prop · H903115 · 2022-03-11 00:00:00 — 24.1.6Ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation antogs ett nytt låneinstrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE), och rådet godkände stöd till 18 medlemsstater (se faktapromemoria 2019/20:FPM35). har rådet godkänt stöd till ytterligare en medlemsstat, , och utökning av lånesumman till , , , , och . Sammantaget uppgår godkänt stöd från SURE till . Kommissionen har publicerat två halvårsrapporter om genomförandet av SURE. Samråd med ägde rum , april, . 2021/22:115 24.2 Ekonomiska och monetära unionen presenterade kommissionen ett meddelande på temat strategisk autonomi, med förslag på hur EU:s ekonomiska och finansiella system kan stärkas för att minska EU:s sårbarhet för yttre störningar (se faktapromemoria FPM 2020/21:FPM76). För att nå detta syfte bör, enligt kommissionen, eurons internationella roll bli större, EU:s finansiella infrastruktur stärkas och genomförandet av EU:s sanktioner effektiviseras. För att stärka eurons internationella roll framhålls betydelsen av en fortsatt fördjupning av finansmarknaderna i EU. Även den gemensamma upplåningen inom återhämtningsinstrumentet för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin förväntas öka intresset för euron internationellt. För att stärka EU:s finansiella infrastruktur framhålls vikten av att ha en internationell öppenhet som man skyddar sig mot sårbarheter och stärker förmågan att värna sina egna intressen. Kommissionen anser bl.a. att man ska se över hur kritiska funktioner, som exempelvis s.k. clearing och verksamhet i investmentbanker, i högre grad kan utföras inom EU i stället för i tredjeland. Överläggning med finansutskottet ägde rum . InvestEU-förordningen (se faktapromemoria 2019/20:FPM48) antogs av rådet . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 24.4Lånefacilitet för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning Förordningen för lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning (se faktapromemoria 2019/20:FPM14) antogs av rådet . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Rådsslutsatser om internationell finansiering för klimatåtgärder inför COP26 antogs vid . Rådsslutsatserna om klimatfinansiering har två syften, dels att redovisa EU:s fortsatta arbete med att mobilisera och öka finansiering för klimatrelaterade ändamål, dels att ta fram och tydliggöra EU:s ståndpunkt Skr. 2021/22:115 i frågor som är specifikt kopplade till klimatförhandlingarna och genomförandet av . Samråd med ägde rum . 24.6EU i G20 på det finansiella och ekonomiska området höll G20 ett möte med stats- och regeringschefer och fyra möten med finansministrar- och centralbankschefer, samt även ett gemensamt möte med finans- och hälsoministrar. Den ekonomiska återhämtningen från covid-19-pandemin har varit en central del av G20- arbetet . Även klimat och global beskattning har varit prioriterat. ställde sig också G20:s stats- och regeringschefer bakom en övergripande politisk överenskommelse om hur digitaliseringens utmaningar för beskattningen ska hanteras. Samråd med ägde rum och . 24.7.1Medlemsstater som mottagit stabilitetsstöd via stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer är föremål för förstärkt övervakning av sina reformåtaganden till vilken genomförs kvartalsvis av kommissionen i samarbete med ECB, ESM och IMF. kan bevilja vissa skuldlättnadsåtgärder till om reformåtagandena bedöms genomföras och har beviljat sådana om totalt . Vidare har kommissionen övervakat , , och återbetalningsförmåga. Denna övervakning genomförs och pågår till dess att länderna har återbetalat av sina lån från de stödfaciliteter som dels EU (EFSM), dels (EFSF/ESM) har upprättat. Ländernas återbetalningsförmåga bedöms av kommissionen vara god. 24.7.2Makrofinansiellt stöd till länder utanför EU fortsatte genomförandet av de makrofinansiella stödprogrammen som antogs av 2020 för att motverka de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. En första utbetalning gjordes till , och samt och en andra utbetalning till , , , , , och . För beslutades att en andra utbetalning inte skulle genomföras. 2021/22:115 Förutom stöden för att motverka de ekonomiska effekterna av covid-19- pandemin finns ett makrofinansiellt stödprogram till . De sista utbetalningarna avses betalas ut . antogs ändringar av tillsynsförordningen, kapitaltäckningsdirektivet och krishanteringsdirektivet, det s.k. bankpaketet (se faktapromemoria 2016/17:FPM39). Lagändringarna i svensk rätt som rörde krishantering trädde i huvudsak i kraft . presenterade kommissionen ett förslag till hur den sista delen i III-överenskommelsen ska genomföras i EU:s kapitaltäckningsregelverk för banker (se faktapromemoria 2021/22:FPM18). Kommissionen lämnade även förslag kring hur hållbarhetsfaktorer bättre kan integreras i tillsynsarbetet och hur tillsynsarbetet kan harmoniseras ytterligare. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förordningsförslag om att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem (se faktapromemoria 2015/16:FPM27). Förhandlingar om förslaget har pågått . Förhandlingar om en gemensam finansiell säkerhetsmekanism för att säkra den gemensamma resolutionsfonden inleddes (se faktapromemoria 2012/13:FPM148). har arbetet fokuserat på att förbereda det tidiga införandet av säkerhetsmekanismen som beslutade om 2020, bl.a. att underteckna och ratificera de ändrade mellanstatliga avtalen om ESM respektive resolutionsfonden. deltar inte i bankunionen och berörs därför inte . presenterade kommissionen ett förslag till regelramverk för av säkerställda obligationer (se faktapromemoria 2017/18:FPM67). Rättsakterna, som består av ett nytt direktiv och ändring Skr. 2021/22:115 av tillsynsförordningen, trädde i kraft . Ändringarna av tillsynsförordningen ska börja gälla . 25.1.5Direktiv om kreditförvaltare och kreditförvärvare har förhandlingar slutförts om förslaget till direktiv om kreditförvaltare och kreditförvärvare (se faktapromemoria 2017/18:FPM69). Förslaget är ett led i arbetet med att motverka problem med nödlidande lån inom unionen. Direktivet antogs av och rådet . Förslaget till direktiv innehöll även regler om ett gemensamt förfarande för ianspråktagande av säkerheter. Dessa regler kom under förhandlingsarbetets gång emellertid att brytas ut till ett eget direktiv. 25.1.6Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism presenterade kommissionen förslag till ett lagstiftningspaket om bekämpning av penningtvätt och bekämpning av terrorism som syftar till att förbättra EU:s system på området (se faktapromemoria 2020/21:FPM146). Förslaget, som omfattar fyra separata rättsakter, innebär att den administrativa regleringen för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i EU utvecklas. Förhandlingar i rådet inleddes . Ett förhandlingsmandat inför trepartsmöte med antogs för en av rättsakterna. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum och . 25.2.1EU-standard för gröna obligationer presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om en frivillig EU-standard för gröna obligationer (se faktapromemoria 2020/21:FPM129). Förslaget är en del av kommissionens arbete med en hållbar finansmarknad och syftar till att styra kapitalflöden i riktning mot en mer hållbar ekonomi. Förslaget har förhandlats i rådet. Samråd med ägde rum . Överläggning med finansutskottet ägde rum . 25.2.2Förlängning av övergångsperioden för att byta faktablad för fonder presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i förordningen om faktablad för investeringsprodukter och direktivet om 2021/22:115 värdepappersfonder för att förlänga en övergångsperiod när det gäller byte av faktablad för fonder (COM(2021) 397 och 399). Bakgrunden är uppdaterade regler kring innehållet i faktabladen som fondförvaltare ska byta till. Förhandlingar pågick i rådet och nåddes en överenskommelse med . Överläggning med finansutskottet ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i förordningen om europeiska långsiktiga investeringsfonder, COM(2021) 772.Syftet är att öka antalet europeiska långsiktiga investeringsfonder och investeringar i dessa eftersom intresset varit lågt. Samråd med ägde rum . 25.2.4Förvaltare av alternativa investeringsfonder och värdepappersfonder presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder och direktivet om värdepappersfonder, COM(2021) 721. Syftet är bl.a. att harmonisera vissa bestämmelser i direktivet om förvaltare av alternativa investeringsfonder respektive direktivet om värdepappersfonder och att genomföra regulatoriska förbättringar när det gäller exempelvis likviditetshanteringsverktyg och rapportering. Samråd med ägde rum . 25.2.5Förordningen om marknader för finansiella instrument presenterade kommissionen ett förslag till ändringar i förordningen om marknader för finansiella instrument, COM(2021) 726, 727.Syftet med förslaget är bl.a. att förbättra transparensen och tillgången till marknadsdata i handeln med finansiella instrument och att åstadkomma mer lika villkor när det gäller olika sätt att handla med finansiella instrument. Samråd med ägde rum . 25.2.6Europeisk gemensam kontaktpunkt för finansiell och icke-finansiell information presenterade kommissionen ett förslag för en europeisk gemensam kontaktpunkt för finansiell och icke-finansiell information, COM(2021) 723, 724, 725. Syftet med förslaget är att tillhandahålla centraliserad elektronisk tillgång till information och produkter inom EU som är av relevans för kapitalmarknader, finansiella tjänster och hållbar finansiering. Samråd med ägde rum . 25.2.7 Marknader för kryptotillgångarSkr. Kommissionen presenterade , inom ramen för strategin för digitalisering av finanssektorn, ett förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar (se faktapromemoria 2020/21:FPM15). Ett förhandlingsmandat inför trepartsmöte med antogs . Samråd med ägde rum . 25.2.8Pilotregim för marknadsinfrastruktur baserad på distribuerad databasteknik Kommissionen presenterade ett förslag till förordning som inrättar en pilotregim för marknadsinfrastruktur med distribuerad databasteknik, den s.k. DLT-pilotregimen (se faktapromemoria 2020/21:FPM15). Förhandlingsmandat inför trepartsmöte med antogs . Trepartsmöte har pågått och en överenskommelse nåddes . Samråd med ägde rum . 25.2.9Digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn (se faktapromemoria 2020/21:FPM16). Förhandlingsmandat inför trepartsmöte med antogs . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till ändringar i Solvens II-direktivet samt ett nytt krishanteringsramverk för försäkringssektorn (se faktapromemoria 2021/22:FPM8). Förslagen syftar till att öka möjligheterna för försäkringsföretagen att bidra till återhämtningen av ekonomin, den gröna omställningen och fullbordandet av kapitalmarknadsunionen, till att öka proportionaliteten i tillsynsreglerna samt att stärka skyddet för EU:s försäkringstagare. Förhandlingar i rådet inleddes . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 2021/22:115 25.3.2 Kommissionen presenterade förslaget till revidering av motorfordonsförsäkringsdirektivet (se faktapromemoria 2017/18:FPM119). Förslaget syftar till att ge bättre skydd för skadelidande vid trafikolyckor och förbättra försäkringstagares rättigheter. Trepartsmöte påbörjades och avslutades . Förslaget antogs av och rådet . Ändringsdirektivet ska i huvudsak vara genomfört . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade en strategi för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi (se faktapromemoria 2020/21:FPM128). Samråd med ägde rum . Överläggning med finansutskottet ägde rum . antog kommissionen en delegerad akt till EU:s gröna taxonomiförordning som fastställer kriterier för att avgöra under vilka villkor en viss ekonomisk verksamhet ska anses vara hållbar i förhållande till taxonomins två klimatmål. invände mot den delegerade akten. Överläggning med finansutskottet ägde rum . 26.1.1Nya mervärdesskatteregler om vissa förvärv som görs av EU-organ med anledning av covid-19- pandemin presenterade kommissionen ett förslag om att varor och tjänster som EU-organ förvärvar i krissituationer ska undantas från mervärdesskatt om förvärven är avsedda att skänkas vidare till en medlemsstat eller en tredje part. presenterade ordförandeskapet ett kompromissförslag där det föreslagna undantaget från mervärdesskatt begränsats till att gälla förvärv som görs med anledning av covid-19-pandemin. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen Skr. 2021/22:115 . Information lämnades till skatteutskottet . med utskottet ägde rum . Samråd med ägde rum och . 26.1.2Genomförandebefogenheter för mervärdesskatt till kommissionen Kommissionen publicerade ett förslag om att mervärdesskattedirektivet ska ändras på så sätt att kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa innebörden av termer som används i vissa bestämmelser i direktivet (se faktapromemoria 2020/21:FPM74). Ett granskningsförfarande ska enligt förslaget användas när kommissionen ska anta genomförandebestämmelser. Det innebär att en kommitté ska yttra sig över de bestämmelser som ska antas av kommissionen. Om kommittén avger ett positivt yttrande ska kommissionen anta utkastet till genomförandebestämmelser. För ett positivt yttrande av kommittén krävs inte enhällighet utan ett förfarande med kvalificerad majoritet används. 26.1.3Ändrade regler om mervärdesskattesatser presenterade kommissionen ett förslag om ändring av reglerna om skattesatser i mervärdesskattedirektivet (se faktapromemoria 2017/18:FPM54). Det framförhandlade kompromissförslaget innebär en ökad flexibilitet för medlemsstaterna att tillämpa reducerade skattesatser och kvalificerade undantag från mervärdesskatt. En allmän inriktning om kompromissförslaget beslutades . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Information lämnades till skatteutskottet . Överläggning med utskottet ägde rum . Samråd med ägde rum och . 26.2.1Ändringar i direktivet om administrativt samarbete presenterade kommissionen ett förslag till ändring av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2019/20:FPM66). Det är en del av ett åtgärdspaket för rättvis och enkel beskattning. Ordförandeskapets kompromissförslag antogs av rådet . Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Iapril lämnade kommissionen ett förslag till offentlig land-för-land- rapportering om skatt (se faktapromemoria 2015/16:FPM81). Förslaget ställer krav på vissa multinationella företag verksamma inom EU att rapportera om sin verksamhet. antogs ett mandat för att inleda trepartsmöte. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . 26.2.3Fiscalisprogrammet för samarbete på beskattningsområdet antogs en förordning om inrättande av Fiscalisprogrammet för samarbete på beskattningsområdet (se faktapromemoria 2017/18:FPM160). Programmet syftar till att effektivisera skattepolitiken genom bl.a. administrativt samarbete och stöd till skattemyndigheterna. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Information lämnades till skatteutskottet . Samråd med ägde rum . har uppförandekodgruppen fortsatt sitt arbete med att granska att nya skatteåtgärder inte strider mot uppförandekoden. Gruppen har vidare diskuterat en revidering av sitt mandat. Denna fråga behandlades av , dock utan att enighet nåddes. Uppförandekodgruppen har även fortsatt sitt arbete med EU- förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. och början av 2021 utvärderade uppförandekodgruppen hur de övervakade jurisdiktionerna hade genomfört sina åtaganden att åtgärda problem inom angivna tidsgränser. Rådet antog slutsatser om EU- förteckningen och den uppdaterade förteckningen respektive . Samråd med ägde rum och . 26.3.2Beskattning av den digitala ekonomin presenterade kommissionen förslag för beskattningen av den digitala ekonomin (se faktapromemorior 2017/18:FPM73, 2017/18:FPM74 och 2017/18:FPM75). Enighet har inte kunnat nås i . Ett omfattande internationellt arbete inom pågår för att motverka Skr. 2021/22:115 s.k. skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS). arbetet varit uppdelat i två delar eller pelare, varav pelare 1 avser omfördelning av beskattningsrätt mellan stater och pelare 2 fokuserar på att införa en global minimibeskattning som motverkar skatteundandraganden. En övergripande politisk överenskommelse om pelarna nåddes . För svensk ståndpunkt om kommissionens förslag för beskattningen av den digitala ekonomin, se skatteutskottets protokoll från , respektive . Se vidare skatteutskottets protokoll från för svensk ståndpunkt om förslag om koordinering av EU-ståndpunkt i G20 och samt skatteutskottets protokoll från för svensk ståndpunkt om beskattning av den digitaliserade ekonomin. Information lämnades till skatteutskottet . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till hur överenskommelsen i om en global minimibeskattning avseende pelare 2 (GloBE-reglerna; Global Base Erosion) för vissa koncerner ska genomföras i EU (COM(2021) 823), se även avsnitt 26.3.2. Syftet med förslaget är att hantera kvarvarande problem med skattebaserosion och flyttning av vinster i multinationella företag (BEPS, base erosion and profit shifting) genom att säkerställa att dessa företag betalar en viss minsta skattenivå på sina vinster oavsett var de är verksamma, s.k. global minimibeskattning. Som en del av lagstiftningspaketet Fit for 55 presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av en gränsjusteringsmekanism för koldioxid i syfte att minska risken för koldioxidläckage (se faktapromemoria 2020/21:FPM133). Mekanismen föreslås komplettera EU:s utsläppshandelssystem genom att tillämpa en motsvarande ordning när det gäller import till EU. De varor som föreslås omfattas är cement, elektricitet, gödselmedel, järn och stål samt aluminium. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning respektive . Ett av förslagen i lagstiftningspaket Fit for 55 var ett omarbetat energiskattedirektiv (se faktapromemoria 2020/21:FPM130). förslaget är att direktivet ska bidra till att uppnå EU:s klimatmål 2021/22:115 samt klimatneutralitet till 2050 inom ramen för den gröna given, att bevara och förbättra EU:s inre marknad samt att bibehålla möjligheten för medlemsstaterna att få intäkter från energibeskattningen. Kommissionens förslag breddar skattebasen genom att fler bränslen beskattas och antalet undantag, som enligt kommissionen främjar förbrukning av fossila bränslen, minskar. Strukturen för minimiskattenivåerna föreslås även att ändras genom att de baseras på bränslenas energiinnehåll och miljöprestanda. Information lämnades till skatteutskottet och . 27.1En kontaktpunkt för tullen i EU Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om att inrätta en miljö med en kontaktpunkt för tullhanteringen i EU och om ändring av unionstullkodexen (se faktapromemoria 2020/21:FPM40). Det är en del av kommissionens handlingsplan för att ta tullunionen till nästa nivå. Ett förhandlingsmandat inför trepartsmöte med antogs . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . Information lämnades till skatteutskottet . 27.2Ett instrument för inköp av tullkontrollutrustning Rådet antog en förordning om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Information lämnades till skatteutskottet . Samråd med ägde rum . 27.3Ett tullprogram för samarbete i tullfrågor Rådet antog en förordning om inrättande av ett tullprogram för samarbete i tullfrågor. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Information lämnades till skatteutskottet . Samråd med ägde rum . Europeiska revisionsrättens särskilda rapport Rådet antog slutsatser om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om tullkontroller. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade förslag till revidering av systemet för nya egna medel . Förslaget innebär att nya egna medel införs baserat på tre beräkningsbaser: 1) intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätter inom utsläppshandelssystemet EU ETS; 2) intäkterna från handeln med certifikat inom ramen för den föreslagna mekanismen för justering av koldioxidutsläpp vid unionens gränser (CBAM); 3) av uppbörden av intäkterna från omfördelningen av beskattningsrätt mellan stater i enlighet med pelare 1 i den överenskommelse som träffades inom ramen för BEPS arbete (se avsnitt 26.3.2). Enligt förslaget ska av ETS-intäkterna, av CBAM-intäkterna och av intäkterna från pelare 1 upptas som egna medel. Kommissionen presenterade sitt förslag till EU:s årsbudget . Utgiftstaken budget fastställdes i förhandlingen om den fleråriga budgetramen 2021–2027. Kommissionen presenterade en ändringsskrivelse av årsbudgetförslaget för att beakta resultatet av förhandlingen om den fleråriga budgetramen. Åtagandena föreslogs uppgå till och betalningarna till 170,6 Mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning har under rådsförhandlingarna ansett att kommissionens förslag legat för högt och saknat tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. Rådets ståndpunkt antogs och förhandlingsmandatet uppdaterades . Rådets ståndpunkt innebar minskningar jämfört med kommissionens förslag. Under förlikningen med kunde en överenskommelse nås om årsbudgeten som innebar en åtagandenivå på och betalningar på . Marginalerna uppgick till respektive 1,6 miljarder Överenskommelsen kunde antas innan förlikningsperiodens slut . Rådet fattade beslut om EU:s årsbudget och . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om en brexitjusteringsreserv (se faktapromemoria 2020/21:FPM75). Syftet med detta specialinstrument är att kunna ge ekonomiska bidrag för att motverka negativa konsekvenser i medlemsstater, regioner och sektorer orsakade av utträde ur unionen. Totalt uppgår brexitjusteringsreserven till priser. Rådet fattade beslut och om att införa brexitjusteringsreserven. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 29 Skydd av EU:s finansiella intressen 29.1Ansvarsfrihet för genomförandet av budget beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. valde att lägga ned sin röst vid omröstningen i (se vidare i bilaga 3). beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. Samråd med ägde rum . 29.2 Ansvarsfrihet för genomförandet av budget Europeiska revisionsrättens årsrapport om publicerades Revisionsrätten granskar EU:s inkomster och utgifter för att bedöma om de är lagliga och korrekta. För lämnade revisionsrätten en revisionsförklaring med avvikande mening när det gällde kostnaderna. Revisionsrätten uppskattade att av de underliggande transaktionerna inte hade skett i enlighet med gällande regelverk (motsvarande felnivå för var ). den vedertagna gränsen för fel som ligger på . 2021/22:115 kommer att ta ställning till om ska rekommenderas att bevilja kommissionen Samråd med ägde rum . beslutades en förordning om att inrätta programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag, och europeisk statistik (se faktapromemoria 2017/18:FPM150).