prop · H903156 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:156 Resursskolor och tilläggsbelopp för Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition föreslås ändringar i skollagen (2010:800) med syfte att utveckla och tydliggöra förutsättningarna för s.k. resursskolor, dvs. skolor som begränsar sitt mottagande till elever i behov av särskilt stöd. Ändringarna innebär att kommunala resursskolor inom och grundsärskolan regleras i skollagen. Det ska anges där att en kommun vid vissa skolenheter får begränsa utbildningen till elever i behov av särskilt stöd. Kommunen ska besluta om placering efter ansökan av elevens vårdnadshavare eller, under vissa förutsättningar, av elevens rektor. Vid behov av urval ska elever som har störst behov prioriteras. Placeringen ska regelbundet utvärderas och en elev ska ha rätt att gå kvar så länge stödbehovet kvarstår. En kommuns beslut om att avsluta placeringen ska få överklagas till . Benämningen resursskola föreslås införas i skollagen för ovan nämnda skolor och för skolor med enskild huvudman som begränsar sin utbildning till elever i behov av särskilt stöd inom förskoleklassen, , grundsärskolan och gymnasieskolan. Det tydliggörs också i skollagen att såväl kommunala som fristående resursskolors verksamhet är en form av särskilt stöd och att huvudmannen ska ansvara för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder. Därutöver föreslås att bemyndigandet i skollagen för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om det tilläggsbelopp som kommunerna ska lämna till enskild verksamhet för barn och elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd, ska förses med en möjlighet för regeringen att delegera denna uppgift till den myndighet som regeringen bestämmer. 2021/22:156 är att systemet med tilläggsbelopp ska bli mer likvärdigt och rättvist så att barn och elever får det stöd de behöver. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De nya bestämmelserna om resursskolor föreslås tillämpas för utbildning som bedrivs efter . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......................... Ärendet och dess beredning ........................................................... 4Kommunala resursskolor är inte reglerade och för fristående resursskolor finns det finansieringsproblem................................... En vårdnadshavare kan ansöka om placering av sitt barn i en offentlig eller fristående skola .......................... Elevers utveckling mot målen och deras rätt till stöd ...... 5.3Särskild undervisningsgrupp eller byte till annan 5.4Internationella överenskommelser om inkluderande Skollagens reglering om resursskolor ska utvecklas och Kommunala resursskolor inom och grundsärskolan ska regleras............................................. bestämmelserna om särskilt stöd ska Ansökningsförfarandet ska vara likvärdigt och urval ska göras utifrån elevernas Placeringen ska följas upp och eleven ska få gå kvar så länge eleven behöver det särskilda stöd som resursskolan erbjuder........ Kommunerna bör beakta elevernas Motsvarande reglering ska gälla för En kommuns beslut i fråga om en elevs rätt att gå kvar vid en resursskola ska få Tydligare regelverk för fristående resursskolor............... Stärkt likvärdighet och rättssäkerhet i systemet med tilläggsbelopp för särskilt stöd ....................................................... Ytterligare rättsligt stöd för behandling av personuppgifter Konsekvenser av förslagen .......................................................... Konsekvenser för staten ................................................ Konsekvenser för kommunerna..................................... Konsekvenser för den kommunala Konsekvenser för enskilda huvudmän............................ Konsekvenser ur ett barnrätts- och Konsekvenser för jämställdhet, integration och Konsekvenser i förhållande till ...................... Sammanfattning av delbetänkandet En annan möjlighet till särskilt stöd – Reglering av kommunala resursskolor (SOU 2020:42) i relevanta Delbetänkandets lagförslag i relevanta delar.................. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:42)...... Sammanfattning av betänkandet Det stämmer! transparens och mer lika villkor (SOU 2016:66) i Förteckning över remissinstanserna (SOU 2016:66)...... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2021/22:156 2 Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 3 kap. 7 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 35 §, 11 kap. 34 §, 15 kap. 33 §, 28 kap. 12 § och 29 kap. 26 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 10 kap. 31 a och 31 b §§ och 11 kap. 30 a och 30 b §§, och närmast före 10 kap. 31 a § och 11 kap. 30 a § nya rubriker av följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2022:146 Föreslagen lydelse Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen enligt 5 §, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev Om en utredning visar att en är i behov av särskilt stöd, ska han elev är i behov av särskilt stöd, eller hon ges sådant stöd. ska han eller hon ges sådant stöd. ges med utgångspunkt i elevens ut- bildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Vid skolenheter där utbildningen är begränsad till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskolor) gäller i stället för första–tredje styckena att varje elev vid resursskolan ska ges särskilt stöd. Det särskilda stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. ska vara öppen för alla elever som ska vara öppen för alla elever som ska erbjudas utbildning i förskole- ska erbjudas utbildning i förskole- Utbildningen får dock be- Utbildningen får dock be- gränsas till att avse elever som är i gränsas till att avse elever som är i behov av särskilt stöd för sin ut- behov av särskilt stöd för sin ut- veckling (resursskola). Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd särskilda stödet ska behövas för att eleven ska utvecklas i riktning mot de kriterier för bedömning av kun- skaper som minst ska uppfyllas i lågstadiet i den eller de skolformer som det kan bli aktuellt för eleven att gå i eller för att eleven ska und- vika svårigheter i sin skolsituation. finns i 3 kap. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 21 § andra stycket. En kommun får begränsa utbild- ningen vid en viss skolenhet till att avse elever som är i behov av sär- skilt stöd (resursskola). bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resurs- skolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap. Kommunen beslutar om placering av en elev vid en resursskola, efter ansökan av elevens vårdnadshavare. Ansökan får även göras av elevens rektor, om eleven är placerad vid en av kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare medger det. Om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Placeringen vid resursskolan ska regelbundet följas upp och utvärderas. En elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder. Om elevens vårdnadshavare begär att placeringen vid resursskolan ska upphöra ska eleven placeras vid en annan av kommunens skolenheter enligt 30 §. Varje fristående grundskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i . Utbildningen får dock begränsas till att avse 1. vissa årskurser, 2. elever som är i behov av sär- 2. elever som är i behov av sär- skilt stöd, och skilt stöd (resursskola), eller 3.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen för en resurs- skola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter 1Senaste lydelse 2019:801. i sin skolsituation. 2021/22:156 om särskilt stöd finns i 3 kap. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 39 § tredje stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i första stycket 3. En kommun får begränsa utbildningen vid en viss skolenhet till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola). För en resursskola gäller inte 29 och 30 §§. Kommunen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i Kommunen beslutar om place- ring av en elev vid en resursskola, efter ansökan av elevens vårdnadshavare. Ansökan får även göras av elevens rektor, om eleven är placerad vid en av kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare medger det. Om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Placeringen vid resursskolan ska regelbundet följas upp och utvärderas. En elev har rätt att gå kvar vid resursskolan så länge eleven är i behov av sådant särskilt stöd som begär att placeringen vid resurs- skolan ska upphöra ska eleven pla- ceras vid en annan av kommunens skolenheter enligt 29 §. Varje fristående grundsärskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i grundsärskolan. Utbildningen får dock begränsas till 1. vissa årskurser, 2. elever som är 2. elever som är i behov av sär- särskilt stöd, och skilt stöd (resursskola), eller 3.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen för en resurs- skola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i 3 kap. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 38 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i första stycket 3. Varje huvudman för en fristående gymnasieskola ska ta emot alla ungdomar som har rätt till den sökta utbildningen i gymnasieskolan. Mottagandet till en viss utbildning får dock begränsas till att avse 1. elever som är i behov av sär- 1. elever som är i behov av sär- skilt stöd, och skilt stöd (resursskola), eller 2.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen för en resurs- skola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant sär- 2 Senaste lydelse 2018:749. skilt stöd som resursskolan erbju- der för att eleven ska kunna upp- fylla de betygskriterier som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skol- skilt stöd finns i 3 kap. När det gäller programinriktat val som utformas för en enskild elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion finns särskilda bestämmelser i 17 kap. 29 § om när huvudmannen för en fri- stående skola är skyldig att ta emot ungdomar som uppfyller behörig- hetskraven för sådan utbildning. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 16 kap. 54 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om sådan utbildning som avses i första stycket andra Beslut av en kommun eller en region får överklagas till Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller tillhörighet till grundsärskolans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6. placering vid en annan skol- 6. placering vid en annan skol- enhet än den vårdnadshavare öns- enhet än den vårdnadshavare öns- kar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, kar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 11 kap. 29 § andra stycket och rätt att gå kvar vid en resursskola enligt 10 kap. 31 b § andra stycket eller 11 kap. 30 b § andra stycket, 7.mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 §, mottagande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket eller mottagande enligt 22 kap. 14 §, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 5 eller 7 §, 3 Senaste lydelse 2020:605. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag i form av grundbelopp samt tilläggsbelopp för modersmålsundervisning och lovskola som kommunerna är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 och 39 §§, 11 kap. 36 och 38 §§, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 och 54 §§, 19 kap. 45 och 47 §§ och 25 kap. 11 §.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag i form av tilläggsbelopp för barn och elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd som kommunerna är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg enligt 8 kap. 21 och 23 §§, 9 kap. 19 och 21 §§, 10 kap. 37 och 39 §§, 11 kap. 36 och 38 §§, 14 kap. 15 och 17 §§, 16 kap. 52 och 2021/22:156 9. mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket, 22 eller 33 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje eller fjärde stycket, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 19 kap. 45 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg. 4 Senaste lydelse 2019:947. 54 §§, 19 kap. 45 och 47 §§ och 25 kap. 11 och 13 §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun eller en region att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag till fristående förskolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 10 kap. 31 a och 31 b §§ och 11 kap. 30 a och 30 b §§ och bestämmelserna i 3 kap. 7 §, 9 kap. 17 §, 10 kap. 35 §, 11 kap. 34 §, 15 kap. 33 § och 28 kap. 12 § i den nya lydelsen tillämpas första gången för utbildning som bedrivs efter . 2021/22:156 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för alla elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (dir. 2017:88). Utredningen, som antog namnet Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven, fick genom tilläggsdirektiv 2019 i uppdrag att även analysera hur elever bättre kan få stödinsatser kopplat till lärmiljö och grupptillhörighet (dir. 2019:38). gare tilläggsdirektiv fick utredningen i uppdrag att lämna ett delbetänkande för bl.a. den delen av uppdraget 2020 och utredningstiden för återstoden av uppdraget förlängdes till den (dir. 2020:18). Utredningen lämnade delbetänkandet En annan möj- lighet till särskilt stöd – Reglering av kommunala resursskolor (SOU En sammanfattning av delbetänkandet i relevanta delar finns i Delbetänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga på och en sammanställning av dem finns tillgänglig i (U2020/03964). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över bestämmelserna om beräkning av och beslut om bidrag till fristående skolor i syfte att säkerställa lika villkor mellan kom- munala och enskilda huvudmän (dir. 2014:126). I uppdraget ingick att se över behovet av ändrade bestämmelser om ersättning till huvudmän för fristående skolor som är inriktade mot utbildning för elever i behov av särskilt stöd eller utbildning som är anpassad för vissa elever. som antog namnet , lämnade betänkandet Det stämmer! Ökad transparens och mer lika villkor (SOU En sammanfattning av betänkandet i relevant del finns i Betänkandet har remissbehandlats och remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttran- dena finns tillgänglig i (U2016/04280). I denna proposition behandlas förslagen från Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven om en reglering av kommunala resurs- skolor inom och grundsärskolan och om att begreppet resurs- skola ska införas för sådana kommunala och fristående skolenheter i dessa skolformer där utbildningen begränsas till elever i behov av särskilt stöd. I propositionen behandlas även överväganden om en starkare roll för en statlig myndighet när det gäller tilläggsbelopp för barn och elever i enskild verksamhet som har ett omfattande behov av Under den fortsatta beredningen av förslagen har vissa myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, som i huvudsak överensstämmer med förslagen i denna proposition. Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Statens skol- inspektion, Kommuner och Regioner, , Idéburna skolors riksförbund och Funktionsrätt . Därutöver har Prop. 2021/22:156 synpunkter inkommit från , Attention, , unga och vuxna med intellektuell funktionsnedsättning (FUB), och Vintertullsskolan i . Inkomna synpunkter behandlas i avsnitt 6.1, 6.2, 7 och 10. Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2020/03964). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4Kommunala resursskolor är inte reglerade och för fristående resursskolor finns det finansieringsproblem Det finns ingen uttrycklig reglering av de kommunala resursskolorna i skollagen Det finns en möjlighet för såväl kommunala som fristående grundskolor att begränsa mottagandet till elever i behov av särskilt stöd. Skolor där mottagandet har begränsats på ett sådant sätt kallas ofta för resursskolor, även om benämningen inte används i skollagen. En resursskola är i sin helhet inriktad på elever i behov av särskilt stöd. Målgruppen är generellt sett elever som behöver ett mindre skolsammanhang och en i hög grad anpassad lärmiljö. Det kan exempelvis vara elever med språkstörning eller elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar, såsom elever med autismspektrumtillstånd. Det kan också vara elever med uttalad psykosocial problematik och psykisk ohälsa. Det är fler pojkar än flickor som går i resursskola. Möjligheten för fristående grundskolor att begränsa sitt mottagande på detta sätt infördes skollag (10 kap. 35 §). I praktiken inriktade sig dock flera fristående skolor mot elever i behov av särskilt stöd även tidigare. infördes motsvarande möjlighet för fristående förskoleklasser och fristående grundsärskolor (9 kap. 17 § och 11 kap. 34 §). För fristående gymnasieskolor infördes en motsvarande möjlighet 2012 (15 kap. 33 §). I förarbetena uttalades att även fristående skolor bör kunna specialisera sin verksamhet för bl.a. elever i behov av särskilt stöd i linje med regeringens övergripande ambition att öka valfriheten och skapa lika villkor för fristående och kommunala skolor. Det angavs också att det gjorde det möjligt för fristående skolor att, liksom kommunala skolor, specialisera utbildningen till elever med exempelvis dyslexi, inlärningsproblem eller koncentrationssvårigheter (propositionen Den nya skollagen – för kun- 2021/22:156 skap, valfrihet och trygghet [prop. 2009/10:165] s. 382, 420 och 743 och propositionen Vissa frågor om fristående skolor [prop. 2011/12:49] s. 8). För kommunala skolor finns det inte någon motsvarande uttrycklig reglering i skollagen. Huvudregeln är i stället att en elev i ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå och det regleras i vilka situationer önskemålet kan frångås (10 kap. 30 §). Detsamma gäller kommunala förskoleklasser och grundsärskolor (9 kap. 15 § och 11 kap. 29 §). Inte heller för kommunala gymnasieskolor finns en uttrycklig reglering om resursskolor motsvarande den som finns för fristående gymnasieskolor. Frågan om kommuner får driva egna resursskolor har prövats av (HFD 2017 ref. 50). Genom domen har det klargjorts att det inte strider mot skollagen att även kommuner inrättar och driver resursskolor. Enligt domstolen finns det inte några särskilda regler i skollagen som förhindrar att en kommun vid sidan av den ordinarie organiserar skolenheter i form av resursskolor med inriktning mot elever som är i behov av särskilt stöd.