de ekonomiska svårigheterna bifogas underrättelsen (jfr 4 §). skiljer sig åt års lag där uppgiften ska avse orsakerna till 15 § En rekonstruktör ska uppfylla de krav som framgår av 7 kap. 1 § första stycket konkurslagen (1987:672) och ha borgenärernas förtroende. Vid bedömningen av om någon är lämplig som rekonstruktör ska det särskilt beaktas om han eller hon har erfarenhet av att i egenskap av konkursförvaltare fortsätta driva rörelse för ett konkursbos räkning enligt 8 kap. 2 § konkurslagen eller har annan motsvarande erfarenhet. Paragrafen anger vilka krav som ställs på en person för att han eller hon ska kunna utses till rekonstruktör. Första stycket motsvarar 2 kap. 11 § första stycket lag (se prop. 1995/96:5 s. 184 f.). saknar motsvarighet i den lagen. Paragrafen genomför delvis artikel 26 i Övervägandena finns i avsnitt 14.2.1 där också Lag- rådets synpunkter behandlas. Av första stycket framgår de grundläggande krav som ställs på en rekon- Där anges att en rekonstruktör måste uppfylla de krav som gäller Av 7 kap. 1 § första stycket konkurslagen framgår att en konkursförvaltare ska ha den särskilda insikt och erfarenhet som uppdraget kräver samt även i övrigt vara lämplig för uppdraget. vilka närmare krav som ställs på konkursförvaltare utvecklas i förarbetena till nämnda bestämmelse (se prop. 1986/87:90 s. 255 f. och prop. 1978/79:105 s. 156 f. och 267 f.). För att komma i fråga för ett uppdrag som rekonstruktör krävs mycket goda kunskaper i bl.a. insolvensrätt, aktiebolagsrätt, affärsjuridik och företagande. Hänvisningen till kraven på konkursförvaltare innebär att företrädesvis advokater specialiserade på konkursförvaltning eller anställd vid ackordscentral med motsvarande erfarenhet kan komma i fråga för uppdrag som rekonstruktör. tören behöver också ha en utvecklad kontorsorganisation (jfr prop. 1978/79:105 s. 156 f.). Vidare ska endast den som har tillräckligt med tid för uppdraget förordnas. En rekonstruktör måste även ha borgenärernas förtroende. hållandet att någon enstaka borgenär har invändningar mot förslaget till rekonstruktör bör inte utan vidare leda till att rekonstruktören bedöms sakna borgenärernas förtroende. Om en större borgenärskrets eller om de viktigare borgenärerna, t.ex. kreditgivarna, eller större leverantörer, motsätter sig förslaget till rekonstruktör är det dock normalt uteslutet att utse denna person. Av 13 § framgår att tillsynsmyndigheten alltid ska höras innan rätten utser en rekonstruktör. I andra stycket anges att rätten vid bedömningen av om en föreslagen rekonstruktör är lämplig för uppdraget särskilt ska beakta om han eller hon 2021/22:215 har erfarenhet av att i egenskap av konkursförvaltare driva en rörelse vidare för ett konkursbos räkning (s.k. driftskonkurs) eller annan mot- svarande erfarenhet. Exempel på sådan motsvarande erfarenhet är tidigare välmeriterad erfarenhet av företagsrekonstruktion eller av att ha bistått en annan konkursförvaltare vid en driftskonkurs. Det skulle också kunna vara så att gäldenären är verksam inom en nischad bransch och att den föreslagne rekonstruktören har god kännedom om affärsförhållandena på just det området. Den föreslagne rekonstruktören måste dock alltid upp- fylla de grundläggande kraven för konkursförvaltare och ha borgenärernas förtroende. Uppfylls inte de kraven ska han eller hon inte förordnas. Det förhållandet att den föreslagne rekonstruktören har bedömts lämplig som konkursförvaltare och har erfarenhet av driftskonkurs eller mot- svarande innebär inte i sig att han eller hon alltid är lämplig som rekon- struktör. En bedömning måste göras i varje enskilt fall. Vid denna bedöm- ning ska det bl.a. beaktas om den föreslagne rekonstruktören har relevant erfarenhet för uppdraget som rekonstruktör, t.ex. av att under konkurs driva vidare en rörelse eller av att fatta beslut om löne- garanti. Det föregående hindrar inte att det upprättas en lista över personer som allmänt sett bedömts som lämpliga för uppdrag som rekonstruktör. I likhet med vad som gäller enligt lag är det av stor vikt att rekonstruktören intar en självständig och opartisk hållning och att han eller hon beaktar både gäldenärens och borgenärernas intressen (se 16 § andra stycket). Det ska därför aldrig komma i fråga att utse någon som har ett ägarintresse i gäldenären, eller är ställföreträdare eller revisor för gälde- nären. Det ska inte heller vara möjligt att utse någon som tidigare haft en mer framträdande roll i företaget. I praktiken hindras dock detta redan av att sådana personer som regel inte uppfyller kraven för konkursförvaltare. 16 § Under företagsrekonstruktionen ska rekonstruktören undersöka om den verksamhet som gäldenären bedriver kan fortsätta helt eller delvis och i så fall på vilket sätt. Rekonstruktören ska dessutom biträda gäldenären med att upprätta en rekonstruktionsplan och i övrigt fullgöra de uppgifter som framgår av lagen. Rekonstruktören ska verka för att borgenärernas intressen inte åsidosätts. Rekonstruktören får anlita ett sakkunnigt biträde. I paragrafen ges vissa allmänna föreskrifter om vad som gäller för rekon- struktören. Den motsvarar 1 kap. 2 § första stycket och 2 kap. 12 § första och andra styckena lag (se prop. 1995/96:5 s. 172 f. och 186 f.). Övervägandena finns i avsnitt 6.5. 17 § En rekonstruktör som inte är lämplig eller av någon annan orsak bör skiljas från uppdraget ska entledigas av rätten. En fråga om entledigande tas upp på begäran av tillsynsmyndigheten, rekonstruktören, en borgenär eller gäldenären. ska ges tillfälle att yttra sig innan rätten prövar en fråga Paragrafen reglerar frågan om rekonstruktörens entledigande. svarar 2 kap. 11 § tredje stycket lag (se prop. s. 184 f.). Paragrafen genomför delvis artikel 26 i insolvensdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 14.2.1 och 14.2.3. Till skillnad års lag ges tillsynsmyndigheten enligt första stycket en rätt att begära rekonstruktörens entledigande. framgår vidare att tillsynsmyndigheten alltid ska ges tillfälle att yttra sig Prop. 2021/22:215 innan rätten prövar en fråga om entledigande. Att gäldenären och rekon- struktören ska ges tillfälle att yttra sig över frågan om entledigande följer av lagen (1996:242) om domstolsärenden. Om rekonstruktören entledigas och någon ny rekonstruktör inte utses ska företagsrekonstruktionen upphöra (se 6 kap. 1 § första stycket 7). 18 § Vid borgenärssammanträdet ska borgenärerna ges tillfälle att yttra sig i frågan om huruvida företagsrekonstruktionen bör fortsätta. Om någon borgenär begär det, ska rätten vid sammanträdet bland borgenärerna utse en borgenärskommitté. I kommittén får det ingå högst tre personer. Om gälde- nären under det senast förflutna räkenskapsåret har sysselsatt i genomsnitt minst 25 arbetstagare, har de anställda rätt att därutöver utse en representant i kommittén. Om det finns särskilda skäl, får rätten utse ytterligare personer att ingå i borgenärs- kommittén. Rekonstruktören ska ge borgenärskommittén tillfälle att yttra sig i väsentliga frågor, om inte något hindrar det. Av paragrafen framgår att borgenärerna under borgenärssammanträdet ska få tillfälle att yttra sig över om företagsrekonstruktionen bör fortsätta. Bestämmelsen innehåller också regler om rättens möjligheter att utse en borgenärskommitté. Paragrafen motsvarar 2 kap. 16 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 192 f.). Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 19 § Gäldenären är skyldig att lämna alla upplysningar till rekonstruktören om sina ekonomiska förhållanden som är av betydelse för rekonstruktionen av verk- samheten. Gäldenären ska följa rekonstruktörens anvisningar om hur verksamheten ska bedrivas. Paragrafen reglerar gäldenärens upplysningsplikt och lydnadsplikt i för- hållande till rekonstruktören. Den motsvarar 2 kap. 14 § lag (se prop. 1995/96:5 s. 189 f.). Övervägandena finns i avsnitt 7.1.1. 20 § Under företagsrekonstruktionen behåller gäldenären rådigheten över sin egendom. Utan rekonstruktörens samtycke får dock gäldenären inte 1.fullgöra förpliktelser som uppkommit före beslutet om företagsrekonstruktion eller ställa säkerhet för sådana förpliktelser, 2.åta sig nya förpliktelser som ligger utanför den löpande förvaltningen av verk- samheten, eller 3.överlåta, pantsätta eller upplåta annan rätt till egendom av väsentlig betydelse för gäldenärens verksamhet. Krav på rekonstruktörens samtycke finns även i 3 kap. 2 och 9 §§. Paragrafen anger vilka åtgärder som gäldenären inte får företa utan rekon- struktörens samtycke. Den motsvarar 2 kap. 15 § första stycket lag (se prop. 1995/96:5 s. 190 f.). Paragrafen genomför artikel 5.1. vägandena finns i avsnitt 7.1.1 där också Lagrådets synpunkter behandlas. 2021/22:215 Gäldenären behåller rådigheten över sin egendom även under företags- rekonstruktionen. Med uttrycket under företagsrekonstruktionen avses tiden från tingsrättens rekonstruktionsbeslut till dess att beslut meddelas om att rekonstruktionen ska upphöra eller den ändå upphör till följd av att gäldenärsföretaget försätts i konkurs. En rättshandling som gäldenären företar är alltså som utgångspunkt giltig. Denna princip framgår av första stycket första meningen. I andra meningen anges i tre punkter i vilka fall denna rådighet är begränsad av krav på rekonstruktörens samtycke. I första punkten framgår att förpliktelser som uppkommit före beslutet om företagsrekonstruktion inte får fullgöras utan rekonstruktörens samtycke. Inte heller får gäldenären ställa säkerhet för sådana förpliktelser utan rekonstruktörens samtycke. Regleringen i punkten skiljer sig i för- hållande till lag på så sätt att kravet på samtycke från rekonstruk- tören även omfattar fullgörande av naturaförpliktelser och ställande av säkerhet för sådana förpliktelser. Enligt andra punkten är gäldenären skyldig att inhämta rekonstruktörens samtycke innan gäldenären åtar sig nya förpliktelser som ligger utanför den löpande förvaltningen av verksamheten. Liksom enligt lag omfattas alla slags förpliktelser, dvs. inte bara tecknande av nya order utan också ingående av avtal i övrigt som innefattar en förpliktelse för gäldenären. Av bestämmelsen följer att gäldenären inte behöver samtycke från rekonstruktören för att få åta sig nya förpliktelser som ligger inom den löpande förvaltningen av verksamheten. Vad som ryms däri får avgöras från fall till fall beroende på den rekonstruerade verksamhetens storlek och art. Att en viss åtgärd faller inom ramen för den löpande förvaltningen för ett företag innebär alltså inte med nödvändighet att den gör det för ett annat. Ledning kan hämtas från reglerna i aktiebolagslagen (2005:551) om rätten för en verkställande direktör i ett aktiebolag att företräda bolaget (se 8 kap. 29 och 36 §§). Frågor om försäljning av företag eller rörelsegrenar torde i de allra flesta fall ligga utanför området för den löpande förvalt- ningen. Detsamma gäller frågor om kollektivavtal. I allmänhet torde också ingåendet av borgensförpliktelser inte höra till den löpande förvaltningen, liksom inledande av rättegång eller skiljeförfarande. Förhållandena i det enskilda fallet spelar dock stor roll. Vad som är en osedvanlig åtgärd i ett litet tjänsteföretag kan i ett stort fastighetsbolag vara en normal förvalt- ningsåtgärd och därmed ligga inom ramen för den löpande förvaltningen av verksamheten. Att ansöka om registrering i ett myndighetsregister omfattas inte av regleringen i andra punkten. Gäldenären kan alltså utan rekonstruktörens samtycke ansöka om registrering av lagfart i fastighetsregistret eller om ändring av styrelse i aktiebolagsregistret. Regleringen i tredje punkten motsvarar den lag. I andra stycket finns en bestämmelse som upplyser om att det finns krav på rekonstruktörens samtycke även i 3 kap. 2 och 9 §§. Enligt 3 kap. 2 § får gäldenären med rekonstruktörens samtycke bestämma att ett avtal ska fullföljas. Rekonstruktörens samtycke krävs dock inte om avtalet ligger inom den löpande förvaltningen av verksamheten. Av 9 § i samma kapitel följer att gäldenären med rekonstruktörens samtycke får säga upp ett varaktigt avtal som inte ska fullföljas. Av 22 § framgår att rekonstruktören har möjlighet att begära att en rättshandling som gäldenären företar i strid mot första stycket ska gå åter. 21 § Rekonstruktören får samtycka till en åtgärd även i andra fall än de som anges i 20 §. Rekonstruktören får samtycka till att gäldenären fullgör en förpliktelse enligt 20 § första stycket 1 endast om det finns synnerliga skäl. Paragrafen innehåller bestämmelser om rekonstruktörens samtycke. Första stycket saknar motsvarighet lag. Andra stycket motsvarar 2 kap. 15§ tredje stycket i den lagen (se prop. 1995/96:5 s. 192). Övervägandena finns i avsnitt 7.1.1 där också Lagrådets synpunkter behandlas. I första stycket anges att rekonstruktören får samtycka till en åtgärd även i andra fall än de som anges i 20 §. I den paragrafen anges dels vilka åtgärder som gäldenären inte får företa utan rekonstruktörens samtycke, dels att det finns krav på rekonstruktörens samtycke även i 3 kap. 2 och Enligt det förevarande stycket får rekonstruktören alltså samtycka även till andra åtgärder, trots att det inte krävs enligt lagen. Det kan vara fråga om att gäldenären eller dennes motpart är osäker på om samtycke krävs enligt 20 § och vill ha ett samtycke från rekonstruktören för säker- hets skull. Om ett sådant samtycke begärs får rekonstruktören anses vara skyldig att antingen lämna samtycke eller ge besked om huruvida rätts- handlingen kommer att underkännas enligt 22 § om den företas. I regleringen i förmånsrättslagen (1970:979) finns ett krav på rekon- struktörens samtycke för att motparten ska få förmånsrätt (se 10 § första stycket 5). Andra stycket motsvarar hittillsvarande ordning med den ändringen att regleringen förhåller sig till förpliktelser och inte betalningar. Regleringen riktar sig till rekonstruktören. Det innebär att om rekonstruktören t.ex. samtycker till att gäldenären fullgör en förpliktelse som avses i 20 § första stycket 1 trots att det saknas synnerliga skäl kan rättshandlingen alltså inte angripas med anledning av rekonstruktörens agerande, men väl leda till skadeståndsansvar för rekonstruktören mot gäldenären och berörda parter (jfr 8 kap. 2 § första stycket). Återgång av en rättshandling 22 § En rättshandling som gäldenären företar i strid med 20 § första stycket 1–3 ska gå åter om rekonstruktören, inom skälig tid från det att han eller hon fick eller borde ha fått kännedom om rättshandlingen, begär det. En rättshandling mellan gäldenären och någon annan som företas senast den dag då företagsrekonstruktionen registrerades i insolvensregistret ska gälla trots första stycket, om det inte visas att motparten kände till eller hade skälig anledning att anta att företagsrekonstruktion hade beslutats för gäldenären. Paragrafen, som utformas enligt Lagrådets förslag, innehåller bestämmel- ser om rekonstruktörens möjligheter att begära återgång av en rättshand- ling som gäldenären företar och som kräver rekonstruktörens samtycke enligt 20 § första stycket. Paragrafen saknar motsvarighet lag. Övervägandena finns i avsnitt 7.1.2. En rättshandling som gäldenären företar under företagsrekonstruktionen är som utgångspunkt giltig. Enligt första stycket har rekonstruktören dock 2021/22:215 möjlighet att begära återgång av en rättshandling som gäldenären företar i strid mot 20 § första stycket. En förutsättning för detta är att rekonstruk- tören begär det inom skälig tid från det att han eller hon fick eller borde ha fått kännedom om rättshandlingen. Vad som utgör skälig tid får avgöras från fall till fall beroende på rättshandlingens karaktär. Som utgångspunkt bör skälig tid inte överstiga någon eller . I fråga om mer komplexa rättshandlingar kan det emellertid vara befogat med en längre betänketid för att bedöma hur gäldenärens ställning påverkas. Vid bedömningen av vad rekonstruktören borde ha känt till kan det beaktas att gäldenären är skyldig att lämna alla upplysningar till rekonstruktören om sina ekonomiska förhållanden som är av betydelse för rekonstruktionen av verksamheten (19 § första stycket). Detta innefattar en skyldighet för gäldenären att samråda med rekonstruktören i väsentliga frågor. I andra stycket finns ett godtrosskydd för gäldenärens motpart som omfattar rättshandlingar som företas till och med den dag då företags- rekonstruktionen registrerades i insolvensregistret (se 9 kap. 9 § om det registret). Sådana rättshandlingar ska gälla trots en begäran om återgång från rekonstruktören, under förutsättning att det inte visas att motparten kände till eller hade skälig anledning att anta att företagsrekonstruktion hade beslutats för gäldenären. Exekutiva åtgärder under en företagsrekonstruktion 23 § som företagsrekonstruktionen pågår får utmätning eller annan verkställighet enligt utsökningsbalken inte ske mot gäldenären. får en borgenär inte heller på annat sätt realisera gäldenärens tillgångar. Verkställighet eller realisation får dock ske för en fordran 1.som borgenären har handpanträtt eller retentionsrätt i, om det inte är sannolikt att företagsrekonstruktionen därigenom äventyras eller om borgenären annars skulle drabbas oskäligt hårt, 2.som avser underhållsbidrag, eller 3.på lön eller annan ersättning eller på pension som skulle ha haft förmånsrätt enligt 12 eller 13 § förmånsrättslagen (1970:979) eller på uppsägningslön, allt till den del fordran inte omfattas av den statliga lönegarantin enligt lönegarantilagen (1992:497). För realisation enligt andra stycket 1 krävs rekonstruktörens samtycke. Om borgenären realiserar gäldenärens tillgångar i strid med kravet på samtycke gäller inte rättshandlingen. Paragrafen, som utformas delvis enligt Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser som skyddar gäldenären från verkställighet och annan realisation av gäldenärens tillgångar från borgenärernas sida under en företagsrekonstruktion. Den motsvarar 2 kap. 17 § första stycket lag (se prop. 1995/96:5 s. 193). Paragrafen genomför artiklarna 2.1.4 och 6.1–6.5 i insolvensdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 7.2.1. Av första stycket framgår inledningsvis att det under företagsrekon- struktionen gäller ett principiellt verkställighetsförbud, något som i direktivet benämns avbrytande av enskilda verkställighetsåtgärder. För- budet avser såväl beslut om utmätning som vidare åtgärder för verk- ställighet av ett sådant beslut. Detta motsvarar regleringen lag. I förevarande stycke anges dessutom att en borgenär inte heller på annat sätt får realisera gäldenärens tillgångar. Det sistnämnda tar framför allt sikte på att borgenären säljer egendom som gäldenären har pantsatt. I andra stycket finns undantag till förbudet mot realisation och verkstäl- Av första punkten framgår att verkställighet eller realisation under vissa omständigheter får ske för en fordran för vilken borgenären har handpanträtt eller retentionsrätt. För att så ska få ske krävs att det inte är sannolikt att det skulle äventyra rekonstruktionen av verksamheten eller att borgenären skulle drabbas oskäligt hårt om verkställighet eller realisa- tion inte fick ske. I de flesta fall torde inte rekonstruktionen äventyras av att en handpant tas i anspråk eftersom egendomen i allmänhet inte används Även i de fall det är sannolikt att verkställighet eller realisation skulle äventyra rekonstruktionen kan det ske om borgenären annars skulle drabbas oskäligt hårt. Det kan vara fråga om att borgenären har en pant som riskerar att falla i värde och borgenären drabbas av en okompenserad förlust (se skäl 34 i direktivet). Andra och tredje punkterna motsvarar regleringen lag. Enligt tredje stycket krävs rekonstruktörens samtycke för att realisation ska få ske enligt första punkten i andra stycket. Om en borgenär begär rekonstruktörens samtycke ska rekonstruktören överväga om ett sådant ska ges eller inte, enligt förutsättningarna i den punkten. realiserar gäldenärens tillgångar i strid med kravet på samtycke gäller inte Av bestämmelserna i lagen (1986:796) om godtrosför- värv av lösöre följer att en förvärvare under vissa förutsättningar ändå kan få äganderätten till egendomen, trots att kravet på samtycke inte har 24 § som företagsrekonstruktionen pågår får handräckning enligt lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. inte ske. heller får beslut om kvarstad eller betalningssäkring meddelas. Paragrafen anger att handräckning enligt lagen om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. inte får ske under företagsrekonstruktionen. Vidare får inte beslut om kvarstad eller betalningssäkring meddelas. Paragrafen motsvarar delvis 2 kap. 17 § första och andra styckena i 1996 års lag (se prop. 1995/96:5 s.193). Övervägandena finns i avsnitt 7.2.1.