prop · H903191 · 2022-03-22 00:00:00 — I sitt uppdrag att besluta om kommuntal får länsstyrelserna, utöver de kriterier som framgår av lagen, även beakta kommunernas förutsättningar att tillhandahålla bostäder.99 Vi bedömer att länsstyrelsernas arbete är väl fungerande och främjar intentionerna om länsstyrelserna: •i sina beslut om kommuntal tar hänsyn till kriterier som anges i bosättningslagen och bosättningsförordningen •bistår i arbetet kring fördelningsmodellen för länstal. 95Migrationsverkets statistik över anvisningar enligt kommuntalen –2020 jämfört med underlag för beräkning av länstal . 96Länsstyrelsen , och , och . 97Länsstyrelsen län, Återrapportering av uppdrag 18 enligt regleringsbrev , 2021, s. 7; Intervju med , ; , ; Intervju med , ; Intervju med , . 98Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , ; Intervju med nationell samordnare för länsstyrelsernas integrationsuppdrag och samordnare för länsstyrelsernas bosättningsgrupp, . 995–6 §§ förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Våra huvudsakliga iakttagelser är: •Besluten om kommuntal grundar sig i huvudsak på kriterier som framgår av lag och förordning. Dock kan det saknas motivering till besluten vilket vi bedömer kan försvåra en extern uppföljning. •Det varierar huruvida länsstyrelserna har möjlighet att beakta kommunernas bostadstillgång vid beslut om kommuntal. •Länsstyrelserna har på nationell nivå deltagit i arbete kring den fördelningsmodell som ligger till grund för förslaget på länstal (se avsnitt 6.2.2. 6.3.1Länsstyrelserna fattar beslut om kommuntal som i huvudsak ligger i linje med lagen Utifrån våra intervjuer med länsstyrelserna kan vi konstatera att besluten om kommuntal i huvudsak grundar sig på de kriterier som anges i bosättningslagen och bosättningsförordningen. I granskningen framkommer dock att det ofta kan saknas en motivering till besluten om kommuntal. Vi bedömer att avsaknaden av beslutsmotivering kan försvåra möjligheten att följa upp på vilka grunder besluten är fattade. Vi konstaterar också att endast tre av de sju intervjuade länsstyrelserna har fattat beslut om reviderade kommuntal efter överenskommelse mellan kommuner. Länsstyrelserna uppger att det har hänt enstaka gånger sedan bosättningslagen trädde i kraft.100 Slutligen kan vi konstatera att det kan skilja sig åt mellan länsstyrelserna om de kan beakta kommunernas bostadstillgång vid beslut om kommuntal. I våra intervjuer med ett urval av länsstyrelser framgår att länsstyrelserna i två av de större länen, och län, inte ser att det finns förutsättningar att göra en annan fördelning av kommuntal än beräkningsunderlag. Anledningen uppges av de två intervjuade länsstyrelserna vara att bostadsbristen är utbredd i länen vilket gör det svårt att omfördela utifrån tillgången på bostäder, samt att ingen kommun därför har lämnat önskemål om ett högre mottagande.101 De två länsstyrelserna uppger även att de valt att utgå ifrån beräkningsunderlag på kommunnivå eftersom modellen fångar kriterierna i bosättningslagen samt har utvecklats i samråd med länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och SKR. uppger att de låter kommunalråden själva komma med förslag på hur kommuntalen ska fördelas. Dock brukar det inte innebära några större förändringar jämfört med beräkningsunderlaget på kommunnivå. Anledningen uppges av vara 100Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , ; Intervju med , . 101Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? länets låga länstal som det generellt funnits en vilja bland alla kommuner att ta emot fler.102 De övriga intervjuade länsstyrelserna uppger att de tar in önskemål från kommunerna om antal anvisningar som sen vägs in i beslutet om kommuntal.103 uppger att de kan göra förändringar jämfört med beräkningsunderlag på kommunnivå under förutsättning att det finns kommuner som önskar högre respektive lägre mottagande. I vissa fall beaktar den lokala bostadstillgången vid fördelning av kommuntal.104 tar också i viss utsträckning hänsyn till kommunernas önskemål. har dessutom en fördjupad samverkan med kring kommunernas kvotmottagande. De kommuner som önskar vara en del av den fördjupade samverkan måste ha en viss nivå på mottagandet, och tilldelas därför anvisningar från andra kommuner i länet som önskar en sänkning.105 är det län som har gjort störst förändring i sina beslut om kommuntal jämfört med beräkningsunderlag. har i genomsnitt omfördelat av kommuntalen , varav som mest vilket motsvarar 96 anvisningsbara platser.106 uppger i vår intervju att anledningen till omfördelningen är att de vill att alla kommuner ska ta emot nyanlända för att kunna upprätthålla en beredskap och kapacitet. Det ger kommunerna en ekonomisk möjlighet att upprätthålla en organisation för mottagande, utifall att antalet nyanlända skulle öka.107 Att ta hänsyn till kommunernas beredskap och kapacitet anges inte som ett uttryckligt kriterium enligt bosättningslagen. Vi bedömer dock att det potentiellt kan rymmas i kriteriet som anger att hänsyn får tas till kommunens sammantagna mottagande av nyanlända och ensamkommande barn.108 Inte heller i våra intervjuer med företrädare för länsstyrelser eller har det uppmärksammats att denna grund för beslut skulle vara orimlig. Vi bedömer även att vid fördelningen av kommuntal ta hänsyn till kommunernas medverkan i den fördjupade samverkan kring kvotmottagandet kan rymmas inom samma kriterium. I de två länsstyrelsernas beslut till kommuntal finns det till själva 102Intervju med företrädare för , . 103Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , . 104Intervju med företrädare för , . 105Intervju med företrädare för , . 106Migrationsverkets offentliga statistik över anvisningar enligt kommuntalen –2020 samt underlag för beräkning av länstal . 107Intervju med företrädare för , . 1087 § lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN beslutet ingen utvecklad beslutsmotivering, utöver internt arbetsmaterial.109 Länsstyrelserna har en gemensam mall för beslut där hänvisning till de kriterier som länsstyrelser har att förhålla sig till finns inkluderad. Det är upp till varje länsstyrelse om de vill använda och hur de väljer att utforma sitt beslut.110 Länsstyrelsernas nationella samordnare för bosättnings- och integrationsfrågor uppger att de inte har gjort någon nationell uppföljning av beslutsmotiveringarna, men att motiv till beslut vanligtvis inte framgår av besluten.111 6.4Länsstyrelsernas arbete för att stödja kommunernas mottagande av nyanlända I avsnittet beskriver vi länsstyrelsernas arbete att föra dialog med kommuner inom länet i syfte att kommunen planerar för mottagandet av nyanlända för bosättning.112 har även i uppdrag att verka för att det finns beredskap och kapacitet hos kommunerna att ta emot nyanlända som omfattas av bosättningslagen, verka för regional samverkan samt på regional och nivå följa upp kommunernas beredskap och kapacitet.113 I våra intervjuer med länsstyrelser har det framkommit att uppdragen är nära sammankopplande, och att det kan vara svårt att särskilja uppdragen från varandra. Dessa uppdrag ingår inte i granskningen utan beskrivs övergripande nedan. Vi kan konstatera att de intervjuade länsstyrelserna bedriver ett kontinuerligt arbete för att verka för och stödja kommuners beredskap och kapacitet i mottagandet av nyanlända. Dialoger med enskilda kommuner är en viktig del i länsstyrelsernas arbete för att få information om kommunernas mottagande och behov av stöd. En fråga som ofta tas upp i kommundialogerna är kommuntalen. Länsstyrelserna har även andra upparbetade former för samverkan med kommuner och genomför aktiviteter som ger kommunerna möjlighet till kunskapsbyggande och erfarenhetsutbyte. Länsstyrelserna driver eller är delaktiga i samverkansforum där även andra parter inom länet kan mötas, såsom kommuner, regionen och myndigheter.114 Länsstyrelserna ska samordna sitt 109Beslut om fördelning av anvisningar till kommuner i . Beslut om fördelning av anvisningar till kommuner i . 110Mejl från samordnare för länsstyrelsernas bosättningsuppdrag inom integration, . 111Mejl från samordnare för länsstyrelsernas bosättningsuppdrag inom integration, . Mejl från nationella samordnare för integrationsuppdraget, . 11212 § förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 1139–10 §§ förordning (2016:1363) om länsstyrelsernas uppdrag avseende insatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. 114Intervju med företrädare ; Intervju med företrädare för ; Intervju med företrädare för ; Intervju med företrädare för ; Intervju med företrädare för ; Intervju med företrädare ; Intervju med . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? arbete med länsstyrelsernas arbete inom hållbar samhällsplanering och boende samt uppgiften att verka för att behovet av bostäder tillgodoses.115 Vi kan också konstatera att länsstyrelserna följer upp kommunernas beredskap och kapacitet på regional och nivå, dels genom en årlig lägesbildsenkät som skickas till samtliga kommuner i länet, dels löpande genom kontakter och dialoger med kommuner.116 Det finns även en struktur för intern samverkan mellan länsstyrelserna kring integrationsfrågor (så kallad LIN-grupp) och en särskild arbetsgrupp specifikt kopplat till bosättningsfrågor.117 6.5Migrationsverkets information ger kommunerna planeringsförutsättningar I avsnittet undersöker vi om information till kommunerna ger kommunerna förutsättningar att planera sitt mottagande av nyanlända. Vi bedömer att om ger kommunerna goda planeringsmöjligheter ökar det chanserna för ett bra mottagande. Vi bedömer att främjar kommunernas planeringsförutsättningar om myndigheten: •i förväg ger kommunerna information om kommande anvisningar samt att eventuella avvikelser från planeringen sker i dialog med berörd kommun •följer upp och anpassar informationen efter kommunernas behov •ger information till kommunerna om de nyanlända som de tar emot genom anvisning. Våra viktigaste iakttagelser är: •Migrationsverkets årsplanering ger kommunerna en överblick över hur många nyanlända som kommunen kommer att få anvisade . Kommunerna har också möjlighet att påverka sin årsplanering. •Flera av de intervjuade kommunerna upplever att årsplaneringen inte alltid efterföljs samt att anvisningar släpar efter till nästkommande år. •Migrationsverket följer upp kommunernas behov av information och har uppdaterat bosättningsunderlaget utifrån dessa. har fortfarande svårt att tillmötesgå kommunernas efterfrågan på medicinska uppgifter för kvotflyktingar. 115Regeringsbeslut III 2, Fi2020/00609 m.fl. och 5 § förordning (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. 116Intervju med företrädare ; Intervju med företrädare för ; Intervju med företrädare för ; Intervju med företrädare för ; Intervju med företrädare för ; Intervju med företrädare ; Intervju med nationell samordnare för länsstyrelsernas integrationsuppdrag och samordnare för länsstyrelsernas bosättningsgrupp . 117Intervju med nationell samordnare för länsstyrelsernas integrationsuppdrag och samordnare för länsstyrelsernas bosättningsgrupp . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN •Migrationsverket har först initierat en dialog med SKR för att förtydliga vilka uppgifter som bör omfattas av myndighetens uppgiftsskyldighet gentemot kommunerna. 6.5.1Årsplaneringen ger kommunerna överblick över kommande anvisningar Vi bedömer att den årsplanering som upprättar över kommande anvisningar av nyanlända främjar kommunernas planeringsförutsättningar. Årsplaneringen bygger på länsstyrelsernas beslutade kommuntal, och är en uppskattning av hur många nyanlända som varje kommun kommer att få anvisade per månad.118 Granskningen visar att det finns möjlighet för kommuner att lämna synpunkter på årsplaneringen och att försöker att tillgodose dessa.119 Granskningen visar dock att fyra av våra fem intervjuade kommuner upplever att den upprättade årsplaneringen inte alltid efterföljs. Det kan innebära att de får ta emot både fler och färre nyanlända än vad planeringen anger vissa månader.120 Enligt kan avvikelser från årsplaneringen ske av olika anledningar. Exempelvis kan det bero på att nyanlända tackar nej till sin kommunplats nära inpå flyttdagen. I vissa fall kan också behöva anvisa fler nyanlända till kommunen än vad planeringen anger. En orsak kan vara att kommunen utgör en bra matchning för den nyanlända exempelvis baserat på närhet till specialistvård eller närhet till anknytningsperson som redan är bosatt i kommunen. kan i dessa fall besluta om att någon månad ”överanvisa” till kommunen under förutsättning att det beslutade kommuntalet för helåret inte överskrids. Enligt intervjuer med handläggare på bosättningsenheten görs en så kallad ”överanvisning” alltid i samråd med kommunen.121 Vi kan konstatera att en överanvisning kan försvåra för kommunernas planering som en bättre matchning mot nyanländas behov kan bidra till att färre tackar nej till sin kommunplats. Att färre avbryter sin anvisning kan därmed främja kommunens planeringsförutsättningar. kan vi konstatera att årsplaneringen är en prognos och att den därför kan komma att förändras . Vi kan också konstatera att informerar kommunerna om eventuella avvikelser från planeringen. Vi har, inom ramen för 118Migrationsverket, ”Årsplanering”, hämtad . 119Intervju med företrädare för och 2020–10-21a; Intervju med tjänstepersoner i kommun A, och ; Intervju med tjänstepersoner i kommun B, ; Intervju med tjänsteperson i kommun D, . 120Intervju med politisk företrädare kommun A, ; Intervju med tjänstepersoner i kommun A, och ; Intervju med tjänstepersoner i kommun C, ; Intervju med tjänsteperson i kommun D, ; Intervju med tjänstepersoner i kommun E, . 121Intervjuer med företrädare för , 2020–10-20a; 2020-10-20b; 2020-10-21a; 2020-10- 21b; . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? granskningen, inte kunnat följa upp omfattningen på avvikelser från årsplaneringen eller de exakta orsakerna till det. I våra intervjuer med kommuner framkommer också att vissa kommuner upplever att anvisningar släpar efter och personerna tas emot först nästkommande år. Eftersläpningarna kan också skapa planeringsproblem för kommunerna.122 Enligt uppstår ofta dessa förseningar när kvotflyktingar är förhindrade att resa in i Sverige.123 Enligt var det ännu 14 kvotflyktingar, års kommuntal, som väntade på överföring till . Antalet anvisningar av kvotflyktingar som blivit försenade har ökat på grund av pandemin.124 6.5.2Bosättningsunderlaget ger information till kommunerna men vissa uppgifter som efterfrågas finns inte Bosättningsunderlaget125 skickas till kommunen i samband med anvisningsbeslutet och ska innehålla information som är väsentlig för att kommunen ska kunna ordna ett bra mottagande. Över lag anser de flesta av våra intervjuade kommuner att bosättningsunderlagen är tillräckliga och att den nödvändigaste informationen ofta framgår.126 Tjänstepersoner i tre av våra intervjuade kommuner lyfter dock att uppgifter ibland saknas i underlagen, framför allt när det gäller medicinska uppgifter för kvotflyktingar.127 uppger att de inte alltid kan tillgodose kommunernas behov av information.128 Enligt har de i vissa fall inte tillgång till medicinska uppgifter, eller så är uppgifterna inte uppdaterade av UNHCR. 122Intervju med politisk företrädare kommun A, ; Intervju med tjänsteperson kommun D, och ; Intervju med tjänstepersoner i kommun E, . Eftersom anvisningarna i årsplaneringen fördelas per kalendermånad är en viss eftersläpning förväntat för de nyanlända som anvisas . 123Det kan exempelvis vara svårigheter att få utresetillstånd eller sjukdom som förhindrar personen från att resa. 124Intervju med företrädare för , . 125Bosättningsunderlaget innehåller svar på ett antal fasta frågor som handläggaren ställer till den nyanlända i samband med att hen underrättas om uppehållstillstånd, men kan även innehålla annan information som handläggaren bedömer är viktig för personens bosättning. För kvotflyktingar upprättas bosättningsunderlagen antingen i samband med en delegationsuttagning där representanter från träffar kvotflyktingen i landet hen befinner sig i, eller utifrån underlag från UNHCR. 126Intervjuer med tjänsteperson i kommun A, ; Intervju med tjänstepersoner i kommun B, ; Intervju med tjänsteperson i kommun C, ; Intervju med tjänstepersoner i kommun E. 127Intervjuer med tjänsteperson i kommun A, ; Intervju med tjänstepersoner i kommun C. ; Intervju med tjänstepersoner i kommun E, . 128Migrationsverket uppger att de inte har någon teknisk möjlighet att bifoga medicinska underlag från UNHCR (assessment Form) tillsammans med bosättningsunderlaget. I de fall medicinska uppgifter har funnits uppger att kommuner alltid kunnat begära ut dem från . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN kan exempelvis bero på att tillgången på läkarvård är begränsad för kvotflyktingar.129 I granskningen framkommer att påbörjade en uppdatering av bosättningsunderlaget, och att det nya underlaget togs i bruk . Det nya underlaget syftar dels till att underlätta för handläggarna att fylla i rätt uppgifter, dels till att bättre passa kommunens behov av information. Det nya underlaget skulle även ge bosättningsenheten, som arbetar med att bedöma och besluta om anvisningskommun, mer relevant information om den nyanländas förutsättningar. I samband med det uppdaterade bosättningsunderlaget gjordes även tekniska förbättringar för att underlätta framtida förändringar av bosättningsunderlaget.130 I granskningen har vi inte haft möjlighet att fråga kommunerna om det nya bosättningsunderlaget eftersom det började implementeras under granskningens gång. ger även kommunerna information om bland annat prognoser och statistik över mottagandet, statliga ersättningar med mera. regionala experter medverkar exempelvis vid olika träffar med kommunerna inom respektive län i syfte att ge sådan information. Genom de regionala experterna samlar även in synpunkter och utvecklingsområden från kommunerna.131 följer även upp kommunernas behov av information genom den nationella bosättningsgruppen där och ingår. 6.5.3 uppgiftsskyldighet är oprecis Efter en hemställan från till regeringen, gavs myndigheten en uppgiftsskyldighet gentemot kommunerna som innebär att de ska lämna de uppgifter om en nyanländ som behövs för kommunens mottagande av den nyanlända.132 Vi kan konstatera att det i den nuvarande förordningen inte finns någon närmare reglering av vilka uppgifter som ska ingå eller hur länge uppgiftsskyldigheten gäller.133 Internt på har det inte heller funnits en tydlig hållning.134 Kommuner kan utöver den information de får i bosättningsunderlagen även, med stöd av uppgiftsskyldigheten, begära ut ytterligare information om de nyanlända som de ska ta emot. prövar då kommunens begäran. Vi kan konstatera att först initierat diskussioner med 129Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , . 130Migrationsverket, PM för beslut. Ärende angående uppdatering av bosättningsunderlag, 2020, s. 1–3. 131Intervju med företrädare för , , och . 132Migrationsverket, Hemställan om ändring i förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (bosättningsförordningen), 2017. 133Se 11a § förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. 134Intervju med företrädare för , . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? SKR gällande vilka uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldigheten samt hur länge den bör gälla. Parterna har kommit överens om att uppgiftsskyldigheten omfattar uppgifter som kommunen behöver ta hänsyn till i det initiala mottagandet, men vilka uppgifter som bör ingår i uppgiftsskyldigheten diskuteras fortfarande.135 6.6Migrationsverket kan bättre främja nyanländas möjligheter till etablering på arbetsmarknaden I avsnittet undersöker vi om arbete med att bedöma och fatta beslut om anvisningskommun främjar nyanländas möjligheter till arbete. Eftersom den lokala arbetsmarknaden kan skilja sig åt kan nyanlända ha större chans till en snabbare och bättre etablering om de hamnar i kommuner där de kan dra nytta av sina arbetslivskompetenser. Vi bedömer att arbete främjar nyanländas möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden om myndigheten: •främjar att nyanlända som redan har ett arbete eller erbjudande om arbete hamnar i en kommun som gör det möjligt att tacka ja till detta arbete •inom ramen för kommuntalen och i den mån det är möjligt tar hänsyn till nyanländas arbetslivskompetenser vid bedömning och beslut om anvisningskommun. Våra viktigaste iakttagelser är: •Migrationsverket tar hänsyn till om nyanlända har ett arbete eller erbjudande om arbete i en viss kommun vid bedömning och beslut om anvisningskommun. har dock inte systematiskt samlat in uppgifterna. •Migrationsverket samlar inte systematiskt in uppgifter om nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund, trots att det är ett matchningskriterium enligt myndighetens riktlinjer. 6.6.1Vid beslut om anvisning tas hänsyn till arbete men uppgifterna har inte alltid samlats in systematiskt Enligt det nya bosättningsunderlaget som togs i bruk ska handläggaren alltid ta ställning till om den nyanlända har ett aktuellt arbete eller arbetserbjudande. Av våra intervjuer med bosättningsenheten samt vår aktgranskning framkommer att har, i de fall uppgifter om 135Intervju med företrädare för , ; Mötesanteckningar från bosättningsgruppen, . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN aktuellt arbete eller arbetserbjudande funnits, även tagit stor hänsyn till uppgifterna vid beslut om anvisningskommun.136 I våra intervjuer med handläggare på mottagningsenheter framkommer även att flera av dem alltid har antecknat i bosättningsunderlaget om det framkommit att någon har ett aktuellt arbete eller arbetserbjudande och därför önskat en specifik anvisningskommun.137 6.6.2Uppgifter om yrke eller utbildningsbakgrund samlas inte in, men skulle kunna förbättra anvisningsarbetet När beslutar om vilken kommun som ska anvisas att ta emot den nyanlända kan de, inom ramen för kommuntalen, ta hänsyn till olika individuella kriterier för att hitta en lämplig kommun. I samband med att tog över anvisningsuppdraget tog de fram riktlinjer som innehöll ett antal individuella matchningskriterier som i den mån det är möjligt ska vara vägledande vid bedömning och beslut av anvisningskommun. Av riktlinjerna framgår att det inte är möjligt att göra någon närmare prioritering av matchningskriterierena eftersom varje ärende bedöms vara unikt och förutsättningar för att ta hänsyn till de olika kriterierna kan variera. Ett av matchningskriterierna är yrke, arbetslivserfarenhet och utbildning.138 samlar dock inte in uppgifterna i bosättningsunderlaget, vilket framgår av våra intervjuer med handläggare samt beslutsunderlag.139 Enligt våra intervjuer med handläggare på används sådana uppgifter inte heller i någon större utsträckning vid bedömning och beslut om anvisning.140 När tog fram det nya bosättningsunderlaget 2020 valde de att inte ta med information om vuxnas utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet.141 I intervjuer med tjänstepersoner på framkommer att anledningen till det är att myndigheten inte har ett uppdrag att göra en sådan kartläggning av den nyanlända. Att göra en kartläggning skulle 136Intervju med företrädare för 2020-10-20a, 2020-10-21a, 2020-10-21b. Vår aktgranskning av 460 ärenden inom ärendekategorin ABO visar att i samtliga granskade ärenden har tagit hänsyn till individers önskemål baserade på möjlighet till arbete eller utbildning.