prop · H90394 · 2022-02-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:94 Ökade möjligheter till grundläggande Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att alla nationella yrkesprogram i gymnasieskolan ska innehålla det som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. För att det ska vara möjligt utan att minska yrkesförberedelsen ska också programmens omfattning utökas, både vad gäller gymnasiepoäng och garanterad undervisningstid. Det ska dock vara möjligt att välja bort grundläggande behörighet. Förslagen är en justerad version av förslagen i propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (prop. 2017/18:184). I förhållande till den propositionen har förslaget om ett estetiskt ämne på alla nationella program tagits bort och vissa språkliga justeringar av lagförslaget har gjorts. Vidare har ikraftträdandet och tidpunkten när lagändringarna ska tillämpas första gången senarelagts. Syftet med förslagen är att göra yrkesprogrammen mer attraktiva för elever som inte har bestämt sig för om de vill studera vidare efter gymnasieskolan eller inte. Förslagen bedöms gynna kompetensförsörjningen och underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Elever på yrkesprogram har visserligen rätt att läsa det som krävs för grundläggande behörighet, men det fungerar inte alltid i praktiken. Regeringen bedömer att detta kan ha bidragit till att andelen elever som väljer ett yrkesprogram har minskat . I propositionen lämnas förslag på de lagändringar som behövs. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på utbildning som påbörjas . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Färre elever väljer ett yrkesprogram ............................................... Det ska bli lättare att få grundläggande behörighet på ett Alla yrkesprogram ska innehålla det som krävs för grundläggande behörighet till högskolan ......................... 6.2Yrkesprogrammens omfattning utökas upp till 2 800 6.3Elever på yrkesprogram ska få välja bort Elevernas garanterade undervisningstid utökas................ 6.5Omfattningen av arbetsplatsförlagt lärande i lärlingsutbildningen ska inte ändras ................................. Ytterligare föreskrifter ska få meddelas ........................... Självkostnadsprincipens tillämpning vid beräkning av avgifter för prövning av enskild som huvudman inom skolväsendet eller utförare inom .................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Sammanfattning av promemorian .................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Ett yrkesprogram ska innehålla det som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. En elev ska dock ha rätt att välja bort delar av det som krävs för grundläggande behörighet enligt vad som framgår av bilaga 2.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om det som ska ingå i utbildningen för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs att 16 kap. 3, 11 och 18 §§ och bilaga 2 till skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. Yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. Alla elever på yrkesprogram ska inom ramen för sin gymnasieutbildning ges möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Inom yrkesprogrammen får det finnas gymnasial lärlingsutbildning, som börjar det första, andra eller tredje läsåret. ska i huvudsak vara förlagd till en ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. eller flera arbetsplatser. räkningen av hur stor del av ut- bildningen som ska förläggas till en arbetsplats ska det bortses från det som eleven får välja bort enligt 3 §. Eleverna har rätt till ett minsta har rätt till minst 2 430 undervis- antal undervisningstimmar om 60 minuter (garanterad undervis- 1 Senaste lydelse 2011:877. program har rätt till minst 2 180 undervisningstiden för elever på – yrkesprogram som omfattar – yrkesprogram som omfattar För elever som har valt bort delar av det som krävs för grund- behörighet enligt 3 § minskas den garanterade under- visningstiden i motsvarande om- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får om avvikelser från den garantera- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på utbildning som påbörjas . 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning som påbörjats före . Poängplan för nationella program i gymnasieskolan De ämnen som, i minst nedan angiven omfattning, ska ingå i de nationella programmen (gymnasiegemensamma ämnen). Svenska eller svenska som andraspråk Svenska eller svenska som andraspråk 100/200/300* 50/100/200** 100/200*** 100**** Ämnen genom vilket programmet får sin karaktär 950/1 050/1 100***** *Estetiska och humanistiska programmen 100, ekonomi- och samhällsvetenskapsprogrammen 200 samt naturvetenskaps- och teknikprogrammen 300. **Teknikprogrammet 50, ekonomi-, samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen 100 samt estetiska och humanistiska programmen 200. ***Ekonomiprogrammet 200 och övriga program 100. ****På naturvetenskapsprogrammet ersätts naturkunskap med karaktärs- Prop. 2021/22:94 ämnena biologi, fysik och kemi och på teknikprogrammet med karaktärs- ämnena fysik och kemi. *****Ekonomiprogrammet 950, teknikprogrammet 1 100 samt estetiska, humanistiska, samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen 1 050. Poängplan för nationella program i gymnasieskolan Följande ämnen ska ingå i de nationella programmen med minst det antal gymnasiepoäng som anges här. Svenska eller svenska som andraspråk Svenska eller svenska som andraspråk 100/200/3003 50/100/2004 Ämnen som ger de nationella programmen dess karaktär ska ingå i dessa program med minst det antal gymnasiepoäng som anges här. 1 500/1 6007 950/1 050/1 1008 2 Bilagan fick sin nuvarande beteckning genom 2017:620. Individuellt val och gymnasiearbete Individuellt val och gymnasiearbete ska ingå i de nationella programmen med minst det antal gymnasiepoäng som anges här. 2 500/2 700/2 8009 1.Elever på barn- och fritidsprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet får välja bort 100 gymnasiepoäng. På övriga program får eleverna välja bort 200 gymnasiepoäng. 2.Elever på alla program, utom hotell- och turismprogrammet, får välja bort 100 gymnasiepoäng. 3.Estetiska och humanistiska programmen 100, ekonomi- och samhällsvetenskapsprogrammen 200 samt naturvetenskaps- och teknikprogrammen 300 gymnasiepoäng. 4.Teknikprogrammet 50, ekonomi-, samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen 100 samt estetiska och humanistiska programmen 5.Ekonomiprogrammet 200 och övriga program 100 gymnasiepoäng. 6.Ämnet naturkunskap ingår inte i naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet. I stället ingår som karaktärsämnen biologi, fysik och kemi i naturvetenskapsprogrammet och fysik och kemi i teknikprogrammet. 7.Barn- och fritidsprogrammet, hotell- och turismprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet 1 500 och övriga yrkesprogram 1 600 gymnasiepoäng. 8.Ekonomiprogrammet 950, teknikprogrammet 1 100 samt estetiska, humanistiska, samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen Högskoleförberedande program 2 500, barn- och fritidsprogrammet, hotell- och turismprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet 2 700 och övriga yrkesprogram 2 800 gymnasiepoäng. 3Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur elevens rättighet att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan kan stärkas. Utredaren gavs även i uppdrag att föreslå hur alla nationella program i gymnasieskolan kan innefatta ett estetiskt ämne (dir. 2015:31). Utredningen, som antog namnet (U 2015:01), överlämnade betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Betänkandet remitterades och remissinstansernas yttranden finns tillgängliga i (U2016/04660). Med utgångspunkt i utredningens förslag och remissutfallet utarbetades en promemoria, Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program, inom (, U2017/03537) och remitterades. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (U2017/03537). Under den fortsatta beredningen fick också yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. synpunkter på utkastet behandlas i avsnitt 6.3.Myndighetens yttrande finns tillgängligt i (U2017/03537). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. beslutade regeringen propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (prop. 2017/18:184). avslog regeringens förslag i fråga om grundläggande behörighet på yrkesprogram med hänvisning till att bedömde att det riskerade att få en mycket liten effekt och snarare leda till en försämrad genomströmning i gymnasieskolan på grund av högre arbetsbelastning för eleverna, att färre grundskoleelever skulle komma att välja ett yrkesprogram och att schemaläggningen skulle försvåras (bet. 2017/18:UbU30 och rskr. 2017/18:429). Regeringen återkommer i denna proposition med en något justerad version av förslaget i propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program. Det föreslås nu inte att ett estetiskt ämne ska ingå i alla nationella program och det föreslås att ändringarna som gäller grundläggande behörighet ska träda i kraft . I den beslutade propositionen Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper (prop. 2021/22:36) föreslår regeringen bl.a. att ämnesbetyg ska ersätta kursbetyg i gymnasieskolan. Förslaget gäller utbildning som påbörjas efter . Till följd av förslaget om ämnesbetyg anges i lagförslaget i denna proposition att yrkesprogram ska innehålla det som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, vilket innebär att yrkesprogrammen ska innehålla ämnena svenska eller svenska som andraspråk och engelska i den omfattning som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande Prop. 2021/22:94 behörighet. I propositionen behandlas även frågan om självkostnadsprincipens tillämpning vid beräkning av avgifter för prövning av enskild som huvudman inom skolväsendet eller utförare inom , som tidigare behandlats i propositionen Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden (prop. 2017/18:158). Lagrådet hördes inför propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program och lämnade det då remitterade förslaget utan erinran. Några mindre språkliga och redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till det förslag som Lagrådet granskat. Justeringarna är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat något yttrande från Lagrådet över det justerade förslaget. 4Färre elever väljer ett yrkesprogram gav yrkesförberedande program grundläggande behörighet till högre utbildning Ibörjan av reformerades den svenska gymnasieskolan. Bland annat förlängdes yrkesutbildningarna från två till och de allmänteoretiska inslagen utökades. Reformen innebar också att alla program fick en gemensam struktur med vissa kurser som var gemensamma för alla elever, kurser i s.k. kärnämnen. Ett viktigt inslag var att alla elever efter gymnasieskolan skulle ha möjlighet att gå vidare till högre studier. Även de yrkesförberedande programmen skulle ge eleverna en bred kompetens. Ett fullföljt treårigt program, i vilket kärnämnena ingick, skulle ge grundläggande behörighet till högre utbildning. Reformen innebar att yrkesförberedande program och studieförberedande program kom att närma sig varandra. Det var fortfarande så att vissa program hade en tydlig akademisk prägel och en stor andel elever som gick vidare till högre utbildning efter avslutade gymnasiestudier. Andra program innehöll i huvudsak yrkesämnen och endast en liten andel elever valde att läsa vidare efter dessa. Men någon entydig uppdelning mellan yrkesförberedande program och högskoleförberedande program gjordes inte. är det svårare för yrkeselever att få grundläggande behörighet Knappt efter att de yrkesförberedande programmen förlängdes och utformades på så sätt att de gav grundläggande behörighet reformerades gymnasieskolan igen. Reformen som genomfördes (Gy11) innebar att samtliga nationella program kategoriserades som antingen yrkesprogram eller högskoleförberedande program. I samband med reformen höjdes kraven för grundläggande behörighet till högre utbildning och 2021/22:94 förändrades innehållet i yrkesprogrammen. Sammantaget innebar förändringarna att yrkesprogrammen inte längre automatiskt gav grundläggande behörighet till högre utbildning. Intresset för yrkesutbildning har minskat Andelen elever som väljer ett yrkesprogram i gymnasieskolan har minskat. /09 gick av nybörjarna på nationella program på ett yrkesprogram (enligt en specialbearbetning av elevstatistik). /12 hade andelen minskat till . Åren därpå sjönk andelen ytterligare och /16 har andelen elever på yrkesprogram stabiliserats på strax . Det tycks finnas flera faktorer som bidrar till att intresset för yrkesutbildning har minskat och även internationellt finns ett mönster med vikande intresse och ungdomar tycks vilja hålla alla utbildningsvägar öppna. Ett viktigt inslag i reformen 2011 var att skillnaderna mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program skulle öka. Bland annat ingår inte längre kurser motsvarande grundläggande behörighet till högre utbildning automatiskt på yrkesprogram. Tanken var att en tydligare arbetsmarknadsanknytning och mer långtgående yrkesinriktning skulle göra yrkesprogrammen attraktiva. Som framgått ovan lyckades dock inte Gy11 vända trenden med minskande intresse för yrkesutbildning. Tvärtom minskade andelen elever som väljer yrkesprogram ytterligare, vilket konstaterade (Samlad redovisning och analys inom yrkesutbildningsområdet, rapport 427, 2015). bedömde att detta troligtvis bl.a. hänger samman med att många elever och föräldrar känner en oro över att de inte skulle få tillräckligt med generella kunskaper, som bl.a. behövs för att vara behörig till högre studier. Enligt tycks reformens intentioner på denna punkt inte stämma helt överens med ungdomars samlade efterfrågan. bedömning bygger dels på myndighetens kontakter med nationella programråd och referensskolor, dels på en intervjustudie om gymnasievalet (Det svåra valet. Elevers val av utbildning på olika slags gymnasiemarknader. Även har uppmärksammat det minskade intresset för yrkesutbildning i . I en utvärdering av svensk yrkesutbildning konstaterar att minskade antalet elever på yrkesprogram mer än i något annat OECD-land (Vocational Education and Training in , 2019). I rapporten föreslås att länken till högre utbildning behöver stärkas för att öka intresset för yrkesutbildning. rekommenderar därför att kurserna för grundläggande behörighet ingår på yrkesprogrammen, med en möjlighet för elever att välja bort sådana kurser om de önskar detta. , som representerar många av de branscher som vill rekrytera arbetskraft med en gymnasial yrkesutbildning, framhåller i en rapport det sjunkande intresset för yrkesprogrammen som ett problem för både arbetsgivares kompetensförsörjning och för ungas ställning på arbetsmarknaden (Attityder till yrkesprogram – och varför de väljs bort, 2021). Organisationen konstaterar att allt sedan gymnasiereformen 2011 har söktrycket på de nationella yrkesprogrammen minskat. Analysföretaget har på uppdrag av Svenskt Näringsliv undersökt vad som styr elevers val av gymnasieprogram. 2021/22:94 rapporten konstateras att få 15-åringar har en glasklar bild av vad de vill göra och därför anser att det är problematiskt att yrkesprogrammen av många ungdomar uppfattas som smala. I en enkät ställde Ungdomsbarometern frågor till elever om bakgrunden till deras val. En dryg tredjedel av de tillfrågade eleverna som gick på högskoleförberedande program hade övervägt ett yrkesprogram. När eleverna fick frågan varför de valde bort yrkesprogrammen svarade över hälften att det handlade om att den grundläggande behörigheten inte automatiskt ingår i yrkesprogrammen. Vikande intresse för yrkesprogrammen hotar kompetensförsörjningen… Många arbetsgivare hittar inte den arbetskraft som de söker. Enligt (, ) uppgav sju av tio företag att de haft svårt att hitta den kompetens de söker och att vart femte rekryteringsförsök misslyckas helt. Hälften av företagen svarade att svårigheterna att rekrytera har lett till sämre lönsamhet. Enligt är gymnasieskolans yrkesprogram den mest efterfrågade utbildningsnivån. Nästan hälften av företagen som har försökt att rekrytera har velat anställa medarbetare med den utbildningsbakgrunden. Den som har en praktisk yrkesutbildning med sig från gymnasieskolan och dessutom har yrkeslivserfarenhet är enligt mycket eftertraktad på arbetsmarknaden. () konstaterade 2020 att av 13 undersökta gymnasiala yrkesutbildningar uppgav arbetsgivarna brist på personal för 7 utbildningsgrupper. Bristen var störst på transportutbildade, där 8 av 10 arbetsgivare uppgav svårigheter att rekrytera nyutexaminerade. (Arbetskraftsbarometern , SCB). Även Arbetsförmedlingens yrkesprognoser visar att efterfrågan på gymnasialt yrkesutbildad arbetskraft överstiger tillgången inom flera yrken, t.ex. undersköterskor, , industrielektriker m.fl. (). I rapporten och Prognoser 2020 analyserar SCB kompetensbehovet . Dagens underskott på yrkesutbildad arbetskraft bedöms kvarstå även på . Enligt SCB finns det risk för överskott på arbetskraft med högst högskoleförberedande gymnasial utbildning. …och kan innebära problem för individen att etablera sig på arbetsmarknaden uppföljning av elever som avslutade ett högskoleförberedande program /15 visar att det endast var av kvinnorna och av männen som påbörjat högskolestudier (officiella statistik, . arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) har i en studie av ungdomars inträde på arbetsmarknaden till 2003 analyserat skillnaderna mellan elever från yrkesprogram och elever från högskoleförberedande program (rapport 2007:18). att inträdet på arbetsmarknaden går snabbare för elever från yrkesprogram än för elever som gått ett högskoleförberedande program utan att studera I betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och 2021/22:94 dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33) analyseras också etableringen på arbetsmarknaden efter gymnasieskolan. Utredningens analyser, med kontroll för olika bakgrundsfaktorer, visar att framför allt för elever med svaga meritvärden från har valet av utbildning i gymnasieskolan stor betydelse för hur smidig övergången från skola till arbetsliv blir. Störst chans till en snabb etablering efter gymnasieskolan har de elever som valt ett yrkesprogram inom ett område där arbetsgivare har brist på arbetskraft och ställer krav på viss yrkeskompetens. Utredningen kunde också visa att för elever som inte studerade vidare efter gymnasieskolan var inkomstutvecklingen bättre för elever som gått ett yrkesprogram jämfört med ett högskoleförberedande program. Skillnaden var enligt utredningen betydande upp till efter gymnasieskolan. Elever som direkt efter ett högskoleförberedande program vill börja arbeta riskerar således att vara sämre förberedda för arbetslivet än om de valt ett yrkesprogram. Mot den bakgrunden finns det anledning att vidta åtgärder för att gymnasial yrkesutbildning ska vara ett intressant alternativ även för denna målgrupp och på så sätt underlätta gruppens etablering på arbetsmarknaden. Praktiska hinder gör det svårt för yrkeselever att läsa kurser som krävs för grundläggande behörighet Elever på yrkesprogrammen ska enligt skollagen ges möjlighet att läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet till högre utbildning som individuellt val, i viss mån inom programfördjupningen samt som utökat program. För vissa elever tycks dagens system fungera väl och var det av eleverna som gick ut med examen från ett yrkesprogram som lämnade gymnasieskolan med grundläggande behörighet (Betyg och studieresultat 2020, dnr 2020:1893). finns det flera praktiska hinder som försvårar för elever på yrkesprogrammen att läsa kurser som ger grundläggande behörighet. På yrkesprogram kan huvudmän inom ramen för programfördjupningen erbjuda kombinationer av kurser, så kallade yrkesutgångar, som ger en viss yrkeskompetens, jfr 1 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039). Avsikten är att dessa yrkesutgångar ska svara mot kraven för anställning. I betänkande En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77) framgår att kraven för anställningsbarhet inom vissa branscher innebär att eleverna måste läsa så många yrkeskurser att de i praktiken inte har möjlighet att använda det individuella valet och programfördjupningen för att läsa behörighetsgivande kurser. Utredningen bedömde att så många som ett trettiotal yrkesutgångar berörs av detta problem. Totalt finns det enligt utredningen närmare 170 yrkesutgångar på yrkesprogrammen. fann även i sina intervjuer med elever att de som vill läsa kurser för grundläggande behörighet kan möta praktiska problem med t.ex. schemakrockar. Det förekommer t.ex. att elever har arbetsplatsförlagt lärande på annan ort och därefter förväntas resa tillbaka till skolan på hemorten för att delta i undervisning i svenska eller engelska under sen Enligt utredningen gör detta att många elever väljer bort de Prop. 2021/22:94 kurser som ger grundläggande behörighet. har i en kvalitetsgranskning undersökt de reella möjligheterna för elever på yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet (Grundläggande högskolebehörighet - En rättighet och ett frivilligt val för elever på yrkesprogram, SI 2021:995). Granskningen omfattade 36 gymnasieskolor. Det övergripande resultatet visar att elever på de flesta av de granskade skolorna har reella möjligheter att läsa in grundläggande behörighet. har ungefär var fjärde skola rekommenderats att utveckla arbetet med information och vägledning eller se över hur de organiserar utbildningen. På några skolor i granskningen förekom schemakrockar som innebar att elevernas möjligheter att läsa behörighetsgivande kurser är mycket begränsade. Det ställer enligt Skolinspektionen höga krav på den enskilda eleven. Enligt myndigheten framträder det tydligt i granskningen att möjligheterna att läsa in grundläggande behörighet skiljer sig åt mellan olika yrkesprogram. Detta beror bl. a. på att förutsättningarna för hur huvudmän och skolor kan erbjuda behörighetsgivande kurser varierar mellan programmen.