prop · H903267 · 2022-06-30 00:00:00 — beslutades en rad lagändringar rörande vårdnad, boende och umgänge (prop. 2020/21:150). Ändringarna innebär bl.a. att barnets rätt till information och till delaktighet stärks, att socialnämnden i ett förfarande om vårdnad, boende eller umgänge ska få möjlighet att höra ett barn utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande samt att skyddet för barn som riskerar att fara illa stärks. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska se över behovet av författningsändringar för att stärka skyddet för barn när det uppkommer fråga om umgänge med en förälder som har utövat våld eller gjort sig skyldig till någon annan allvarlig kränkning. Av direktiven till utredningen framgår att situationen då barnet befinner sig i ett skyddat boende eller då barnet, eller den förälder som barnet bor med, har s.k. skyddade personuppgifter på grund av risk för hot eller förföljelse särskilt bör uppmärksammas (dir. 2021:70). Fortsatta insatser krävs på områdena våld i ungas parrelationer och våld mot hbtqi-personer Brå har haft i uppdrag att studera vilka åtgärder som kan vidtas i samhället för att motverka våld i nära relationer bland unga och att övergripande sammanställa vad forskningen säger om orsaksmekanismerna bakom sådant våld (Brå 2021:15). Brå konstaterar att våld i ungas parrelationer inte uppmärksammas tillräckligt och pekar på att rutinmässiga frågor bör ställas i högre grad , exempelvis av hälso- och sjukvården, elev- och studenthälsan samt barn- och ungdomspsykiatrin. Brå kommer fram till att relevanta samhällsaktörer brister i stödet till målgruppen och presenterar ett antal strategiska åtgärder för att stärka samhällets förmåga. Bland annat föreslår Brå åtgärder och insatser för hbtqi-personer och extra sårbara grupper samt att rättsväsendets arbete mot ungas parrelaterade våld stärks. har i uppdrag att stödja våldsförebyggande insatser riktade till unga i parrelationer. I uppdraget ingår att fördela medel till civilsamhällesaktörer som bedriver relevant arbete på området (A2021/02318). har inom ramen för uppdraget samverkat med stiftelsen 1000 Möjligheter och organisationen . Vidare har fått medel och uppdrag av att påbörja forskningsprojektet i ungas nära relationer – stödbehov hos utsatta och utövare med fokus på särskilt utsatta grupper. genomförde 2017 en befolkningsundersökning om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR2017). Studien är den första svenska befolkningsundersökningen om SRHR där frågan om sexuell identitet och transerfarenhet har ställts. Resultaten visar att kvinnor –oavsett sexuell läggning – är mer utsatta för alla typer av sexuella trakasserier, övergrepp och våld. Homo- och bisexuella kvinnor rapporterade också i stor utsträckning att de har utsatts för sexuella övergrepp och våld. Bisexuella kvinnor var allra mest utsatta för alla former av sexuella övergrepp, från trakasserier till påtvingat samlag. Även homosexuella män var utsatta för alla former av sexuella övergrepp och sexuellt våld. Studien visar att av kvinnor och en procent av män har utsatts för försök till samlag genom fysiskt våld eller hot om fysiskt våld. Även detta är vanligare bland homosexuella, bisexuella och transpersoner. Exempelvis hade av homosexuella kvinnor varit utsatta och av homosexuella män. Ökat fokus på arbetsgivares roll i att upptäcka våldsutsatthet SKR har påbörjat ett arbete med att samla stöd till arbetsgivare för att uppmärksamma våldsutsatthet hos medarbetare. Många kommuner och regioner har egna lokala rutiner för arbetsgivarens åtgärder vid våld i en medarbetares nära relation, men det finns en efterfrågan av ett samlat nationellt stöd på området. Regeringen har också gett i uppdrag att höja kunskapen om hur våld i nära relationer och hedersrelaterat förtryck påverkar arbetslivet. ska samla och sprida kunskap genom ett praktiskt metodstöd riktat till arbetsgivare. Metodstödet ska fungera vägledande både vad gäller förebyggande arbete och hur arbetsgivare kan agera vid misstanke om att en arbetstagare är utsatt (A2022/00389). Ökat fokus på arbetsgivare för att uppmärksamma våldsutsatthet hos medarbetare kan leda till att fler våldsutsatta upptäcks och får tillgång till stöd och hjälp. Regeringen har därför inlett en dialog med arbetsmarknadens parter om hur arbetet för att upptäcka och stötta anställda som utsätts för våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck kan bedrivas. Stärkt fokus på arbetet mot prostitution och människohandel beslutade regeringen om en nationell handlingsplan mot prostitution och människohandel (S2018/00905). Syftet med handlingsplanen är att förebygga och motverka prostitution och människohandel för alla ändamål samt att bidra till ett bättre skydd och stöd för personer som är utsatta för människohandel. Åtgärderna som presenteras i handlingsplanen delas in i åtta olika insatsområden, bl.a. förstärkt samordning mellan myndigheter och andra aktörer och stärkt förebyggande arbete. har, förutom ett nationellt samordningsuppdrag i frågor som rör prostitution och människohandel, i uppdrag att stärka sitt förebyggande arbete och genomföra insatser för att säkra skydd och stöd till utsatta inom prostitution och människohandel. har regeringen stärkt arbetet ytterligare, bl.a. med anledning av ett ökat behov av stärkt samordning och ökade insatser inom arbetet mot prostitution och människohandel samt sexuell exploatering av barn i samband med kriget i och de personer som flyr från kriget till . En del av medlen har gått till informationsinsatser med syftet att informera om och förebygga riskerna för att utnyttjas i människohandel. är nationell rapportör i frågor som rör människohandel och lämnar en lägesrapport till regeringen. I den senaste lägesrapporten avseende 2020 skriver att året dominerades av coronapandemin där gränsrestriktionerna för resande påverkade utvecklingen av den gränsöverskridande människohandeln och ledde till att färre brott om människohandel anmäldes. De flickor och kvinnor som rekryterades till för prostitutionsändamål kom i första hand från och . Att minska efterfrågan på köp av sexuella tjänster är särskilt prioriterat i arbetet. Det är framför allt män som köper sex i . Det framgår av såväl befolkningsstudier som intervjuer med de verksamheter som möter personer med erfarenheter av prostitution. Knappt en av tio män uppgav i befolkningsstudie att de hade gett ersättning för sexuella tjänster. Motsvarande siffra för kvinnor var . Enligt omfattningskartläggning av prostitution och människohandel (2021) beskriver de verksamheter och myndigheter som möter köpare av sexuella tjänster att sexköparna är en relativt heterogen grupp, där individerna beskrivs som ett tvärsnitt av den manliga befolkningen. En viss ökning av yngre män som köper sexuella tjänster har uppfattats av polis och rättsväsendet . Av eleverna i gymnasiets årskurs tre som sålt sex uppgav att köparen var (Unga, sex och internet efter #metoo, Stiftelsen , 2021). Aktivt arbete för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid har haft en central roll i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. arbete har bidragit till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga på området. I syfte att ge verksamheten mer stabila förutsättningar att utveckla arbete mot heders- relaterat våld och förtryck har regeringen beslutat att permanenta den verksamhet som bedrivs av kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid , och gett i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck (A2020/02708). Det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid driver en stödtelefon för yrkesverksamma. har det inkommit 817 ärenden till stödtelefonen, vilket är en marginell ökning i förhållande till 2020 men utgör en minskning jämfört med och ärenden. Utifrån ärenden (via stödtelefonen) framhåller kompetensteamet bl.a. att det funnits information om att 159 personer uppgett oro för, att det funnits planer på eller att de har genomgått barn- eller tvångsäktenskap. Motsvarande siffra var 157 personer för , 204 personer , 220 personer och 139 personer . I utredningen utvidgat utreseförbud för barn (Ds 2022:9) har utredaren undersökt domar och beslut om utreseförbud. hittades 15 domar från förvaltningsrätterna som rör ansökningar om utreseförbud (31 a § LVU). När det gäller 2021 rörde det sig om 22 domar. Totalt har 35 barn (samtliga flickor) meddelats utreseförbud enligt 31 a § LVU . Utredaren framhåller att en begränsning med kartläggningen av antalet domar är att förvaltningsrätter i flera fall har fattat beslut rörande tillfälliga utreseförbud utan att beslutet finns i rättsdatabaserna. Dessa beslut ingår därför inte i angiven statistik om antal domar om utreseförbud. Det finns alltjämt stora utmaningar kopplade till hedersrelaterat våld och förtryck i . Den mest omfattande kartläggningen av utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck som har gjorts är kartläggningen Heder och samhälle - Det hedersrelaterade våldets och förtryckets uttryck och samhällets utmaningar (2019) som genomfördes av 2017–2018. I studien redovisas en kartläggning av det hedersrelaterade våldets uttryck, former och mekanismer bland ungdomar i årskurs nio i , och . Kartläggningen visade att mellan av ungdomarna som deltog i studien levde med hedersnormer relaterade till våld, och mellan med hedersnormer relaterade till oskuld. Att barn och vuxna förs eller kvarhålls utomlands mot sin vilja är allvarligt. Från och civilrättsliga ärenden vid (UD-KC) finns statistik beträffande ärenden om familjerelaterat tvång som har inkommit till UD. Dessa ärenden omfattar personer som, i en heders- eller patriarkal kontext har förts ut eller kvarhålls av närstående i utlandet. inkom totalt 72 sådana ärenden. Ärendena rörde 134 individer varav 88 var barn. Antalet ärenden var färre än 2019 då totalt 114 ärenden rörande 211 individer, varav 138barn, inkom. Enligt uppgifter från UD-KC kan den lägre ärendeinströmningen sannolikt kopplas till coronapandemin. var motsvarande siffra 104 ärenden (214 individer, varav 138 barn). De ärenden som UD har hanterat har rört både ärenden där det framkommit uppgifter om en konkret risk för barn- eller tvångsäktenskap och ärenden där det framkommit uppgifter om att det rört sig om en s.k. uppfostrings- 2021/22:267 resa. Den absoluta majoriteten av ärendena om familjerelaterat tvång som UD hanterar har koppling till länder i och på . Sammantaget kan det konstateras att det alltjämt finns stora utmaningar kopplade till hedersrelaterat våld och förtryck i och regeringen har därför ett aktivt arbete på området. Regeringen avsatte och och specifikt för arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck ingår även i andra satsningar mot mäns våld mot kvinnor som regeringen gör. Regeringen har stärkt arbetet för att bekämpa könsstympning av flickor och kvinnor beslutade regeringen om en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor (S2018/03931). I samband med beslut om handlingsplanen fick flera myndigheter uppdrag på området. intensifierades arbetet och flera myndigheter fick ett gemensamt uppdrag om att genomföra åtgärder för att förebygga och bekämpa könsstympning av flickor och kvinnor. ska bedriva arbete i syfte att arbetssätt och metoder för förebyggande arbete mot könsstympning utvecklas. , , , och ska vidare kartlägga behovet av kunskapshöjande insatser och utvecklade arbetssätt och genomföra dessa med stöd och samordning av Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid . Andelen ärenden till Nationella kompetensteamets stödtelefon som avser oro för, misstanke om eller konsekvenser av könsstympning ökade från 30 till 51 ärenden . Majoriteten av dessa samtal har rört oro för könsstympning. Samtalen har inkommit främst från skola, socialtjänst och förskola. I de flesta ärenden från socialtjänst är det barnets skola eller förskola som har gjort en orosanmälan. Regeringen stödjer utvecklingen av en god och jämlik vård för personer som har utsatts för sexuellt våld eller könsstympning. I detta ingår medel till regionerna för att de ska säkerställa att det finns en tydlig vårdkedja för personer som har blivit utsatta för sexuellt våld eller könsstympning. Regionerna ska arbeta för att kunskapen hos vårdens medarbetare ökar i syfte att bättre kunna upptäcka sexuellt våld och könsstympning, särskilt i de fall kvinnan söker för andra symptom. Vidare ska vårdens bemötande av målgruppen förbättras och hänsyn ska tas till de särskilda behov som kan uppstå efter sexuellt våld och könsstympning. Patienter, inklusive de med en komplex problematik, ska erbjudas vård baserad på bästa möjliga kunskap. Detta kan vid behov innefatta både somatisk och psykiatrisk specialiserad vård. Lagförslag om skyddat boende Regeringen har även tillsatt utredningar av central betydelse för arbetet med den nationella strategin, bl.a. utredningen om stärkt barnrättsperspektiv i skyddat boende (dir. 2016:08). Regeringen har aviserat att ett lagförslag kommer att läggas fram i syfte att införa skyddat boende som en ny placeringsform i socialtjänstlagen (2001:453), med tillståndsplikt och höjda kvalitetskrav samt förslag för att stärka barnrättsperspektivet i Skr. 2021/22:267 skyddade boenden. Insatsen skyddat boende till våldsutsatta personer (oftast kvinnor) och deras barn är inte tydligt lagreglerad och det saknas specifika kvalitetskrav och krav på tillstånd. Barn i skyddat boende får inte alltid sina rättigheter i form av stöd, insatser från hälso- och sjukvården liksom skolgång tillgodosedda. Det är därför nödvändigt att stärka barnrättsperspektivet till barn som följer med en våldsutsatt vårdnadshavare till skyddat boende. De lagförslag som regeringen avser att lägga fram bygger på det som har framkommit i betänkandet Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende (SOU 2017:112). Genom reglering av skyddat boende blir det möjligt att styra kompetens och målgruppsanpassning i verksamheten för exempelvis personer som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Länsstyrelserna har på regeringens uppdrag kartlagt kommuners insatser för att hjälpa våldsutsatta personer med eller utan barn att ordna stadigvarande boende efter vistelse i skyddat boende eller annat tillfälligt boende (A2022/00528). Länsstyrelsernas regionala kartläggningar visar att det finns grupper och livssituationer där kommunerna möter svårigheter i att hitta lämpligt skyddat boende, bl.a. våldsutsatta kvinnor med missbruks- och beroendeproblematik och våldsutsatta kvinnor med funktionsnedsättning, både fysisk, psykisk och intellektuell. Vad gäller hbtqi-personer är det få kommuner som beskriver att de möter eller har erfarenheter av skyddsplaceringar för målgruppen. De kommuner som har sådan erfarenhet anser att det vanligtvis går bra att hitta lämpligt boende, men det kan ta tid att hitta en plats. Särskilt gäller detta för hbtqipersoner som är män eller har transerfarenhet. Bilden bekräftas av RFSL, som påpekar att det är viktigt att se att hbtqi-gruppen är heterogen och att behoven ser olika ut. De anser att kunskaperna har ökat bland skyddade boenden och att fler uppger att de tar emot målgruppen. Däremot är det svårt att veta hur kompetensen ser ut i praktiken, enligt organisationen. 3.2.2Utvecklingen på området utifrån indikatorerna Få kvinnor anmäler att de utsatts för sexualbrott Enbart en mindre del av våldsutsattheten kommer till offentlighetens kännedom, vilket innebär att antalet anmälda våldsbrott enbart ger en uppfattning om det polisanmälda våldet. Sexualbrott är den brottstyp som anmäls i minst utsträckning av samtliga brottstyper som redovisas i NTU. Andelen händelser avseende sexualbrott mot kvinnor som uppges vara polisanmälda 2018 och 2019 var . Motsvarande siffra för män redovisas inte i studien eftersom antalet observationer bland män som besvarade uppföljningsintervjufrågor om sexualbrott är för litet. Resultat från uppföljningsintervjuer avseende 2020 har ännu inte publicerats. Kraftig ökning av anmälda brott som gäller köp av sexuell tjänst och viss ökning av utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling Köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling är så kallade spaningsbrott, dvs. att polisen i första hand får kännedom om brott genom att de själva söker upp brottet. Antalet anmälda brott speglar därför i första hand omfattningen och inriktningen på polisens arbete. Antalet anmälda brott av köp av sexuell tjänst har ökat kraftigt , särskilt . Anmälda brott beträffande utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling har varierat kring en relativt stabil nivå . Diagram 3.3 Antal anmälda brott, köp av sexuell tjänst respektive utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling Utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling Köp av sexuell tjänst Källa: Officiell kriminalstatistik, Brå. fortsätter utveckla skydd och stödinsatser till våldsutsatta Enligt föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer, ska våldsutsatta som söker stöd i eller identifieras inom dess olika målgrupper erbjudas stöd och insatser av (se 7 kap. 1 § SOSFS 2014:4). Skyddat boende är en viktig insats för den som behöver skydd från våld och övergrepp. ska vid behov erbjuda våldsutsatta personer stöd och hjälp i form av lämpligt, tillfälligt boende som motsvarar den våldsutsattas behov av skydd med utgångspunkt i utredningen och riskbedömningen. Indikatorn Andel kommuner där erbjuder skyddat boende med biståndsbeslut till våldsutsatta vuxna, baseras på frågor i Öppna jämförelser. togs dessa frågor bort ur enkäten, eftersom det 2019 uppmättes så höga andelar, . Då indikatorn inte har fortsatt att mätas går det inte att säga något om utvecklingen, men då andelen 2019 var mycket hög kan det antas att andelen kommuner som erbjuder skyddat boende till våldsutsatta vuxna fortsatt är hög. are statistiken från Öppna jämförelser ger dock inte information om hur Skr. 2021/22:267 många eller vilka våldsutsatta vuxna som i realiteten får en plats. indikatorn inte längre går att följa upp genom Öppna jämförelser går det inte att följa upp om coronapandemin har påverkat i vilken utsträckning kommunerna erbjuder skyddat boende. ska fastställa var i verksamheten ansvaret ligger för att utreda, fatta beslut i och följa upp ärenden som gäller våldsutsatta eller barn som har bevittnat våld. Andelen kommuner som har uppdaterade skriftliga rutiner vid indikation på att en vuxen är utsatt för våld varierar beroende på vilka av verksamhetsområden som avses. Flest kommuner har uppdaterade skriftliga rutiner inom verksamhetsområdena Våld i nära relationer, missbruks- och beroendevården, ekonomiskt bistånd samt barn och unga, medan färre kommuner har detta inom LSS. Se även avsnitt 3.2.1 Ökade förutsättningar för en kunskapsbaserad utveckling. För de flesta verksamhetsområden inom syns en ökning av andelen kommuner som har aktuella skriftliga rutiner –2020, för att därefter minska för samtliga verksamheter till 2021. togs svarsalternativet ”Ej aktuellt, området finns inte inom vår socialtjänst” bort ur enkäten, vilket skulle kunna påverka jämförbarheten . I enkäten har en del kommuner också lämnat kommentarer om att coronapandemin har gjort att rutiner inte har följts upp, vilket skulle kunna förklara trendbrottet. Det återstår därför att se om utvecklingen vänder efter att effekterna av coronapandemin har avtagit. Tabell 3.1 Andel kommuner och stadsdelar där verksamhetsområden har aktuella skriftliga rutiner vid indikation på att en vuxen utsatts för våld i nära relation Anmärkning: För och beräknas andelen för stadsdelar och, för stad 2021, för socialförvaltningar. För övriga landet beräknas andelen för kommuner. Källa: Öppna jämförelser, . 2021/22:267 Pedagogisk personal har mer kunskap om anmälan till om barn som far illa Andelen pedagogisk personal i som anser att det finns tydliga rutiner om anmälningsskyldighet vid misstanke om att barn utsätts för våld har ökat successivt . /2020 och 2021 anger ungefär lika många kvinnor (respektive ) som män (respektive ) att de anser att det finns tydliga rutiner. Av de som anger annat kön eller ej vill uppge kön instämmer . Diagram 3.4 Andel pedagogisk personal i som svarar instämmande på frågan om det finns tydliga rutiner om anmälningsskyldighet 15/1617/1819/2021 Anmärkning: Y-axeln startar vid 70 Källa: , Skolinspektionen. Strategins tredje målsättning handlar om effektivare bekämpning av brott som rör mäns våld mot kvinnor, dvs. främst förbättringar i rättsväsendets ingripande mot brott. Indikatorer som följs upp av : •Andel handlagda våldtäktsbrott uppdelat efter ålder som lett till personuppklaring (personuppklaringsprocenten) (Officiell statistik, Brå) •Andel handlagda brott av köp av sexuell tjänst som lett till personuppklaring (personuppklaringsprocenten) (Officiell kriminalstatistik, Brå) •Andel handlagda brott av utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling av barn som lett till personuppklaring (personupp- klaringsprocenten) (Officiell kriminalstatistik, Brå) • Andel handlagda brott av grov kvinnofridskränkning som lett till per- Skr. 2021/22:267 sonuppklaring (personuppklaringsprocenten) (Officiell statistik, •Andel handlagda brott av kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte (grooming) som lett till personuppklaring (personuppklaringsprocenten) (Officiell statistik, Brå) •Andelen beviljade kontaktförbud av de ansökta kontaktförbuden per polisregion (Cåbra, ) •Genomströmningstid (mediantid) från framställan till beslut avseende kontaktförbud per polisregion (Cåbra, ) 3.3.1 Centrala åtgärder för en effektivare brottsbekämpning Den brottsbekämpande kapaciteten har förstärkts De brottsbekämpande myndigheterna har vidtagit flera åtgärder för att förbättra och effektivisera utredningar av sexualbrott och brott i nära relation. beslutade och gemensamt att införa arbetsmetoden Ett utvecklat bästa arbetssätt för utredning av brott mot barn, våld i nära relation och sexualbrott mot vuxna. Enligt och gemensamma granskning av handläggningen av våldsbrott i nära relationer och sexualbrott mot vuxna (2019) hade de kammare och polisområden som i större utsträckning arbetade efter metodstödet Ett utvecklat bästa arbetssätt en högre lagföringsandel än övriga. Den brottsbekämpande kapaciteten har förstärkts genom att Polis- myndigheten har fått betydligt höjda anslag, vilket har gjort att myndigheten har kunnat anställa mer personal. utbyggnaden av har inneburit att myndigheten har kunnat förstärka den resurs som arbetar med utredning av brott i par- relation, våldtäkt och brott mot barn. rekryterades ca 350 nya medarbetare på området. Myndigheten riktar också ökad uppmärksamhet mot att säkerställa att metodstödet Ett utvecklat bästa arbetssätt följs. detta syfte har riktade, kompetenshöjande insatser genomförts för nyckelfunktioner inom den brottsutredande verksamheten, liksom andra typer av utbildningsinsatser. Regelbundet görs också kvalitativa uppföljningar av ärenden för att se att metodstödet tillämpas. uppföljningar blir det möjligt att vid behov rikta kompetenshöjande insatser mot olika organisatoriska enheter för att åtgärda brister. Effektiva utredningar och korrekt bemötande Brott i parrelation är ett prioriterat område i både och Utredningar om sådana brott bedrivs inom Polis- myndigheten i allmänhet vid särskilda sektioner för brott i nära relation. Vid leds utredningarna oftast i särskilda åklagarteam med bl.a. seniora åklagare med särskild utbildning och erfarenhet. ers och åklagares obligatoriska grundutbildning ingår utbildning om brott i nära relation. har tagit fram en handbok om hand- läggningen av brott i nära relation. Dessa åtgärder syftar till att säkerställa att utredningarna bedrivs på bästa sätt, vilket innefattar bevissäkring.