prop · H903168 · 2022-03-22 00:00:00 — 3.sådana områden för lands- bygdsutveckling i strandnära lägen som avses i 7 kap. 18 e § första 4. kommunens syn på risken för 3. kommunens syn på risken för skador på den byggda miljön som skador på den byggda miljön som kan följa av översvämning, ras, kan följa av översvämning, ras, skred och erosion som är klimat- skred och erosion som är klimat- relaterade samt på hur sådana risker relaterade samt på hur sådana risker kan minska eller upphöra, kan minska eller upphöra, 5. om översiktsplanen avviker 4. om översiktsplanen avviker från en regionplan för länet, på från en regionplan för länet, på vilket sätt den gör det och skälen vilket sätt den gör det och skälen för avvikelsen, och för avvikelsen, och 6. sådana områden och verksam- 5. sådana områden och verksam- heter som angår två eller flera heter som angår två eller flera kommuner eller är av regional kommuner eller är av regional Om inte har godtagit planen i en viss del, ska det anmärkas i planen. I översiktsplanen får kommunen redovisa landsbygdsområden enligt 7 kap. 17 a § första stycket miljö- balken. 1 Senaste lydelse 2020:76. 2021/22:168 Bilaga 2 Under samrådet ska särskilt 1.ta till vara och samordna statens intressen, 2.tillhandahålla underlag för kommunens bedömningar och ge råd i fråga om sådana allmänna intressen enligt 2 kap. som hänsyn bör tas till vid beslut om användningen av mark- och vattenområden, 3. verka för att riksintressen en- 3. verka för att riksintressen en- ligt 3 och 4 kap. till- ligt 3 och 4 kap. till- godoses, att miljökvalitetsnormer godoses, att miljökvalitetsnormer enligt 5 kap. följs och enligt 5 kap. följs och att redovisningen av områden för att redovisningen av landsbygds- områden är förenlig med 7 kap. lägen är förenlig med 7 kap. 18 e § 17 a § första stycket , 4.verka för att sådana frågor om användningen av mark- och vatten- områden som angår två eller flera kommuner samordnas på ett lämpligt sätt, och 5.verka för att bebyggelse och byggnadsverk inte blir olämpliga med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. ska dessutom ge råd i övrigt om tillämpningen av bestämmelserna i denna lag, om det behövs från allmän synpunkt. ska lämna ett granskningsyttrande över planförslaget. ska i yttrandet enbart ange om 1.förslaget inte tillgodoser ett riksintresse enligt 3 eller 4 kap. miljö- balken, 2.förslaget kan medverka till att en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, 3. redovisningen av områden för 3. redovisningen av landsbygds- områden inte är förenlig med 7 kap. lägen inte är förenlig med 7 kap. 17 a § första stycket , 18 e § första stycket , 4.sådana frågor rörande användningen av mark- och vattenområden som angår två eller flera kommuner inte samordnas på ett lämpligt sätt, och 5.en bebyggelse blir olämplig eller ett byggnadsverk olämpligt med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion. Denna lag träder i kraft . 2Senaste lydelse 2020:76. 3Senaste lydelse 2020:76. 2.De delar av områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen som omfattas av strandskydd ska gälla som landsbygdsområden enligt 7 kap. 17 a § första stycket , om i sitt gransknings- yttrande har funnit att redovisningen är förenlig med 7 kap. 18 e § första stycket i dess lydelse för granskningsyttrande. 2021/22:168 Bilaga 2 2021/22:168 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:78) Efter remiss har yttranden kommit in från , kommun, kommun, kommun, kommun, , , Byggföretagen, , , kommun, kommun, , kommun, Fastighetsägarna , Folkhälso- myndigheten, , Företagarna, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, Havs- och vattenmyndigheten, , Hela ska leva, kommun, kommun, kommun, , kommun, å vattenråd, IALE svenska landskapsekologiska föreningen, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , Kristian- stads kommun, , , vattenråd, , Lantmäteriet, , , kommun, , i , i , i , i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i län, i , i , i Väster- län, i , i , i län, i , kommun, , kommun, kommun, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , kommun, kommun, , , , Region 10, Region , Region , Region , Region , Region , Region län, Region , Region botten, , Region , Region , Region , Region , Region , Region manland, Region län, Region , Riksantikvarie- ämbetet, Sala kommun, , å vattendragsförbund och vattenråd, kommun, Skogsindustrierna, , Skär- gårdarnas riksförbund, , Småföretagarnas Riks- organisation, SmåKom, kommun, Sportfiskarna, Statens fastig- hetsverk, , , Stats- kontoret, (Mistra), , , kommun, kommun, , och , kommun, Svensk försäkring, , , , Svenska , , Svenskt Friluftsliv, Allmännings- skogars Förbund, Fiskares producentorganisation, , Geologiska undersökningar, , Kommuner och Regioner, kommun, kommun, , Tillväxt- verket, kommun, , , Upp- landsstiftelsen, kommun, (Juridiska fakulteten), , Visita, , mark- och miljödomstolen, Världsnaturfonden i WWF, kommun, , Västra Götalands- regionen, kommun, kommun, kommun, Örn- sköldsviks kommun, , mark- och miljödomstolen, Därutöver har yttranden inkommit från Advokatfirman och Miljörättsbyrån, kommun, kommun, Aspöja Skär- vårdsförening, kommun, , Bodens kommun, kommun, i , Calluna AB, på , , Djurgården-Lilla Värtans , kommun, kommun, kommun, , kommun, Gräsö skärgårds- råd, , kommun, Naturskydds- förening, kommun, , Hela ska leva , Hela ska leva X-ing , kommun, Utvecklingsforum (HUF), , kommun, , kommun, kommun, kommun, LRFs kommungrupp kommun, kommun, i av , , kommun, Väst, de gröna i , de gröna i , de gröna på , , , i , i , kommun, kommun, kommun, Naturskydds- föreningen , , Naturskydds- föreningen , i , Naturskydds- föreningen i , i , Naturskydds- föreningen i , i kommun, Natur- skyddsföreningen i , i , i , i Lysekil- , , i Vagge- ryds kommun, , län, NOrdBruk, Kommuner, , kommun, Oppositionen i kommun, kommun, , , kommun, 2021/22:168 Bilaga 3 föreningars , kommun, Smålands- kustens skärgårdsförening, Socialdemokraterna i , kommun, Skog och , kommun, Storsthlm, , kommun, , , , , , , Tourism in , Trä- och möbelföretagen, kommun, kommun, Umeåregionens kommuner, kommun, kommun, kommun, kommun, , Vatten- rådet för , , V-Dala Miljö & Bygg, kommun, Våtmarksfonden, kommun, , kommun, och Föreningen , , Åre kommun, , kommun, kommun, , , kommun. Därutöver har synpunkter inkommit från ett trettiotal privatpersoner. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: Birdlife , , , , Ekologiska lantbrukarna, Faluns kommun, , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), , , för småbrukare, , , , Hälsofrämjandet, Häst- näringens , IVL , Justitie- kanslern, , Kulturmiljöfrämjandet, Kungl. Tekniska högskolan, kommun, , , , LRF Skogsägarna, kommun, , Nationellt för Vattenbruk, i , Region , Region , ombudsmän - JO, , , , Resilience Center, kommun, , , Svenska fjällklubben, , (), , , , entomologiska förening, , spannmålsodlare förening, , , kommun Sammanfattning av betänkandet Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning (SOU 2020:10) Kväve och fosfor är gödande ämnen som ingår i naturliga kretslopp i mark och vatten. Vid för höga koncentrationer orsakar kväve och fosfor över- gödning i vattenmiljön. Övergödningseffekter yttrar sig bland annat som igenväxning av sjöar och vattendrag, algblomningar i sjöar och hav och förändrade ekosystem- funktioner. I förlängningen leder övergödningen till syrebrist i botten- vatten och sediment. De källor som framför allt bidrar till övergödningen är jordbruk, skogsbruk, enskilda avlopp, avloppsreningsverk, tätorter via dagvatten och industrier. En källa som dessutom har uppmärksammats är hästhållningen. Näring tillförs även från s.k. internbelastning av fosfor från sediment i sjöar och kustvatten, vilket lokalt kan ha stor påverkan. Trots en medvetenhet om övergödningsproblematiken och att många olika åtgärder genomförts, uppnår inte miljökvalitetsmålet Ingen övergödning eller miljömålen i EU:s ramdirektiv för vatten. För att uppnå nationella, EU-rättsliga och internationella mål behöver åtgärdsarbetet mot näringsläckage till vattenmiljöer fortsätta och öka ytterligare. Fler fysiska åtgärder behövs, som t.ex. rening av enskilda avlopp, skyddszoner, fosfordammar, våtmarker och blå fånggrödor. 2021/22:168 Bilaga 4 Allas ansvar och målkonflikter Övergödningen finns för att olika aktörer vill uppfylla andra mål, på ett sätt som står i konflikt med målet god vattenstatus. Utredningens förslag syftar till att hantera sådana målkonflikter. Det är inte samma sak som att upphäva dem. Olika samhällsmål kommer alltid att, i viss mån, stå i konflikt med varandra. Våra förslag till styrmedel syftar till att olika mål ska kunna uppfyllas, och konflikter överbryggas, så långt som möjligt. Utredningens uppdrag har varit att föreslå hur övergödningen av kustvatten, sjöar och vattendrag effektivt kan minska genom stärkt lokalt Detta innefattar att analysera drivkrafter bakom det lokala åtgärdsarbetet, vilka styrmedel som bidrar till att stärka åtgärdsarbetet och hur arbetet kan finansieras. Utredningen har även haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för återföring av näringsämnen från kustvatten och sjöar i syfte att minska övergödningen. Därtill har utredningen haft i uppdrag att lämna förslag på etappmål som kan bidra till att vi når miljökvalitetsmålet Ingen övergödning samt vissa delmål i Agenda nås. Utredningens uppdrag beskrivs i sin helhet i kommittédirektivet, se bilaga 1. Hur vi har arbetat Vi har fokuserat på att involvera så många aktörer som möjligt med anknytning till övergödningsfrågan och lokalt åtgärdsarbete. Syftet med detta har varit att ta till vara på befintlig kunskap och befintliga erfarenheter och att analysera, utveckla och överväga förslag i en såväl bred som fördjupad dialog med berörda aktörer. I det inledande skedet av utredningens arbete anlitades flera externa uppdragstagare i syfte att få in underlag i olika frågor. Vi har upplevt att själva utredningsprocessen, oavsett de förslag vi presenterar, har förstärkt fokus på övergödningsproblematiken och alternativa lösningar. Nedan redovisas de förslag som utredningen lämnar. Förslagen rör i huvudsak nya etappmål i miljömålssystemet, samordning av lokalt åtgärdsarbete, åtgärder för att stärka lokalt åtgärdsarbete, en stärkt finansiering och uppföljning samt vidare utredningsbehov. Nya etappmål i miljömålssystemet Utredningen föreslår tre nya etappmål inom det svenska miljömåls- systemet. Etappmålens funktion är att öka takten i åtgärdsarbetet och fungera som viktiga steg på vägen för att nå ett eller flera miljö- kvalitetsmål. Utredningens etappmålsförslag rör enskilda avlopp, gödselanvändning samt våtmarker. Etappmål om enskilda avlopp Utredningen föreslår ett etappmål som innebär att alla enskilda avlopp i kust- och sjönära områden ska vara utrustade med godkänd reningsteknik. Syftet med etappmålet är att öka åtgärdstakten av brist- fälliga enskilda avlopp i särskilt känsliga områden för att minska närings- läckage till sjöar, kustvatten och hav. Det är särskilt viktigt att avloppsvatten i kust- och sjönära områden har fungerande reningsteknik. I dessa områden är miljön ofta hårt belastad av flera utsläppskällor och retentionen i landskapet är ofta dålig. Dessutom är många fritidsfastigheter med enskilda avlopp i kust- och sjönära områden belägna nära vattnet. Etappmål om effektivare gödselanvändning Utredningen föreslår att andelen mineralgödsel, av den totala gödsel- användningen, ska minska till 2030. För att minska den mängd näring som tillförs kretsloppet behöver den näring som redan finns i kretsloppet återanvändas mer effektivt. Allt i syfte att uppnå ett hållbart kretslopp. Stallgödsel produceras av de djur som människan håller och näringen från stallgödsel bör så långt möjligt återföras till kretsloppet genom att den används för att odla grödor. En alltför omfattande tillförsel av mineralgödsel kan antas ha en hämmande effekt på en effektiv användning av stallgödsel. Det föreslagna etappmålet ska bidra till att kretsloppsanpassa gödselanvändningen i . 2021/22:168 Bilaga 4 Utredningen föreslår att arealen våtmarker ska öka till 2030 så att det motsvarar behovet som pekas ut inom vattenförvaltningen. Etappmålet syftar till att öka arealen våtmarker med huvudsakligt syfte att öka näringsretentionen i landskapet. Detta etappmål ska ses som ett steg på vägen att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning men kommer även att innebära steg på vägen att nå flera andra miljökvalitetsmål, särskilt Myllrande våtmarker och Ett rikt växt- och djurliv. Det föreslagna etappmålet knyter även an till flera delar av generationsmålet. Samordning av lokalt åtgärdsarbete Utredningen föreslår att kommunerna tar fram lokala åtgärdsplaner för övergödningsrelaterade insatser inom sina avrinningsområden. Genom att upprätta lokala åtgärdsplaner menar utredningen att kommunernas fokus på vattenkvalitetsfrågor och övergödning kommer att stärkas. De lokala åtgärdsplanerna ska ses som planerings- och genomförandeverktyg och ska enligt vårt förslag inte regleras i författning. Utredningen föreslår också att de länsstyrelser och kommuner, där det finns ett behov, ska ha en åtgärdssamordningsfunktion. Flera av de kommuner som har lyckats med sitt arbete med vattenfrågor har någon form av samordnare anställd av kommunen. Funktionen kallas ibland vattensamordnare, ibland åtgärdssamordnare och det varierar vilken organisatorisk tillhörighet funktionen har. Utredningens genomgång av lokala åtgärdsprojekt visar att en lokal samordningsfunktion är en viktig drivkraft för att få till stånd fler vattenvårdsprojekt och fler fysiska åtgärder. För att ge stöd åt den lokala samordningen föreslår utredningen att Havs- och vattenmyndigheten får i uppgift att tillhandahålla en central stöd- funktion för lokalt åtgärdsarbete. Våtmarker och dammar med vattenspegel som är anlagda av människan omfattas av det generella strandskyddet. Detta har medfört en intresse- 2021/22:168 Bilaga 4 konflikt mellan de intressen som strandskyddet ska värna och de intressen som privata markägare kan ha. Enligt utredningens erfarenhet har strandskyddet en hämmande effekt på anläggandet av nya våtmarker eftersom strandskyddet medför begränsningar i hur markägaren får utnyttja sin mark. Utredningen föreslår därför ett generellt undantag från strandskyddet för våtmarker och dammar som har anlagts eller restaurerats med huvud- sakligt syfte att minska näringsbelastningen på den lokala vattenmiljön. Utredningen föreslår också att motsvarande undantag från biotopskyddet ska gälla för våtmarker och dammar som har anlagts med detta syfte. Syftet med undantagen är att stimulera att fler våtmarker och dammar anläggs i jordbrukslandskapet, där risken för näringsläckage är som störst. Bättre förutsättningar för odlare av blå fånggrödor Utredningen föreslår att kravet på tillstånd till vattenverksamhet enligt inte ska gälla för odling av sjöpungar och alger, s.k. blå fånggrödor. Andra verksamheter som omfattas av undantaget är bl.a. odling av musslor. Utredningen ser inte något skäl till att odling av olika blå fånggrödor som tar upp näringsämnen ur vattnet ska behandlas olika. Kravet på tillstånd till vattenverksamhet enligt har lyfts fram som det enskilt största hindret för att starta odlingar av sjöpungar och alger på . Administrationen av ansökningsförfarandet, kost- naderna och en ofta tidskrävande process har medfört att utvecklingen av vattenbruk har bromsats upp. Med utredningens förslag blir förutsätt- ningarna för att starta och bedriva odling av blå fånggrödor bättre. Utredningen föreslår även att kustnära kommuner ska ange vilka vattenområden som är lämpliga för odling av blå fånggrödor i översikts- planen. Utredningen föreslår att uppföljningen av de stöd som betalas ut enligt förordningen om statligt stöd till vattenvårdsprojekt, det s.k. LOVA- stödet, förstärks samt att LOVA-anslaget utökas när en bättre uppföljning är på plats. Utredningen har erfarit att de flesta aktörer är positiva till LOVA och att detta system överlag fungerar bra, även om det finns invändningar. Utredningen rekommenderar därför att finansieringen till LOVA ökar. Men parallellt med detta bör uppföljning och utvärderingsinsatser öka. Utredningen föreslår att fortsätter arbetet med att göra ersättningarna inom landsbygdsprogrammet mer resultatbaserade. De övergödningsrelaterade miljöersättningarna i landsbygdsprogrammet bör i ökad utsträckning relatera den enskildes ersättning till den uppnådda utsläppsminskningen. Utredningens bedömning är att modellbaserade resultatersättningar kan vara en framkomlig väg. Vidare uppdrag och utredningsbehov 2021/22:168 Bilaga 4 Utredningen har identifierat ett par områden där det finns behov av att se över nuvarande regelverk samt utforma nya regler. Utredningen föreslår att reglerna om markavvattningsföretag ses över i syfte att förenkla förfarandet kopplat till omprövning och avveckling av markavvattningsföretag. Nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare Utredningen föreslår att regeringen ger i uppdrag att i samarbete med ta fram underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare. Utredningen lämnar inga författningsförslag eftersom frågan om det närmare innehållet i de nya bestämmelserna behöver utredas ytterligare. Utredningen bifogar underlag till nya bestämmelser i bilaga 4. Bakgrunden till att det finns ett behov av nya bestämmelser är bl.a. att de krav på hantering av stallgödsel som gäller för jordbruksföretag inte omfattar alla hästar eftersom en stor del av hästarna finns utanför jordbruksföretag. Dessutom produceras den största andelen hästgödsel utanför jordbruket, vilket innebär att en stor del av den resurs som hästgödseln utgör inte tas till vara. Stöd till näringsupptag från havet Utredningen föreslår att stöden till upptag av näringsämnen från havet utvecklas i riktning mot resultatbaserade stöd. finns möjlighet att få ekonomiskt stöd till projekt som syftar till att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och som innefattar åtgärder för att ta upp näring ur hav, sjöar och vattendrag genom odling av blå fånggrödor. Bidrag får dock inte sökas av vinstdrivande föreningar eller företag. Ett resultatbaserat stöd ger olika metoder och tekniker möjlighet att konkurrera med varandra och det skapar ett incitament för att utveckla och vidareutveckla olika metoder för upptag av näringsämnen från havet. Liksom för landsbygdsprogrammet bör möjligheten att beräkna förväntade resultat via modellering prioriteras. En del av de förslag som övervägts, har utredningen valt att inte gå fram med. Det handlar framför allt om en nationell plan mot övergödning med följdförslag, samt ett förslag om att inrätta ett nationellt hästregister. Se vidare bilaga 5. 2021/22:168 Bilaga 4 En nationell plan mot övergödning Utredningen bedömer att det finns ett behov av en nationell helhetssyn och en nationell plan i övergödningsfrågan. En sådan helhetssyn skulle kunna formuleras i en nationell plan mot övergödning. Det övergripande syftet med den nationella planen bör vara att ge vägledning i svåra frågor där avvägningar behöver göras mellan intresset att nå målet Ingen över- gödning och andra samhällsintressen, t.ex. livsmedelsproduktionen. Den nationella planen bör främst vara ett inriktningsdokument för de myndigheter och kommuner som arbetar inom förvaltningen med myndighetsutövning, prövning och kontroll. Den nationella planen bör dessutom tjäna som ett vägledningsdokument för verksamhetsutövare vid planering, organisering och utförande av näringsverksamhet och annan miljöpåverkande verksamhet. Utredningens bedömning är att det dessutom finns ett behov av nationella prioriteringar och avvägningar för att stärka lokalt åtgärd- sarbete. En nationell plan mot övergödning bör fungera som en samlad strategi och vägledning för övriga insatser mot övergödning och fungera som ett stöd för beslutsfattande myndigheter, exempelvis vid beslut om att bevilja ekonomiskt stöd till åtgärdsprojekt. De prioriteringar och avvägningar som behöver göras på nationell nivå är enligt utredningens bedömning i huvudsak följande. •Avvägning mellan målkonflikter, t.ex. mellan miljökvalitetsmål och livsmedelsproduktion. •Prioritering av geografiska områden där åtgärdsbehoven är som störst. •Övriga prioriteringar för användning av statens resurser. finns förvaltningsplaner och åtgärdsprogram för en majoritet av de vattenförekomster som har problem med övergödning. Dessa planer och åtgärdsprogram tas fram inom vattenförvaltningen. En annan statlig utredning har presenterat förslag på en ny vattenförvaltnings- organisation och en ny modell för att förvalta vatten. Mot bakgrund av bl.a. dessa omständigheter går inte denna utredning fram med förslaget om en nationell plan mot övergödning men konstaterar att det framöver kan bli aktuellt att överväga en nationell plan. Utredningens bedömning är att det finns ett behov av underlag för tillsyns- myndigheterna om var hästar hålls. Tillsynsmyndigheterna behöver underlag dels för att kunna bedöma var risken för näringsläckage är som störst, dels för att kunna prioritera och effektivisera tillsynsarbetet. Ett nationellt hästregister skulle kunna fungera som ett sådant stöd och utredningen har därför övervägt att föreslå en registreringsplikt för hästar med skyldighet att informera om var hästen hålls. ska en ny EU-förordning om djurhälsa börja tillämpas i . Förordningen innebär att alla medlemsländer ska upprätta en central databas över alla anläggningar med landlevande djur, bl.a. alla hästdjur. kommer att vara värdmyndighet för databasen i Uppgifter i databasen kommer att vara tillgängliga för tillsyns- Mot bakgrund av detta saknas det enligt utredningen skäl att lämna förslag om ytterligare register för hästar. 2021/22:168 Bilaga 4 2021/22:168 Bilaga 5 Betänkandets lagförslag (SOU 2020:10) Förslag till lag om ändring i (1998:808) Härigenom föreskrivs i fråga om (1998:808) dels att det ska införas en ny paragraf, 7 kap. 16 a §, med följande lydelse, dels att 11 kap. 11 § 2 punkten ska ha följande lydelse. Förbuden i 15 § gäller inte för våtmarker och dammar som har anlagts eller restaurerats med huvudsakligt syfte att minska näringsbelastningen på den lokala vattenmiljön. Tillstånd enligt detta kapitel behövs inte för 1.vattentäkt för en en- eller tvåfamiljsfastighets eller jordbruksfastig- hets husbehovsförbrukning eller värmeförsörjning, utförande av anläggningar för utförande av anläggningar för odling av fisk, musslor eller odling av fisk, musslor, kräftdjur, sjöpungar och alger, eller 3.utförande av anläggningar för utvinning av värme, om åtgärden inte avser vattentäkt. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse SFS 2019:1263. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:10) 2021/22:168 Bilaga 6 Efter remiss har yttranden kommit in från , Ekonomi- styrningsverket, , , Folkhälso- myndigheten, Formas (för miljö, areella näringar och samhällsbyggande), , , Havs- och vattenmyndigheten, Hela Ska Leva, , , , , kommun, , , kommun, , , , , , i , i , i , i , Läns- styrelsen i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , i , i län, i , kommun, Matfiskodlarna, , vattenråd, , mark- och miljödomstolen, , Norr- kommun, , Nyköpingsåarnas vattenvårds- förbund, kommun. , kommun, Skogs- industrierna, , , , kommun, , Östersjöcentrum, , , och , , , Svenskt Vatten, geologiska undersökning, , Kommuner och Regioner, , , , , , , , mark- och miljödomstolen, kommun, , Utredningen om översyn av strandskyddet (M2019:01), VA-guiden, för , i , för Norra vattendistrikt, i , för Södra vattendistrikt, i län, för vattendistrikt, i , Världsnaturfonden i , , stad, , mark- och miljödomstolen, kommun, , mark- och miljö- domstolen. Därutöver har yttranden inkommit från hästnätverk, , , , Svensk Travsport, för pura raza española, . Därutöver har synpunkter inkommit från en privatperson och samlat från en stor grupp av privatpersoner.