prop · H903160 · 2022-03-22 00:00:00 — På så vis blir det tydligt att en elev kan stängas av om eleven agerar på ett sådant sätt att andra elevers eller personals säkerhet bedöms vara hotad (punkten 1), eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid bedöm- ningen av elevens måluppfyllelse och kunskaper (punkten 2) eller om eleven kan antas ha begått brott på skolområdet (punkten 5). Ett beslut om avstängning får endast fattas om åtgärden står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter (5 kap. 6 §). Det innebär att om det brott som en elev kan antas ha begått på skolområdet är av mindre allvarlig natur och inte har inverkat negativt på andra elevers trygghet eller studiero saknas det normalt skäl att stänga av eleven. Huvudmannen eller rektor får, utifrån en bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet, avgöra om en elev ska stängas av eller inte. Även utredningen inför ett beslut om avstängning bör kunna genomföras skyndsamt när säkerheten bedöms hotad En annan anledning till tvekan inför ett beslut om avstängning i en bråd- skande situation kan vara en osäkerhet om hur omfattande den utredning som ligger till grund för beslutet måste vara. Genom den föreslagna formuleringen att det ska röra sig om en situation där eleven agerar på ett sådant sätt att andra elevers eller personals säkerhet bedöms vara hotad, betonas att beslutet i första hand ska fattas utifrån vad som kan anses befogat för att säkerställa säkerheten i skolan, snarare än att avstängningen ska vara en sorts konsekvens eller bestraffning för den enskilda elev som bedöms vara anledningen till säkerhetshotet. Med hänsyn till den berörda elevens rättssäkerhet och behov av utbildning är det en fördel om det inför avstängningsbeslutet finns ett ordentligt underlag om elevens beteende och situation samt övriga omständigheter av betydelse för frågans bedömning (jfr RÅ 2007:56). Eleven och elevens vårdnadshavare ska också få en chans att yttra sig innan beslut om avstängning fattas (5 kap. 16 och 21 §§ skollagen). Detta får även anses följa av artikel 12. Ett avstängningsbeslut i en situation där det bedöms finnas en säkerhetsrisk måste kunna ske skyndsamt. I en situation där behovet av avstängning gäller en säkerhetsrisk som uppstått plötsligt, t.ex. genom att det finns misstanke om att eleven gjort sig skyldig till våldsbrott mot andra på skolan, finns som regel inte tid att invänta en mer grundlig 2021/22:160 utredning. Regeringen bedömer därför att omfattningen av den utredning som genomförs inför ett beslut om avstängning måste anpassas till omständigheterna i det enskilda fallet. I situationer som kräver ett skynd- samt agerande bör utredningen kunna vara av enkel beskaffenhet, t.ex. ett snabbt insamlande av observationer av en händelse som ägt rum i skolan, och kontakt med eleven och dennes vårdnadshavare. Det ska bli enklare att besluta om avstängning i i de frivilliga skolformerna Regeringens förslag: I de frivilliga skolformerna ska rektorn kunna fatta beslut om att stänga av en elev under som längst under ett kalenderhalvår utan att beslutet behöver prövas av huvudmannen. Rektorn ska även kunna stänga av en elev från viss utbildning med praktiska inslag i de frivilliga skolformerna under som längst utan att beslutet behöver prövas av huvudmannen. fatta sådana beslut på samma grunder som huvudmannen och ska få besluta att besluten ska gälla . ska inte kunna delegeras till någon annan. huvudmannen när rektorn har fattat ett beslut om avstängning. Det ska bara finnas en skyldighet att samråda med socialnämnden inför ett beslut om avstängning av en elev i de frivilliga skolformerna om den sammanlagda tiden för avstängningen omfattar mer än två veckor under ett kalenderhalvår och eleven är . nämnden ska informeras om ett beslut om en kortare avstängning i skolformerna om eleven är . Departementspromemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås att samrådsskyldigheten med socialnämnden bara ska omfatta huvudmannens beslut. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget. som tillstyrker hör , , Barnombuds- mannen (BO), Anebys, Bodens och Moras kommuner, Kommuner och Regioner (SKR), , , SKR och framför bl.a. att det är bra att harmonisera reglerna för de olika skolformerna och att det är lämpligt att under dessa specifika omständigheter öka rektorns beslutsmandat och därmed flytta besluten närmare verksamheten/eleverna. att det är rimligt att det blir mer lika bestämmelser oaktat om det är en obligatorisk eller frivillig skolform. anser att de utökade befogenheterna ger rektorn möjlig- het att agera skyndsamt och bolaget bedömer att det blir en trygghet för elever, personal och vårdnadshavare att veta att rektorn är den auktoritet som leder skolans arbete och kan fatta nödvändiga beslut. vill även understryka betydelsen av att arbeta förebyggande för att undvika att behöva stänga av elever. kommun (kultur- och utbildningsnämnden) bedömer att av- stängningsprocessen förenklas och blir tydligare för eleven samt att avstängning kommer att kunna användas som disciplinär åtgärd i högre utsträckning jämfört med eftersom rektor i och med förslaget inte behöver begära ett extrainsatt nämndmöte för att kunna genomföra denna. Även ser positivt på att harmoniseringen mellan bestäm- melserna för de obligatoriska och frivilliga skolformerna ökar samt att den administrativa bördan minskar. Myndigheten vill dock framhålla att det är viktigt att de verktyg som huvudmän och rektorer ges, inte blir opropor- tionerliga och i alltför stor utsträckning åsidosätter elevers rättigheter. När det gäller den del av förslaget som rör huvudmannens skyldighet att samråda med eller informera framför flera remissinstanser, t.ex. (kultur- och utbildningsnämnden) och kommuner samt , att förändringen är bra. påpekar att samverkan mellan skola och socialtjänst är viktig. bundet och SKR påpekar att avstängning är ett stort ingrepp för eleven och att det kan vara en indikation på behov av insatser från flera håll, vilket förbunden bedömer förutsätter ökad samverkan mellan skola och andra aktörer exempelvis socialtjänst och hälso- och sjukvård. framhåller att samverkan mellan skola och socialtjänst enligt nu gällande regler är en viktig del av arbetet med att förebygga otrygghet i skolan, t.ex. genom att elever och vårdnadshavare har tillgång till relevant stöd från Kammarrätten i konstaterar att socialnämnden enligt de före- slagna bestämmelserna i 5 kap. 21 § skollagen ska informeras om ett beslut om avstängning vid kortare avstängningar medan samråd med socialnämnden ska genomföras vid längre avstängningar när eleven är Kammarrätten konstaterar dessutom att socialnämnden enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, kan ansöka om att unga personer som fyllt men inte ska beredas vård med stöd av lagen och anser att det bör övervägas om åldersangivelsen i de föreslagna bestämmelserna ska anpassas till denna reglering. , Funktionsrätt och Föräldraalliansen anser bl.a. att det är en ingripande åtgärd att stänga av en elev och att det ur elevens synpunkt kan ses som en rättssäkerhetsfråga att beslut om avstängning prövas av huvud- Kommunen befarar att förslaget kan leda till att synen på kortare avstängningar gradvis ändras så att avstängning inte längre ses som en lika Funktionsrätt menar att det vore bättre att fokusera på att bygga tillitsfulla relationer med närvarande vuxna än att försöka åstadkomma trygghet och studiero genom förbud och disciplinära Föräldraalliansen menar att nuvarande lagstiftning är tillräckligt tydlig i dessa frågor. Skälen för regeringens förslag Rektorn ska kunna stänga av en elev i utan att huvudmannen behöver pröva beslutet Som nämns ovan får rektorn för de frivilliga skolformerna under vissa förutsättningar fatta beslut om omedelbar avstängning av en elev från Rektorns beslut får inte avse än och gäller fram till dess att huvudmannen har prövat beslutet. beslut inte kan avvaktas med hänsyn till andra personers säkerhet, får 2021/22:160 beslutet förlängas med (5 kap. 17 och 18 §§ skol- lagen). Motsvarande gäller även för viss utbildning med praktiska inslag (5 kap. 19 och 20 §§ skollagen). För , grundsärskolan och sameskolan finns ingen bestäm- melse om att huvudmannen ska pröva rektorns beslut om avstängning. de skolformerna gäller att rektorn får besluta om avstängning i upp till en vecka och inte vid fler tillfällen än två gånger per kalenderhalvår (5 kap. 14 och 15 §§ skollagen). Däremot ska rektorn informera huvudmannen när han eller hon har fattat ett beslut om avstängning (5 kap. 16 § skollagen). I de frivilliga skolformerna får en huvudman besluta att en elev ska stängas av från utbildningen upp till återstoden av pågående kalender- halvår och tre ytterligare kalenderhalvår (5 kap. 18 § skollagen). gäller viss utbildning med praktiska inslag kan huvudmannens beslut under vissa omständigheter även avse eller gälla utan tidsbegräns- ning (5 kap. 20 § skollagen). Regeringen kan konstatera att en sådan längre avstängning innebär en mycket omfattande begränsning av elevens utbild- Det är därför rimligt att beslutet fattas av huvudmannen och att dessa avstängningar förbehålls till mycket allvarliga situationer. På motsvarande sätt som i de obligatoriska skolformerna bedömer regeringen dock att även rektorn i de frivilliga skolformerna i vissa fall skyndsamt kan behöva fatta ett beslut om en kortare avstängning. handla om att skapa ett utrymme för skolan att hantera en akut situation och klarlägga vad som har hänt. I dessa fall hinner huvudmannen knappt pröva beslutet innan avstängningen är över. Gällande bestämmelser om att huvudmannen ska pröva rektorns beslut om avstängning innebär därmed att både huvudmannen och skolan behöver lägga tid och kraft på att administrera en överprövning av ett beslut som redan är överspelat. tid som med fördel i stället skulle kunna läggas på utredningen av vilka framtida åtgärder som är bäst för eleven. Det bedöms vidare som rimligt att även en rektor inom de frivilliga skolformerna, på samma sätt som en rektor inom de obligatoriska skolformerna, ska ha befogenheter när det gäller kortare avstängningar. Ett sätt att minska den administrativa bördan för såväl huvudmannen som rektorn och frigöra tid för utredning av framtida åtgärder kan vara att rektorn i de frivilliga skolformerna ges rätt att, oavsett orsak, besluta om avstängning för en elev från utbildningen i under ett kalenderhalvår, utan att saken prövas av huvudmannen. har inget att invända mot förslaget, men befarar att det kan förekomma att rektorer utsätts för påtryckningar från såväl personal som vårdnadshavare att stänga av en viss elev även om lagens krav för avstängning inte är uppfyllda. Bolaget framhåller att det för att undvika sådana situationer kan vara en trygghet för alla inblandade att frågan ytterst avgörs av huvudmannen. framhåller i likhet med bl.a. Funktionsrätt även det stora ansvaret att arbeta förebyggande anser att det ur elevens synpunkt kan ses som en rättssäkerhetsfråga att beslut om avstängning prövas av huvudmannen och att huvudmannen på så vis blir en garant för att av- stängning inte sker lättvindigt. Kommunen bedömer att förslaget kan leda till att synen på kortare avstängningar gradvis ändras så att avstängning inte längre ses som en lika ingripande åtgärd. att avstängning ska ses som en ingripande åtgärd som ska användas Regeringen anser att en eventuell risk för påtryckningar mot rektorn kan motverkas genom preventivt arbete, t.ex. genom information och dialog, och genom stöd från huvudmannen. Regeringen har förtroende för att rektorer i de frivilliga skolformerna, på samma sätt som i de obliga- toriska skolformerna, har förmåga att hantera denna befogenhet på ett ansvarsfullt sätt. I syfte att minska den administrativa bördan för både huvudman och rektor, frigöra tid för en utredning om lämpliga framtida åtgärder för eleven samt för att öka harmoniseringen mellan bestämmelserna för de obligatoriska skolformerna och de frivilliga skolformerna föreslår rege- ringen att rektorn i de senare skolformerna ges rätt att besluta om avstängning av en elev från utbildningen i under ett kalenderhalvår, utan att saken prövas av huvudmannen. Förslaget ska även gälla beslut där mildare åtgärder inte behöver ha prövats före ett beslut om avstängning, dvs. om eleven agerar på ett sådant sätt att andra elevers eller personals säkerhet bedöms vara hotad, eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid bedömningen av elevens mål- uppfyllelse och kunskaper eller kan antas ha begått brott inom skolans område (se avsnitt 12.5.1). Dessa ändringar innebär att det särskilda kriterium för rektorns beslut om avstängning, dvs. att avstängningen ska vara nödvändig med hänsyn till elevernas trygghet och studiero, tas bort. Ändringen innebär därmed att rektorn ska kunna besluta om avstängning på samma grunder som huvudmannen och även kunna besluta att avstängningen ska gälla . De nya beslutsbefogenheterna ska inte kunna delegeras till någon annan. Precis som för de obligatoriska skol- formerna bör dock rektorn, oavsett grund för avstängning, informera huvudmannen om att en elev har blivit avstängd från utbildningen. På så sätt ökar harmoniseringen mellan bestämmelserna för de obligatoriska och de frivilliga skolformerna. Rektorn ska även, på samma grunder som huvudmannen, kunna besluta om avstängning från viss utbildning med praktiska inslag, dvs. om det i utbildningen ingår praktik eller delar av utbildningen är arbetsplatsförlagd, i utan att saken prövas av huvudmannen. Det gäller om det är uppenbart olämpligt att eleven deltar i den praktiska tjänstgöringen. Enligt nuvarande bestämmelse kan rektorn endast besluta om omedelbar avstängning om det kan antas att förutsättningarna för att huvudmannen ska kunna stänga av en elev från sådan utbildning är uppfyllda och det är nödvändigt på grund av brådskande omständigheter (5 kap. 19 § skollagen). Någon begränsning av den totala avstängningstiden som en rektor kan besluta om under ett kalenderhalvår bör inte uppställas. Detta med anledning av den särskilda risk som kan finnas vid sådana praktiska delar av utbildningen. Även i detta fall bör rektorn få besluta att avstäng- ningen ska gälla . De nya beslutsbefogenheterna ska inte kunna delegeras till någon annan och rektorn ska informera huvudmannen om att en elev har blivit avstängd från utbildningen. Samråd med socialnämnden ska bara behöva ske om den sammanlagda tid en elev stängs av under ett kalenderhalvår överstiger Som framgår ovan är huvudmannen skyldig att samråda med socialnämn- den innan huvudmannen fattar beslut om avstängning i de frivilliga skol- 2021/22:160 formerna, och från viss utbildning med praktiska inslag i dessa skolformer, om eleven är (5 kap. 21 § skollagen). För de obligatoriska skol- formerna finns inte motsvarande skyldighet. Däremot finns inom dessa skolformer en skyldighet att informera socialnämnden om rektorn fattar ett beslut om avstängning och eleven är (5 kap. 16 § ska även informeras om ett sådant rektors- beslut i de frivilliga skolformerna som ska prövas av huvudmannen (5 kap. 21 § skollagen). Regeringen konstaterar att ett beslut om avstängning kan få stora konse- kvenser för en elev. Det innebär en inskränkning av elevens rätt till utbild- ning och kan påverka elevens rätt till studiebidrag. som finns enligt skollagen till mer omfattande avstängningar i de frivilliga skolformerna är det rimligt att samråd med socialnämnden i vissa fall ska genomföras innan ett beslut fattas. Ett sådant samråd kan tillföra värdefull information inför beslutet och säkerställer att socialnämnden hålls infor- Det bör dock göras skillnad på om det är en avstängning under lång Vid en kortare avstängning finns inte lika starka skäl till samråd med socialnämnden som vid en längre avstängning, eftersom beslutet är av mindre ingripande karaktär. Det bedöms vidare saknas skäl till att det finns krav på samråd med socialnämnden vid kortare avstäng- ningar i de frivilliga skolformerna, men inte för de obligatoriska. Ett sätt att minska en administrativ belastning, frigöra tid för utredning om lämpliga framtida åtgärder för eleven och att harmonisera reglerna för de olika skolformerna, kan vara att, som föreslås i promemorian, begränsa skyldigheten att samråda med socialnämnden innan beslut om avstängning i de frivilliga skolformerna och från viss utbildning med praktiska inslag så att ett krav på samråd endast gäller avstängningar som innebär att den sammanlagda avstängningstiden per kalenderhalvår överskrider två Flera remissinstanser, t ex. (kultur- och utbildningsnämnden) och kommuner, framhåller att arbetet kan bli mer effektivt om kravet på samråd med socialnämnden minskar. Andra remissinstanser som t.ex. Brå, och menar att samråden med socialnämnden fyller en viktig funktion. SKR och påpekar att avstängning är ett stort ingrepp för eleven och kan vara en indikation på behov av insatser från flera håll, vilket förutsätter ökad samverkan mellan skola och andra aktörer exempelvis socialtjänst och hälso- och sjukvård. instämmer i att samverkan mellan t.ex. skola och socialtjänst i många fall är viktigt, men bedömer att ett informationskrav vid kortare avstängningar är tillräckligt inom de frivilliga skolformerna, på motsvarande sätt som inom de obligatoriska skolformerna. Detta utesluter dock inte att en sam- verkan inleds utifrån lämnad information. Kammarrätten i anser att det bör övervägas om åldersan- givelsen i de föreslagna bestämmelserna ska anpassas till regleringen med särskilda bestämmelser om vård av unga (1990:52). kan socialnämnden ansöka om att unga personer som fyllt men inte ska beredas vård med stöd av lagen. Regeringen kan konstatera att dagens reglering om samråd med socialnämnden inträder om en elev är Regeringen anser att det kan finnas visst fog för en ändring i linje med Kammarrättens synpunkt, men konstaterar att det inte finns något beredningsunderlag för en sådan utvidgning av regleringen. I promemorians anges att det, i de fall krav på samråd med social- Prop. 2021/22:160 nämnden finns, räcker att samrådet genomförs vid exempelvis ett möte eller telefonsamtal med en socialsekreterare. Förvaltningsrätten i framför att det i begreppet samråd ligger att någon form av be- dömning ska inhämtas från den samrådande myndigheten och att even- tuella synpunkter från nämnden skriftligt måste dokumenteras innan beslut fattas. Förvaltningsrätten anser därför att om syftet med förslaget endast är att nämnden ska informeras om att ett beslut kommer fattas, bör begreppet samråd inte användas i lagtexten. Regeringen konstaterar att syftet med förslaget inte är att nämnden, i de fall där den sammanlagda avstäng- ningstiden per kalenderhalvår överskrider , endast ska informe- ras utan att ett samråd ska ske. I den utsträckning nämnden inte lämnar sina synpunkter skriftligen är det viktigt att huvudmannen, eller rektorn i de fall som avses nedan, ser till att nämndens synpunkter dokumenteras genom tjänsteanteckningar. Som framgår ovan föreslås inte någon begränsning av den totala avstängningstiden som en rektor kan besluta om under ett kalenderhalvår när det gäller beslut om avstängning från viss utbildning med praktiska inslag (5 kap. 19 och 20 §§). I dessa fall kan alltså även rektorns beslut om avstängning innebära att den sammanlagda tiden för avstängning under ett kalenderhalvår överstiger . Skyldigheten att samråda med socialnämnden bör enligt regeringen, till skillnad från vad som framgår av förslaget i promemorian, föreligga oavsett om det är huvudmannen eller rektorn som har fattat beslutet i de fall beslutet om avstängning innebär att den sammanlagda tiden för avstängning under ett kalenderhalvår över- stiger . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skyldigheten att samråda med socialnämnden innan beslut om avstängning i de frivilliga skolformerna och från viss utbildning med praktiska inslag ska begränsas utifrån längden på den sammanlagda avstängningstiden. Ett krav på sam- råd bör endast gälla avstängningar som innebär att den sammanlagda avstängningstiden per kalenderhalvår överskrider . För att säkerställa att socialnämnden alltid är informerad om avstängningar som gäller en elev som är föreslår regeringen att det ska införas en bestämmelse om att socialnämnden ska informeras om beslutet, i de fall som en kortare avstängning beslutas. 12.6Det ska vara tydligt vilka bestämmelser som finns om placering av elever vid skolenheter Regeringens förslag: För att tydliggöra att skollagens bestämmelser om placering av elever vid skolenheter finns på olika ställen i lagen ska hänvisningar till lagens bestämmelser i 10 och 11 kap. om placering vid en skolenhet utan tidsbegränsning i och grundsärskolan införas i anslutning till lagens bestämmelser om tillfällig omplacering och tillfällig placering utanför den egna skolenheten i 5 kap. skollagen. Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med regering- Remissinstanserna: Det är förhållandevis få remissinstanser som yttrat sig om förslaget men de som kommenterat det tillstyrker eller har inga Till dem som tillstyrker förslaget hör bl.a. Statens skol- inspektion, , , och kommuner, Internationella Engelska Skolan i , kommuner och Regioner (SKR) och Idéburna skolors riksförbund. SKR bedömer att de föreslagna förändringarna bidrar till att förtydliga lagstiftningen på området. tillstyrker förslaget men vill fram- hålla att det finns skäl för en viss försiktighet när det gäller införande av upplysningsparagrafer i skollagen. Myndigheten anser att skollagen redan nu är en omfattande lag och många bestämmelser måste läsas i ljuset av Enligt myndigheten kan detta förvisso motivera att upplysnings- paragrafer läggs in i flera delar av skollagen, men myndigheten bedömer även att det finns en risk att sådana paragrafer tynger skollagen alltför Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 12.4 finns det möjlighet att fatta beslut om placering av en elev vid annan skolenhet än den elevens vårdnadshavare önskar, om det bedöms nödvändigt med hän- syn till andra elevers trygghet och studiero i och grundsär- skolan (10 kap. 30 § respektive 11 kap. 29 § skollagen). I dessa fall är det, till skillnad från bestämmelserna om tillfälliga omplaceringar i 5 kap. skol- lagen, fråga om att permanent flytta en elev till en annan skolenhet. Bestämmelsen gäller endast kommunala grundskolor och grundsärskolor och någon motsvarande bestämmelse för enskilda eller statliga huvudmän Av förarbeten framgår att bestämmelsen är avsedd att tillämpas med stor Avgörande för en sådan bedömning bör vara att det inte finns något annat sätt att tillförsäkra övriga elever en tillräckligt bra skolmiljö och att möjligheten att nå resultatet genom andra mindre ingripande insatser har prövats och bedömts som otillräckliga (prop. s. 379). Det kan därmed antas att när ett beslut om att permanent flytta en elev till en annan skola fattas så har eleven redan varit tillfälligt placerad vid en annan skolenhet och/eller varit avstängd från skolan. Utredningen om en mer likvärdig skola gör i sitt betänkande En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) bedömningen att möjligheten att permanent flytta en elev från sin skolenhet fortsatt bör finnas för kommunala huvudmän och inte bör ändras till sitt innehåll. Det beskrivs även att utredningen har övervägt att även enskilda huvudmän ska kunna permanent flytta en elev på denna grund, då till en annan av huvudmannens skolenheter, men det lämnades inte något förslag i denna del. Utredningen framför även att bestämmel- serna författningsmässigt bör skiljas från bestämmelserna om skolplace- ring och urval. I promemorian har det övervägts att flytta de bestämmelser som handlar