prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — De förmåner som påverkas av ändringarna är de olika formerna av bostadstillägg. Enligt tredje punkten gäller äldre föreskrifter fortfarande för den som har fyllt före . Det innebär att de personer som avses vid beräkning av reduceringsinkomsten inom regleringen om bostadstillägg i form av bostadstillägg enligt 102 kap. 16 § kan få tillgodoräkna sig ett högre fribelopp för bostadstillägg som avser tid före det att de fyller . Det innebär vidare att de personer som avses kan få garantitillägg i bostadstillägget för tid före det att de fyller , förutsatt att de uppfyller de övriga villkoren för att ha rätt till förmånen. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. 5.5.3Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen regleras de fribelopp som reduceringsinkomsten inom regleringen om bostadstillägg i form av bostadstillägg ska minskas med för personer som inte får sjukersättning eller aktivitetsersättning. Av andra stycket följer att de belopp som anges i första stycket ska ökas på visst sätt. Åldersgränsen för när beloppen ska ökas när det gäller reduceringsinkomsten enligt 16 § ändras på samma sätt som åldersgränsen för garantitillägg i bostadstillägget (se 102 a kap. 5 §), det vill säga från till riktåldern för pension (se 2 kap. 10 a–10 d §§). De högre fribeloppen gäller således i det fallet endast för personer som har uppnått riktåldern för pension och vars reduceringsinkomst innefattar allmän ålderspension. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. I paragrafen regleras när garantitillägg i bostadstillägget tidigast kan börja lämnas. Åldersgränsen ändras till riktåldern för pension (se 2 kap. 10 a–10 d §§). (Jfr förslag om höjda åldrar inom garantipensionen i prop. 2021/22:181). Garantitillägg i bostadstillägget kan således lämnas tidigast från och med månaden då den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. I paragrafen finns bestämmelsen om det underlag som garantitillägg i bostadstillägget ska beräknas på för försäkrade som är födda eller . För en försäkrad i den personkategorin beräknas garantitillägg i bostadstillägget på ett underlag som motsvarar underlaget för beräkning av garantipension. Hänvisningen till de relevanta paragraferna ändras till att även omfatta 67 kap. 20 c § (jfr förslag om höjda åldrar inom garantipensionen i prop. 2021/22:181). Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3.1. Av första och andra punkten följer att lagen träder i kraft men att bestämmelserna i den nya lydelsen tillämpas första gången för förmåner som avser . Det förmånerna som påverkas av ändringarna är de olika formerna av bostadstillägg. Enligt tredje punkten gäller äldre föreskrifter fortfarande för den som har fyllt före . Det innebär att de personer som avses vid beräkning av reduceringsinkomsten inom regleringen om bostadstillägg i form av bostadstillägg enligt 102 kap. 16 § kan få tillgodoräkna sig ett högre fribelopp för bostadstillägg som avser tid före det att de uppnår riktåldern för pension. Det innebär vidare att de personer som avses kan få garantitillägg i bostadstillägget för tid före det att de uppnår riktåldern för pension, förutsatt att de uppfyller de övriga villkoren för att ha rätt till förmånen. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. 5.5.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen anges vad som utgör reduceringsinkomst inom regleringen om bostadstillägg i form av bostadstillägg för personer som har hel allmän ålderspension och är eller äldre (jfr 16 §). I första stycket införs en ny punkt 8, av vilken det framgår att garantitillägg i bostadstillägget ingår i reduceringsinkomsten till sitt fulla belopp. Den tidigare punkten 8 betecknas punkt 9. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. I paragrafen anges vilka inkomster som beaktas vid beräkningen av särskilt bostadstillägg. I första stycket införs en ny punkt 4 a, av vilken det framgår att garantitillägg i bostadstillägget beaktas till sitt fulla belopp. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. 5.5.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen anges vad som utgör reduceringsinkomst inom regleringen om bostadstillägg i form av bostadstillägg för personer som har hel allmän ålderspension och som har uppnått riktåldern för pension (jfr 16 §). I första stycket införs en ny punkt 8, av vilken det framgår att garantitillägg i bostadstillägget ingår i reduceringsinkomsten till sitt fulla belopp. Den tidigare punkten 8 betecknas punkt 9. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. I paragrafen anges vilka inkomster som beaktas vid beräkningen av särskilt bostadstillägg. I första stycket införs en ny punkt 4 a, av vilken det framgår att garantitillägg i bostadstillägget beaktas till sitt fulla belopp. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.8. 6Utbetalning av garantipension inom EES och i samt i 6.1Ärendet och dess beredning fattade beslut om vissa ändringar i socialförsäkringsbalken (prop. 2017/18:275, bet. 2018/19:SfU8, rskr. 2018/19:6). Ändringarna innebär att garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension kan fortsätta att lämnas som tidigare till personer bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . Med anledning av utträde ur Europeiska unionen (EU) fattade beslut om lagstiftning som bl.a. innebär att förmånerna även ska fortsätta att lämnas till vissa personer i efter landets utträde ur EU (prop. 2019/20:26, bet. 2019/20:SfU12, rskr. 2019/20:117). De tillfälliga regleringarnas giltighetstid förlängdes senast genom beslut den 2021/22:1 utg.omr. 11, bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Regleringarna gäller till utgången av . Inom har promemorian Utbetalning av garantipension inom EES och i samt i (S2021/08121) tagits fram. I promemorian finns förslag om att förlänga de två tillfälliga regleringarna om utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till EES och respektive . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 3, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3, avsnitt 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S2021/08121). I propositionen behandlas promemorians förslag. 6.2.1Utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension inom EES och i I och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (nedan kallad EU-förordningen) finns bestämmelser om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU:s medlemsstater. EU-förordningen gäller även för och i förhållande till länder inom EES som inte är medlemmar i (, och ) samt . Med medlemsstat avses således i detta sammanhang även de länderna. IEU-förordningen genomförs bl.a. den fördragsfästa rättigheten att sociala trygghets- förmåner som är så kallade kontantförmåner som regel inte får minskas eller dras in om den berättigade personen är bosatt i en annan medlemsstat än den som betalar ut förmånen (Artikel 48 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF- fördraget). Denna princip, som kommer till uttryck i artikel 7 i EU-förordningen, är en av de grundläggande principerna i EU-förordningen. Kontantförmåner som en person har förvärvat i ett land inom EES eller i ska därför betalas ut även om den berättigade bor i eller flyttar till en annan medlemsstat, om inte något annat föreskrivs i EU-förordningen. Ålders- och efterlevandepensioner samordnas enligt de allmänna bestämmelserna i kapitel 5 i EU-förordningen. Vissa av dessa förmåner samordnas dock enligt de särskilda bestämmelserna om vissa förmåner som lämnas med ett minimibelopp (i denna proposition benämnda minimiförmåner). Enligt den särskilda bestämmelsen om minimiförmåner, artikel 58 i EU-förordningen, får en förmånstagare, av den medlemsstat där denne är bosatt, inte tilldelas ett lägre belopp än det minimibelopp som är fastställt i lagstiftningen vid beaktande av alla de försäkringsperioder som kan beaktas med stöd av EU-förordningen. Medlemsstaten där förmånstagaren är bosatt ska under hela den tid personen är bosatt inom statens territorium betala ut ett tillägg till denne, motsvarande skillnaden mellan det totala förmånsbelopp som ska betalas ut enligt kapitel 5 i EU-förordningen och minimibeloppet. har tidigare tolkat artikel 58 i EU-förordningen som att det inte finns någon svensk förmån som är en sådan minimiförmån som omfattas av den artikeln. Sedan garantipensionen infördes i har den ansetts vara en pensionsförmån som omfattas av de allmänna beräkningsreglerna om pensionsförmåner i EU-förordningen och som ska betalas ut vid bosättning i en annan medlemsstat enligt principen om exportabilitet i artikel 7. En person som uppfyller villkoren för garantipension eller garantipension till omställningspension har således haft samma rätt till förmånen oavsett om personen har bott i eller i en annan medlemsstat eller i . Denna tolkning har återspeglats i den klassificering som har anmält genom den så kallade artikel 9-deklarationen till Europeiska kommissionen. 6.2.2Tillfällig utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension inom EES och i med stöd av svensk lag Efter dom i mål C-189/16 mot har klassificeringen av den svenska garantipensionen och garantipensionen till omställningspension ändrats. Domstolen fann att garanti- pensionen till personer födda eller senare ska anses utgöra en minimiförmån. Förmånen ska således inte längre beräknas med stöd av de allmänna beräknings- reglerna i kapitel 5 i EU-förordningen utan enligt bestämmelserna i artikel 58 i EU- förordningen. I propositionen Fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och (prop. 2017/18:275) bedömde regeringen att garantipension till omställnings- pension till syfte och konstruktion uppvisar stora likheter med den förmån som prövades i , varför garantipensionen till omställningspension också ansågs utgöra en minimiförmån. Med begreppet garantipension avses i fortsättningen såväl garantipension för försäkrade som är födda eller senare som garantipension till omställningspension. Till följd av dom gjorde regeringen tolkningen att den ändrade klassificeringen av förmånerna innebar att det inte fanns något rättsligt stöd i artikel 58 i EU-förordningen för att fortsätta bevilja och betala ut garantipension till personer bosatta i ett annat land inom EES eller i . Att individer som har planerat inför pensionen utifrån tillämpningen som den såg ut före dom, och att personer som redan före domen hade dessa förmåner, skulle hamna i en situation där deras ekonomiska förutsättningar ändras utan någon möjlighet till framförhållning bedömde regeringen som orimligt. För att undvika detta och för att säkerställa att garantipension fortsatt betalades ut med oförändrade belopp till personer bosatta inom EES eller i , åtminstone som konsekvenserna av domen analyserades, gjordes vissa ändringar i social- försäkringsbalken som innebar att garantipension kunde fortsätta att lämnas som tidigare fram till och med (SFS 2018:1627). I propositionen Fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och (prop. 2017/18:275) bedömde regeringen att det fanns behov av att tillsätta en utredning för att utreda konsekvenserna av domen samt belysa eventuellt behov av att ändra garanti- pensionernas konstruktion. Regeringen tillsatte därför en utredning, som antog namnet (S 2018:14), för att analysera och lämna förslag till hur garantipension och garantipension till omställningspension bör konstrueras och regleras i socialförsäkringsbalken (dir. 2018:106). Syftet med översynen var att ge regeringen underlag för och skapa såväl tydliga som hållbara förslag till eventuella lagändringar på området. För att utredningens förslag skulle hinna analyseras och eventuella förslag genomföras utan att enskilda drabbas av att förmånen dras in har den tidsbegränsade rätten till utbetalning förlängts i flera omgångar, senast till utgången av (SFS 2021:1246). överlämnade ett delbetänkande till regeringen (SOU 2019:53) och slutredovisade sitt uppdrag . Delbetänkandet innehåller förslag till en ny konstruktion av grundskyddet i den allmänna pensionen. 6.2.3Tillfällig utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension i Garantipensionen betalas inte bara ut till dem som är bosatta inom EES eller i . När trädde ut ur EU gjordes det med ett utträdesavtal som reglerar skyldigheter och rättigheter i förehavanden mellan EU:s medlemsstater och . , som sträckte sig till utgången av 2020, tillämpades på samma sätt som när var medlem i EU. EU-förordningen tillämpades därför fullt ut . trädde ett avtal om handel och samarbete i kraft som reglerar den nya relationen mellan och (Avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergi- gemenskapen, å ena sidan, och och , å andra sidan (EUT L 149, 20.4.2001, s. 10–2539). Avtalet har tillämpats provisoriskt . Till avtalet har det fogats ett protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen i och EU:s medlemsstater. Som nämnts i avsnitt 6.2.1 betalas inte garantipension ut till personer bosatta inom EES eller i med stöd av EU-förordningen. Garantipensionärer bosatta i fick landet var medlem i EU utbetalningar med stöd av den svenska lagstiftningen som möjliggör export av förmånerna till EES och . Inför utträdestidpunkten tolkade regeringen det som att fortsatt utbetalning av förmånerna till bosatta i inte heller skulle vara möjlig med stöd av utträdesavtalet. I propositionen Åtgärder för att mildra konsekvenserna på det sociala området med anledning av brexit (prop. 2018/19:53) föreslog regeringen att även personer bosatta i som hade rätt att få eller fick garantipension eller garantipension till omställningspension vid utträdestidpunkten fortsatt skulle få förmånen till utgången av 2019. Med anledning av utträdesavtalets konstruktion i fråga om vissa personers förlängda rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda i såväl som i EU:s medlemsstater, och för att möjliggöra att även de personer som omfattas av utträdesavtalet ska kunna få garantipensionen fortsatt utbetald, har även den tidsbegränsade rätten till utbetalning av garantipension till förlängts ytterligare, senast till utgången av (SFS 2021:1248). antogs före faktiska utträde den Vad gäller sociala trygghetsförmåner så innebär utträdesavtalet att en förmånstagare efter utträdestidpunkten och hade rätt till sociala trygghetsförmåner på samma villkor som . reglerar även rätten att i vissa situationer fortsätta få sociala trygghetsförmåner efter övergångs- periodens slut. Personer som migrerar mellan en EU-medlemsstat och efter övergångsperioden omfattas dock inte av utträdesavtalets bestämmelser. De personerna omfattas i stället av det nya handels- och samarbetsavtalet och tillhörande protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen. I protokollet om samordning av de sociala trygghetssystemen finns bestämmelser som till sitt innehåll är likalydande med de nu aktuella artiklarna 7 och 58 i EU- förordningen (för en beskrivning av dessa artiklar, se avsnitt 6.2.1). 6.3Möjligheten att i vissa fall betala ut garantipension och garantipension till omställningspension i EES-länder och ska förlängas Regeringens förslag: Möjligheten att lämna garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till personer som är bosatta i ett annat land inom EES eller i ska till viss del förlängas , till och med . Den förlängda möjligheten ska till skillnad från tidigare endast avse fortsatta utbetalningar till personer som, utöver att vara bosatta i ett annat land inom EES eller i och uppfylla kraven i fråga om försäkringstid för förmånerna, har rätt att få en sådan förmån utbetald i ett annat land inom EES eller i för . Äldre bestämmelser om möjligheten till utbetalning ska fortfarande gälla i fråga om garantipension och garantipension till omställningspension för tid före . Efter det att regleringen om garantipension och garantipension till omställningspension till personer i ett annat land inom EES eller i har upphört att gälla ska de upphävda bestämmelserna fortfarande gälla i fråga om nämnda förmåner för tid före den tidpunkt då regleringen upphörde, dvs. för tid före . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och Inspektionen för socialförsäkringen, tillstyrker förslaget. lämnar inga synpunkter. , och Seniorerna tillstyrker förslaget men motsätter sig att möjligheten till utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension i EES-länder och upphör . Organisationen i Världen motsätter sig förslaget. Skälen för regeringens förslag: Giltighetstiden för den tillfälliga reglering i socialförsäkringsbalken som möjliggör utbetalning av garantipension och garanti- pension till omställningspension (nedan används samlingsnamnet garantipension) till personer som är bosatta i ett annat land inom EES eller i har förlängts , senast till utgången av (prop. 2021/22:1 utg.omr. 11, bet. 2021/22:SfU2, rskr. 2021/22:104). Syftet med den tillfälliga regleringen har varit att säkerställa att enskilda personer inom EES eller i fortsatt ska få garantipension utbetald till dess att regeringen tagit ställning till nästa steg i hanteringen av garantipensionen, framför allt förslagen från . Någon förändring av den nuvarande regleringen om garantipension bedöms emellertid inte kunna genomföras i närtid, varken utifrån förslag eller på annat sätt. Bedömningen är därför att möjligheten till utbetalning av garanti- pension i ett annat land inom EES eller i i dess nuvarande utformning bör upphöra vid utgången av , i enlighet med nu gällande reglering. Avsikten har varit att den regleringen ska vara tillfällig, och det bedöms inte finnas skäl för att låta en generell möjlighet till utbetalning i EES eller i kvarstå enligt nationell rätt om inte en permanent ändring av regleringen av grundskyddet i den allmänna pensionen är i sikte. De personer som omfattas av rätten att få garantipension utbetald i ett annat land inom EES eller i enligt nu gällande reglering bör dock få något mer tid för att anpassa sig till en eventuell situation utan garantipension. Det föreslås därför att de personer som har rätt att få garantipension utbetald i dessa länder för ska kunna fortsätta få förmånen där , dvs. till utgången av (jfr 4 a § lagen [2019:168] om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen). Personer som bor i ett annat land inom EES eller i och som ansöker om allmän pension inklusive eventuell garantipension endast för tid efter omfattas inte av förslaget och kommer därmed inte att kunna få garantipension i det landet. Inte heller omfattas personer som flyttar från eller ett tredjeland till ett annat EES-land eller till efter utgången av . De pensionärsorganisationer som har yttrat sig över förslaget framför att utebliven garantipension för de berörda innebär en annan ekonomisk situation, för fler kvinnor än män och att det krävs att en ny utredning tillsätts skyndsamt och att den tillfälliga regleringen bör gälla frågan utreds. Svenskar i Världen anser att en person som uppfyller förmånskraven för garantipension och garantipension till omställnings- pension inte bör blir fråntagen denna rätt baserat på bosättningsland. Som regeringen framför ovan har avsikten med den nu gällande regleringen varit att den ska vara tillfällig. I den situationen att den tillfälliga regleringen upphör att gälla kommer det utifrån den bedömning som regeringen har gett uttryck för avseende EU- domen, enligt vilken garantipension utgör en minimiförmån, inte att finnas något rättsligt stöd för att betala ut garantipension till personer bosatta i något av EES- länderna eller . De berörda personerna bedöms dock i och med regeringens förslag till förlängning sammantaget ha fått en rimlig tid för att ställa om till en situation då garantipension kan komma att inte längre betalas ut på samma sätt som . Det krävs dock att personerna är välinformerade om den förändrade situationen. Regeringen delar således bedömning att nödvändiga informationsinsatser behöver vidtas . För den personkrets som omfattas av det nu aktuella förslaget till förlängning kommer den tillfälliga regleringen i sak att fortsätta gälla som tidigare, inklusive övergångsbestämmelserna till den lag genom vilken regleringen infördes (SFS 2019:645) i de fall de bestämmelserna är relevanta. Några ändringar i detta avseende föreslås inte. Den föreslagna bestämmelsen om möjligheten att få garantipension fortsatt utbetald föreslås träda i kraft , i anslutning till att den nu gällande giltighetstiden för den tillfälliga regleringen löper ut. Personer som före hade rätt att få garantipension utbetald i ett annat land inom EES eller i men som inte har rätt till fortsatt utbetalning enligt nu föreslagna bestämmelser skulle hamna i ett sämre läge om den föreslagna regleringen tillämpades vid en bedömning av deras rätt som görs efter . Därför bör äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om garantipension för tid före ikraftträdandet. Det kan exempelvis handla om situationer som avser garantipension till en person som har varit bosatt i ett annat land inom EES eller i , men som har flyttat tillbaka till och vars rätt till garantipension i det andra landet är föremål för överprövning i domstol efter det att den föreslagna regleringen har trätt i kraft. Av motsvarande anledning som anges ovan när det gäller en övergångsreglering i förhållande till den nu föreslagna möjligheten att få garantipension fortsatt utbetald, bör det även i förhållande till upphörandet av de berörda paragraferna finnas en övergångsreglering om att paragraferna fortfarande ska gälla i fråga om förmåner för tid före det att regleringen upphävs, dvs. för tid före . I annat fall kan en prövning av en persons rätt till garantipension i ett annat land inom EES eller i för tid före upphörandet av regleringen få olika utfall beroende på när frågan prövas. I lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken regleras när de berörda paragraferna i socialförsäkringsbalken upphör att gälla, senast ändrad genom lagen (2021:1246) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken. Förlängningen av paragrafernas giltighetstid föreslås lagtekniskt genomföras på så sätt att lagen om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken utgår och ikraftträdande av lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken ändras genom en ny ändring i den lagen. Detta innebär även att den följdändring i innehålls- bestämmelsen till 5 kap. socialförsäkringsbalken som föreskrivs i samma lag om ändring i socialförsäkringsbalken träder i kraft senare än vad som har föreskrivits. 6.4Rätten till utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension i ska förlängas Regeringens förslag: Rätten till fortsatt utbetalning av garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension för personer i ska förlängas , från och med den till och med . En paragrafhänvisning ska ändras i den bestämmelse i lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen som reglerar rätten till fortsatt utbetalning. Ändringen ska träda i kraft . Efter det att regleringen om garantipension och garantipension till omställningspension till personer i har upphört att gälla ska de upphävda bestämmelserna fortfarande gälla i fråga om nämnda förmåner för tid före den tidpunkt då regleringen upphörde, dvs. för tid före . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och Inspektionen för socialförsäkringen, tillstyrker förslaget. lämnar inga synpunkter. , och Seniorerna samt organisationen i Världen motsätter sig att möjligheten till utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension i upphör .