prop · H903162 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringen bedömer att förslagen i denna proposition inte medför några konsekvenser för de 2021/22:162 myndigheten kan behöva revidera vissa informations-, kompetensutveck- lings- och stödmaterial utifrån de nya bestämmelserna. Detta bedöms rym- mas inom ramen för myndigheternas förvaltningsanslag. Vad gäller förslaget att det ska vara möjligt att överklaga beslut om att en elev ska gå om en årskurs anser () att det behöver göras en grundligare analys och beräkning av den ökning av ärenden till nämnden som förslaget om möjligheten att överklaga ett beslut om att gå om en årskurs kan innebära. Även framför att frågan om resurstilldelning bör utredas vidare. Det finns enligt Skolinspektionen inga uppgifter om hur många beslut om att en elev ska gå om en årskurs som fattas utan vårdnadshavarens medgivande. Det finns inte heller någon prognos över hur många nya ärenden som utredningen tror att förslaget skulle kunna innebära. En beräkning av resursbehovet blir därför alltför osäker. Skolinspektionen kan dock konstatera att förändringen skulle innebära ett kraftigt ökat behov av resurser om förslaget om möjlighet att överklaga beslut om att gå om en årskurs förverkligas. är det möjligt att överklaga beslut om skolpliktens förlängning och om skolpliktens upphörande till ÖKN. har dessa ärenden varit få till antalet. Som framgår ovan så fattas beslutet att låta en elev gå om en årskurs efter en bredare och mer allsidig prövning än beslut om skolpliktens förlängning. Givet att förslaget om att gå om en årskurs föreslås kunna överklagas kan det därför innebära att sådana beslut förväntas utnyttjas i något högre grad än möjligheten att överklaga beslut om skolpliktens förlängning. Det framstår dock som ett rimligt antagande att även beslut om att gå om en årskurs kommer att överklagas endast i ett fåtal fall. Därför gör regeringen bedömningen att inga ytterligare medel behöver tillföras Skolinspektionens förvaltningsanslag. Förslagen som rör elever med intellektuell funktionsnedsättning och förslagen om ett förtydligande av elevhälsans uppdrag och att det ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elevhälsans specialpedagogiska insatser bedöms inte få några ekonomiska kon- sekvenser för staten. 12.4Konsekvenser ur ett barnrätts- och funktions- hinderperspektiv ska följa FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkon- ventionen), som är svensk lag , och FN:s konven- tion om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och har därmed åtagit sig att säkerställa varje barns rättigheter enligt konventionerna. Enligt grundprinciper ska varje barn ha samma rättigheter till utbildning och utveckling (artiklarna 2, 6, 28 och 29) och vid alla åtgärder som rör barn ska barnets åsikter beaktas och det ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa (artiklarna 3 och 12). Detta slås också fast i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (artikel 7). Rättigheterna gäller för varje barn, oavsett t.ex. kön eller funktionsförmåga. Enligt huvudregeln ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska för- hållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Vidare ska Prop. 2021/22:162 utbildningen vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den Skolan ska ge alla elever förutsättningar att nå de nationella kunskapskraven och målen för utbildningen. Genom ett utvecklat förebyggande och hälsofrämjande elevhälsoarbete kan såväl förutsättningarna för elevernas välmående, skolframgångar som framtida hälsa förbättras. En utveckling av elevhälsoarbetet som exempelvis kan bidra till att tidigt fånga upp elever i svårigheter och att fler elever fullföljer grund- och gymnasieskolan eller grund- och gymnasiesärskolan och ges förutsättningar att ta sig ut på arbetsmark- naden, kan ha stora samhällsekonomiska vinster. Omvänt gäller att skolmisslyckanden får konsekvenser för såväl den enskilda individen som för samhället. Exempelvis genom försenad etablering på arbetsmarknaden, begränsade yrkesval, försämrade möjligheter till egen försörjning samt ohälsa. Tidiga insatser och arbete för att alla elever ska nå kunskapskraven blir därför tillsammans med stödinsatser, elevhälsoarbete, trygghet och studiero, inkludering m.m. utgångspunkten för skolans brottsföre- byggande arbete. Det kan nämnas att regeringen har gett och i uppdrag att genomföra ett utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Särskilda insatser riktas mot riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden samt barn och unga som riskerar att utsättas för heders- relaterat våld och förtryck (U2017/01236/GV). Uppdraget ska slutredo- visas . Förslaget om ett förtydligande av elevhälsans uppdrag och förslaget om att det ställs krav på tillgång till specialpedagog eller speciallärare för elev- hälsans specialpedagogiska insatser syftar till att förbättra elevernas möjligheter att nå utbildningens mål. Genom ett stärkt förebyggande och hälsofrämjande arbete kan fler barn klara av utbildningen, men också öka sitt välbefinnande parallellt med att risken för ohälsa minskar. Förslagen syftar till att förbättra huvudmännens elevhälsoarbete vilket bedöms gynna eleverna. I synnerhet elever i behov extra anpassningar eller särskilt stöd och elever med funktionsnedsättning. Detta stöds av som anser att kombinationen av en tydligare reglering av elev- hälsans uppdrag och utredningens förslag om obligatorisk redovisning av tillgång till personal inom elevhälsan, uppgifter som enligt regleringsbrev (U2021/04941) ska redovisa i årsredovisningen , ger ett ökat fokus för huvudmän och rektorer att utgå från elevernas och skolans behov vid sin styrning, organisering och uppföljning av elev- hälsan. På så sätt ökar möjligheterna till en mer likvärdig skola för alla elever, med eller utan funktionsnedsättning. Sammanfattningsvis bedöms förslaget om ett förtydligande av elev- hälsans uppdrag och förslaget om krav på specialpedagog eller special- lärare få uteslutande positiva konsekvenser för elever. Regeringen gör således bedömningen att de föreslagna ändringarna är förenliga med konventionerna. Förslagen som rör elever med intellektuell funktionsnedsättning Förslaget om en garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan säker- ställer att alla elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner och har behov av stöd tidigt ska få de stödinsatser som behövs för att de ska nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i grundsärskolan. Bytet av uttrycket utvecklingsstörning mot intellektuell funktions- nedsättning, nya benämningar på skolformerna och borttagandet av benämningen träningsskola bedöms ge positiva konsekvenser för eleverna. Att använda mer tidsenliga benämningar bedöms minska risken för stigmatisering och kränkningar. Grundsärskolan bedöms även bli mer flexibel med borttagande av benämningen träningsskola och inte riskera att leda till att en elev enbart läser antingen ämnesområden eller ämnen baserat på huruvida en elev är mottagen i inriktningen träningsskola. Förslaget om att ta bort elevens val i grundsärskolan och omfördela timmarna till vissa ämnen och till ämnesområden förväntas ge positiv effekt för eleverna. Omfördelningen medger mer tid för breddning och fördjupning vilket innebär bättre förutsättningar för eleverna att nå kunskapskraven i de olika ämnena och ämnesområdena. Förslaget om rektors beslut att låta en elev gå om en årskurs Förslaget om att införa en bestämmelse om att det ska vara möjligt att överklaga ett beslut om att låta en elev gå om en årskurs hos bedöms ha positiva konsekvenser för eleverna. Förslaget innebär en viss förstärkning av elevers rättssäkerhet eftersom rektors beslut att låta en elev gå om en årskurs kan överklagas och den prövning som genomförs blir bredare och mer allsidig än den prövning som görs av beslut om att förlänga en elevs skolplikt. Beslut om att låta en elev gå om en årskurs ska grundas på vad som är bäst för eleven. 12.5Konsekvenser för jämställdheten, integrationen och segregationen Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Ett delmål är jäm- ställd utbildning som innebär att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Förslaget om ett förtydligande av elevhälsans uppdrag och förslaget om krav på specialpedagog eller speciallärare berör både flickor och pojkar. Dessa förslag syftar till att skapa bättre förutsätt- ningar för både flickor och pojkar att nå utbildningens mål. Pojkar når kunskapskraven i lägre utsträckning än flickor och pojkar har också i större utsträckning särskilt stöd. I /211 uppgick andelen flickor i behov av särskilt stöd till och andelen pojkar uppgick till . Förslagen förväntas gynna både flickor och pojkar, men i synnerhet pojkarna eftersom de oftare är i behov av stöd- insatser. Förslagen som rör elever med intellektuell funktionsnedsättning bör ge flickor och pojkar lika goda förutsättningar till en utbildning av hög Prop. 2021/22:162 kvalitet och underlätta för framtida arbetsliv och delaktighet i samhället. Totalt sett är det fler pojkar som är mottagna i grundsärskolan, är det fler unga män med intellektuell funktionsnedsättning än unga kvinnor med intellektuell funktionsnedsättning som får ett arbete. Sam- mantaget är det dock få som lyckas få arbete. Sammantaget bedöms för- slagen få positiva konsekvenser för jämställdheten. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möj- ligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (prop. 2008/09:1 utg. omr. 13, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). En god utbildning minskar risken för utanförskap och förbättrar möjligheterna till integration. Lagförslagen i denna proposition syftar till att stärka elevernas möjlig- heter att nå utbildningens mål, oavsett bakgrund. Utrikes födda elever, särskilt de elever som börjar i svensk skola i senare årskurser eller i gymnasieskolan når kunskapskraven i mindre utsträckning än genomsnittet. Förslagen bedöms därför ha särskild betydelse för dessa elever, och därmed vara positiva för möjligheten att nå det integrations- politiska målet. Sammantaget bedöms förslagen få positiva konsekvenser för de integrationspolitiska målen. Målet för regeringens politik mot segregation är minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:AU1, rskr. 2019/20:114). I rege- ringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation lyfts också flera riskfaktorer som kan leda till kriminalitet, t.ex. arbetslöshet, psykisk ohälsa och oavslutad skolgång. Genom att förtydliga elevhälsans uppdrag bedömer regeringen att elevhälsan i större utsträckning t.ex. genom samverkan med andra aktörer kan främja elevers hälsa och skolnärvaro och därmed förebygga kriminalitet och ohälsa. Svag socioekonomisk bakgrund – föräldrars utbildning, inkomstnivå och anknytning till arbetsmarknaden har betydelse för elevers skolresultat. Elever med svag socioekonomisk bakgrund återfinns i alla skolformer och är beroende av en likvärdig utbildning med hög kvalitet. Barn och unga i socioekonomiskt utsatta hushåll lider i större utsträckning av psykisk ohälsa. Skolan når alla barn och unga och har därför en viktig kompensa- torisk roll för att minska ojämlikheterna i psykisk hälsa och förbättra förutsättningarna för de som är mest utsatta. Sammantaget bedöms förslagen få positiva konsekvenser för regerin- gens mål för att minska och motverka segregationen. 12.6Konsekvenser för medlemskap i unionen Förslagen berör inte frågor som regleras i , med undantag av de frågor om behandling av personuppgifter som bedöms i avsnitt 10. 2021/22:162 13 13.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Majoriteten av lagförslagen i denna proposition är hänförliga till att grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå byter namn till anpassad grundskola, anpassad gymnasieskola respektive kom- munal vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande nivå respektive gymnasial nivå. Det innebär också att benämningarna gymnasiesärskolearbete, gymnasiesärskoleutbildning, gymnasiesärskole- poäng och gymnasiesärskolebevis ändras till gymnasiearbete i anpassad gymnasieskola, utbildning i anpassad gymnasieskola, gymnasiepoäng i anpassad gymnasieskola respektive gymnasiebevis avseende anpassad gymnasieskola. Uttrycket utvecklingsstörning ersätts med uttrycket intellektuell funktionsnedsättning. Likaså medför borttagandet av benäm- ningen träningsskolan vissa mindre ändringar. Samtliga dessa ändringar är endast språkliga och innebär ingen ändring i sak. De redovisas därför övergripande första gången de förekommer och därefter med hänvis- ningar. Inte heller redovisas specifika böjningsformer av benämningarna eller de fall då de ändrade benämningarna utgör för- eller efterled i ett annat, i övrigt oförändrat, uttryck. I fråga om den föreslagna lagtext som kommentarerna i dessa delar avser så hänvisas till avsnittet med författ- ningsförslaget. De lagändringar som innebär ändringar i sak redovisas nedan med såväl föreslagen lagtext som kommentar. 1, 3, 7 c och 12 §§ Bestämmelserna ändras på så sätt att benämningarna grundsärskola och gymnasiesärskola ersätts med benämningarna anpassad grundskola res- pektive anpassad gymnasieskola. Ändringarna är endast språkliga och innebär ingen ändring i sak. Övervägandena finns i avsnitt 7. 2, 3, 5, 6 a och 7 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 13, 18 och 20 §§ Bestämmelserna ändras på så sätt att benämningen vuxenut- bildning som särskild utbildning ersätts med benämningen vuxenutbildning som anpassad utbildning. Ändringarna är endast språk- liga och innebär ingen ändring i sak. För övriga ändringar se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Övervägandena finns i avsnitt 7. 25 § För eleverna i förskoleklassen, , sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan med lärare och övrig personal. Elevhälsan ska vara en del av skolans kvalitetsarbete. Vid behov ska elevhälsan samverka med hälso- och sjukvården och . För medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog, kurator och special- pedagog eller speciallärare. Paragrafen anger vad elevhälsan omfattar. I första stycket görs ett tillägg om att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan med lärare och Vidare görs ett tillägg om att elevhälsan ska bidra till skolans kvalitetsarbete samt att elevhälsan vid behov ska samverka med hälso- och sjukvården och . Tillägget om att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå innebär att det tydliggörs att elevhälsans insatser ska riktas till såväl enskilda elever som till grupper av elever och till insatser som rör skolan i dess helhet. Att elevhälsans arbete ska bedrivas i samverkan med lärare på skolan avser att förtydliga att elevhälsan, tillsammans med lärarna, ska bidra med aktuell kunskap om elevernas fysiska, psykiska och psykosociala hälsa, om hinder för elevernas hälsa, lärande och utveckling och om de övergripande förutsättningarna för hälsa, lärande och utveckling på skolan. I arbetet kan elevhälsan i dialog med skolans övriga personal nyttja erfarenheter från arbetet med enskilda elever och grupper Skrivningen att elevhälsans arbete ska bedrivas i samverkan med övrig personal på skolan avser att betona det gemensamma uppdraget och att all personal i skolan har ett ansvar och en uppgift utifrån vars och ens funktion och kompetens att delta i arbetet med att skapa en skola som främjar elevers lärande, utveckling och hälsa. Tillägget om att elevhälsan ska vara en del av skolans kvalitetsarbete innebär att elevhälsans personal på den eller de skolenheter den arbetar ska involveras i det systematiska kvalitetsarbete som ska bedrivas enligt 4 kap. Tillägget om att elevhälsan vid behov ska samverka med hälso- och sjuk- vården och avser att förtydliga att ett sådant uppdrag åligger elevhälsan (jfr prop. 2009/10:165 s. 276). För elevhälsan kan sådan sam- verkan med andra samhällsfunktioner vara såväl åtgärdande som före- byggande och hälsofrämjande. Elevhälsan kan till exempel i samverkan med andra aktörer arbeta för att främja elevers hälsa och skolnärvaro och för att förebygga kriminalitet eller ohälsa. Första stycket ändras också på så sätt att benämningarna grundsärskola och gymnasiesärskola ersätts med benämningarna anpassad grundskola respektive anpassad gymnasieskola. Dessa ändringar är endast språkliga och innebär ingen ändring i sak. I andra stycket görs ett tillägg med innebörden att det för specialpeda- gogiska insatser ska finnas tillgång till specialpedagog eller speciallärare. 2021/22:162 Tillägget innebär att den person eller de personer som företräder den specialpedagogiska kompetensen inom elevhälsan ska tjänstgöra som specialpedagog eller speciallärare. Det finns dock inget som hindrar att den speciallärare eller specialpedagog som ingår i elevhälsan även sam- tidigt kan ha andra uppdrag på skolan, till exempel som speciallärare som arbetar direkt med elever. Inte heller innebär tillägget att den som anställs som speciallärare eller specialpedagog ska ha en sådan examen. Övervägandena finns i avsnitt 4 och 7. 27, 31 och 36 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 4 § Det ska göras en särskild bedömning av en elevs kunskapsutveckling i 1.förskoleklassen, om det utifrån användning av ett nationellt kartläggnings- material finns en indikation på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper för årskurs 1 och 3 i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, 2.lågstadiet i , i anpassade och i sameskolan, om det utifrån användning av ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, finns en indikation på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper för årskurs 1 eller 3, och 3.lågstadiet i specialskolan, om det utifrån användning av ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, finns en indikation på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper för årskurs 1 eller 4. Om det efter en sådan bedömning kan befaras att eleven inte kommer att uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper som gäller för den aktuella skolformen, ska det skyndsamt planeras sådant stöd som anges i 5 § eller göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. Det behöver inte göras någon särskild bedömning om förutsättningarna i 5 eller 7 § redan är uppfyllda. Det ska i så fall skyndsamt planeras sådant stöd som anges i5 § eller göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. Paragrafen behandlar garantin för tidiga stödinsatser. I första stycket 2 läggs anpassade till. Ändringen innebär att bestämmelserna om en garanti för tidiga stödinsatser införs även i den anpassade och för de elever i specialskolan som läser ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik enligt anpassade grund- skolans kursplaner. Garantin för tidiga stödinsatser för denna målgrupp innebär att om resultatet av ett nationellt bedömningsstöd för elever som läser enligt den anpassade kursplaner i årskurs 1 eller årskurs 3 i svenska, svenska som andraspråk och matematik visar att en elev riskerar att inte uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper ska det ske en analys av elevens kunskapsutveckling. Syftet med garantin är detsamma som i övriga obligatoriska skolformer Prop. 2021/22:162 där garantin redan gäller. Den innebär att de elever som läser enligt anpassade kursplaner och har behov av stöd tidigt ska få de stödinsatser som behövs för att de ska uppfylla de kriterier som gäller för svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i anpassade . I fråga om lågstadiet i anpassade samt lågstadiet i specialskolan för de elever som läser enligt anpassade läro- plan förutsätts det att bedömningen av behovet av insatser utgår från an- vändningen av nationella bedömningsstöd. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda nationella bedömningsstöd i årskurs 1 och 3 för elever som läser enligt anpassade kursplaner (se kommen- taren till 29 kap. 28 a §). Ändringen medför således att det finns en skyl- dighet att göra en särskild bedömning av kunskapsutvecklingen hos en elev som läser enligt anpassade kursplaner om det utifrån användningen av ett nationellt bedömningsstöd finns en indikation på att eleven inte kommer att nå de kriterier som gäller för svenska, svenska som andraspråk eller matematik i årskurs 3 i anpassade . För tolkning av garantin för tidiga stödinsatser i övrigt kan ledning hämtas i förarbetena till bestämmelsen (prop. 2017/18:195 s. 82 f.). Övervägandena finns i avsnitt 5. 4 b § I slutet av förskoleklassen och i slutet av lågstadiet i , anpassade , sameskolan och specialskolan, ska det genomföras en uppföljning av sådant stöd som getts enligt 5 § i svenska, svenska som andraspråk och matematik. Resultatet av denna uppföljning ska överföras till den lärare som ska ansvara för eleven i nästa årskurs. Paragrafen behandlar uppföljning i förskoleklassen och lågstadiet. Ändringen är en följd av att reglerna om en garanti för tidiga stödinsatser införs även i den anpassade . Paragrafen ändras på så sätt att anpassade läggs till. Det innebär att det i slutet av på lågstadiet för elever i anpassade samt för elever i specialskolan som läser enligt anpassade kursplaner ska genomföras en uppföljning av sådant stöd som getts enligt 3 kap. 5 § i svenska, svenska som andraspråk och matematik. För tolkning av bestämmelsen i övrigt kan ledning hämtas i förarbetena till bestämmelsen (prop. 2017/18:195 s. 82 f.). Övervägandena finns i avsnitt 5. 6, 10, 11, 12, 12 b, 12 i, 12 j, 13, 14 a och 14 b §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 12 och 16 §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. 4 d, 7, 8, 9, 12, 17, 19 och 21 a §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Paragrafen utgör kapitlets innehållsförteckning. En redaktionell ändring görs i paragrafen med anledning av införandet av den nya bestämmelsen 11 c §, om en rektors beslut att en elev ska gå om en årskurs. Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. I bestämmelsen ersätts uttrycket utvecklingsstörning med uttrycket Ändringen är endast språklig och innebär ingen ändring i sak. För övriga ändringar se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Övervägandena finns i avsnitt 6 och 7. 5 a, 5 b, 6, 8, 9, 11 a och 11 b §§ Se kommentaren till 1 kap. 1, 3, 7 c och 12 §§. Gå om en årskurs 11 c § Rektorn får besluta att en elev i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs, om elevens vårdnadshavare medger det och det med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden i övrigt är lämpligast för eleven. Om det finns synnerliga skäl får rektorn även utan medgivande från elevens vårdnadshavare besluta att eleven ska gå om en årskurs. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första stycket.