prop · H903158 · 2022-03-22 00:00:00 — första eleven anses ha större behov av det särskilda stöd som resursskolan Ett annat exempel är att en viss resursskola har specialiserat sig mot en viss typ av funktionsnedsättning och flera elever som både har en sådan funktionsnedsättning och en långvarig skolfrånvaro har ansökt till Då får en elev som är äldre och har en längre skolfrånvaro anses ha större behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder än en elev som är yngre och har en kortare skolfrånvaro. En elev med lång- varig skolfrånvaro som har behov av särskilt stöd för att kunna komma tillbaka till undervisningen i en skola kan vidare generellt anses ha större behov av särskilt stöd än en elev som har behov av särskilt stöd med anled- ning av t.ex. samma funktionsnedsättning, men som ändå deltar i under- visningen i sin nuvarande skola. Det är dock centralt att få till stånd en fungerande elevgrupp i en resursskola för att lärmiljön ska bli ändamåls- Elever med långvarig skolfrånvaro kan ha behov av att komma in i en grupp med tillgång till klasskamrater. Om enbart elever med långvarig skolfrånvaro antas till en viss resursskola kan det i praktiken bli så att det inte finns någon elevgrupp att ansluta till och då är risken att återgången till skolan inte fungerar. Vid bedömningen av vilken elev som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder för att kunna upp- fylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skol- situation måste således även elevgruppens sammansättning beaktas. Exempel på faktorer som behöver beaktas vid urval till en resursskola är Prop. 2021/22:158 hur stor del av sin skolgång som en viss elev har missat i praktiken eller hur stora behov av anpassningar som en elev har på grund av sina funk- tionsnedsättningar eller hur stora svårigheter eleven har i sin skolgång i övrigt. Dessa faktorer får beaktas utifrån resursskolans eventuella speciali- sering mot t.ex. vissa funktionsnedsättningar. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. 36 § Om det inte finns plats för alla sökande till en viss skolenhet med grundskola ska ett urval göras. Vid urval får endast följande urvalsgrunder användas: 1.förtur för elever som har ett syskon som redan går vid skolenheten (syskon- förtur), 2.förtur baserat på geografiska mått (geografiskt baserat urval), 3.förtur till en viss skolenhet för elever som går vid en viss skolenhet om skol- enheterna har ett organisatoriskt eller pedagogiskt samband (verksamhetsmässigt samband), 4.förtur för elever som är i behov av särskilt stöd eller annars har särskilda 5.slumpmässigt urval till en viss andel av platserna bland elever som inte om- fattas av någon annan urvalsgrund (lika möjligheter), 6.urval enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § tredje stycket (tester och prov), 7.urval enligt andra föreskrifter som avser fristående skolor med särskild peda- gogisk inriktning eller särskilda utbildningar, och 8.urval som följer av ett beslut som har fattats med stöd av 9 a § (färdighetsprov Geografiskt baserat urval får som mest tillämpas på hälften av platserna vid skolenheten. Lika möjligheter får inte användas som enda urvalsgrund. Paragrafen innehåller bestämmelser om urval för fristående grundskole- Ändringarna i paragrafen innebär att urvalsgrunderna inte längre ska godkännas av Skolinspektionen och att urvalsgrunderna regleras uttöm- mande i denna paragraf. Upplysningsbestämmelsen i nuvarande andra stycket om att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter som innebär undantag för vissa elever tas bort. Av första stycket följer att ett urval ska göras om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med grundskola. får användas framgår av andra stycket. I andra stycket anges att de urvalsgrunder som får användas för mot- tagande av elever är syskonförtur, geografiskt baserat urval, verksam- hetsmässigt samband, förtur för elever som är i behov av särskilt stöd eller annars har särskilda skäl, lika möjligheter, tester och prov, urval enligt andra föreskrifter som avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar, och färdighetsprov i musik som följer av ett särskilt beslut. Förslaget innebär att kötid, som är en vanlig urvalsgrund för skolenheter med grundskola med enskild huvud- man, inte längre kommer att kunna tillämpas. Urvalsgrunderna i punkten 1 (syskonförtur), punkten 2 (geografiskt baserat urval), punkten 4 (förtur för elever som är i behov av särskilt stöd eller annars har särskilda skäl) och punkten 5 (lika möjligheter) har samma 2021/22:158 innebörd som motsvarande urvalsgrunder för kommunala och fristående skolenheter med förskoleklass och kommunala skolenheter, se 9 kap. 15 a § andra stycket 1–4 och 18 § andra stycket 1–4 samt 10 kap. 30 a § andra stycket 1, 2, 4 och 5 och kommentaren till de bestämmelserna. I punkten 3 regleras urvalsgrunden verksamhetsmässigt samband som innebär att elever som går vid en viss skolenhet inom förskoleklass ges förtur till en viss skolenhet inom grundskola eller att elever vid en viss skolenhet inom ges förtur till en annan skolenhet med högre årskurser om de två skolenheterna har ett organisatoriskt eller pedagogiskt samband med varandra. Organisatoriskt samband kan föreligga t.ex. när en fristående skola med lägre årskurser samutnyttjar lokaler med en skola med högre årskurser. Med pedagogiskt samband avses att skolorna tillämpar samma pedagogik i undervisningen, t.ex. waldorf- eller montessoripedagogik. Andra stycket 6–8 motsvarar den reglering som finns i 36 § första stycket 1–3. Punkten 6 reglerar urval enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § tredje stycket (tester och prov). Bestämmelsen motsvarar 30 a § andra stycket punkten 6, se kommentaren till den bestämmelsen. I punkten 7 finns bestämmelser om urval enligt andra föreskrifter som avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar. Exempel på särskilda utbildningar i är särskild utbildning med judiska studier enligt förordningen (2011:398) om särskild utbildning med judiska studier i och särskild utbildning i form av förberedande dansarutbildning. När det gäller förberedande dansar- utbildning har föreskrifter om urval meddelats med stöd av bemyndigandet i 9 § tredje stycket (se 9 § förordningen [2011:7] om dansarutbildning). I punkten 8 regleras urval som följer av ett beslut som har fattats med stöd av 9 a § (färdighetsprov i musik). Bestämmelsen motsvarar 30 a § andra stycket punkten 7, se kommentaren till den bestämmelsen. Det följer av 9 a § att ingen annan urvalsgrund får tillämpas när färdighetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet. Enligt tredje stycket får urvalsgrunden geografiskt baserat urval tilläm- pas på som mest hälften av platserna vid skolenheten. En enskild huvud- man får placera elever enligt denna urvalsgrund som mest på hälften av det totala antalet platser vid skolenheten. Resterande platser får fyllas med tillämpning av andra urvalsgrunder. Bestämmelsen innebär att en fristå- ende skola, som inte omfattas av 35 § första stycket andra meningen, fort- farande uppfyller kravet enligt 35 § första stycket första meningen att vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i . I fjärde stycket föreskrivs att lika möjligheter inte får användas som enda urvalsgrund. Bestämmelsen motsvarar 9 kap. 15 a § tredje stycket, 18 § fjärde stycket och 30 a § fjärde stycket, se kommentaren till de bestämmel- serna och till 9 kap. 15 § andra stycket 4. Övervägandena finns i avsnitt 7.1 och 7.3. 29 a § Om det inte finns plats för alla som har uttryckt önskemål om placering vid en viss skolenhet med grundsärskola ska ett urval göras. Vid urval får endast följande urvalsgrunder användas: 1.förtur för elever som har ett syskon som redan går vid skolenheten (syskon- förtur), 2.förtur baserat på geografiska mått (geografiskt baserat urval), 3.förtur till en viss skolenhet med högre årskurser för elever som går vid en viss skolenhet med lägre årskurser (skolspår), 4.förtur för elever som är i behov av särskilt stöd eller annars har särskilda skäl, och 5.slumpmässigt urval till en viss andel av platserna bland elever som inte om- fattas av någon annan urvalsgrund (lika möjligheter). Om skolspår tillämpas på en skolenhet med högre årskurser som tar emot elever från en viss skolenhet, ska eleverna vid den skolenheten ingå i urvalet till skol- enheten med högre årskurser även om elevernas vårdnadshavare inte har uttryckt önskemål om placering vid den skolenheten. Lika möjligheter får inte användas som enda urvalsgrund. Paragrafen som är ny reglerar de urvalsgrunder som får tillämpas för placering vid en skolenhet med grundsärskola när det är fler sökande än det finns platser. Av första stycket följer att ett urval ska göras om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med grundsärskola. De platser som ska fördelas vid urvalet enligt förevarande bestämmelse är de som återstår sedan närhetsgarantin har säkerställts för såväl elever vars vårdnadshavare inte har uttryckt något önskemål om placering enligt 29 § första stycket, som elever vars vårdnadshavare har uttryckt önskemål enligt nämnda bestämmelse som inte har kunnat tillgodoses. Vilka urvalsgrunder som får användas framgår av andra stycket. till kommunala skolenheter ska göras bland de barn vars vårdnadshavare har framfört önskemål om skolplacering i barnets hemkommun enligt 29 § För önskemål om placering vid skolenhet i en annan kommun än hemkommunen gäller bestämmelserna i 25 §. Bestämmelserna i andra–fjärde styckena motsvarar 10 kap. 30 a § andra stycket 1–5 och tredje och fjärde styckena, se kommentaren till de bestäm- Övervägandena finns i avsnitt 7.1 och 7.2. 30 a § En kommun får begränsa utbildningen vid en viss skolenhet till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola). För en resursskola gäller inte 29–30 §§. Kommunen ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestämmelser om särskilt stöd finns i Kommunen beslutar om placering av en elev vid en resursskola, efter ansökan av elevens vårdnadshavare. Ansökan får även göras av elevens rektor, om eleven är placerad vid en av kommunens skolenheter och elevens vårdnadshavare medger Om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder Paragrafen innehåller bestämmelser om kommunala resursskolor inom Ändringen i första styckets andra mening innebär att de urvalsgrunder som föreskrivs i 29 a § för placering vid en skolenhet med grundsärskola inte ska tillämpas för resursskolor. Urvalet till dessa ska i stället göras enligt bestämmelsen i paragrafens fjärde stycke. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. 34 § En fristående grundsärskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i grundsärskolan. Utbildningen får dock begränsas till att avse 2.elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola), eller 3.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen för en resursskola ansvarar för att bedöma om en elev är i behov av sådant särskilt stöd som resursskolan erbjuder för att eleven ska kunna uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas eller för att eleven ska undvika svårigheter i sin skolsituation. Bestäm- melser om särskilt stöd finns i 3 kap. För en resursskola gäller inte 35 §. Om det inte finns plats för alla sökande till en viss resursskola ska ett urval göras. Vid urval ska de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder prioriteras. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 38 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i första stycket 3. Paragrafen reglerar mottagande i en fristående grundsärskola. I tredje stycket, som är nytt, införs i första meningen en bestämmelse som innebär att de urvalsgrunder som föreskrivs i 35 § för mottagande vid en skolenhet med grundsärskola inte ska tillämpas för en resursskola med grundsärskola, dvs. en skolenhet där undervisningen har begränsats till elever med behov av särskilt stöd, se första stycket punkten 2. I stället ska den urvalsgrund som anges i andra meningen tillämpas, dvs. de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder ska priori- teras. Bestämmelserna har samma innebörd som motsvarande bestäm- melser för fristående skolenheter med grundskola, se 10 kap. 35 § tredje stycket och kommentaren till det stycket. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. 35 § Om det inte finns plats för alla sökande till en viss skolenhet med grundsär- skola ska ett urval göras. Vid urval får endast följande urvalsgrunder användas: 1.förtur för elever som har ett syskon som redan går vid skolenheten (syskon- förtur), 2.förtur baserat på geografiska mått (geografiskt baserat urval), 3.förtur till en viss skolenhet för elever som går vid en viss skolenhet om skol- enheterna har ett organisatoriskt eller pedagogiskt samband (verksamhetsmässigt samband), 4.förtur för elever som är i behov av särskilt stöd eller annars har särskilda skäl, och 5.slumpmässigt urval till en viss andel av platserna bland elever som inte om- fattas av någon annan urvalsgrund (lika möjligheter). Geografiskt baserat urval får som mest tillämpas på hälften av platserna vid skolenheten. Lika möjligheter får inte användas som enda urvalsgrund. Paragrafen innehåller bestämmelser om urval för fristående grundsär- skoleenheter. Ändringarna i paragrafen innebär att urvalsgrunderna inte längre ska godkännas av Skolinspektionen och att urvalsgrunderna regleras uttöm- mande i denna paragraf. Upplysningsbestämmelsen i nuvarande andra stycket om att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter som innebär undantag för vissa elever tas bort. Paragrafen motsvarar 10 kap. 36 § andra stycket 1–5 och tredje och fjärde styckena, se kommentaren till de bestämmelserna. Övervägandena finns i avsnitt 7.1 och 7.3. 5 § Beslut av en kommun eller en region får överklagas till allmän förvaltnings- domstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 § eller 25 kap. 10 § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13, 14, 14 c eller 15 §, 2.bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 35 §, 19 kap. 45 §, 22 kap. 18 § eller 25 kap. 11 §, 3.avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 4.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 5.skolskjuts enligt 9 kap. 15 c § första stycket, 9 kap. 15 d § första stycket, 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 18 kap. 31 § första stycket, 6.ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 8.rätt till bidrag enligt 25 kap. 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13, 14 a, 14 c eller 15 §, 9.tillfälligt förbud enligt 26 kap. 18 §, eller 10.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. I paragrafen anges i vilka fall beslut av en kommun eller en region får överklagas till allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsrättsligt överklagande. I punkten 5 görs följdändringar med anledning av att nuvarande 9 kap. 15 b och 15 c §§ byter beteckning till 9 kap. 15 c respektive 15 d §. 7 § Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 2.kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 e § första stycket eller 12 kap. 25 § första stycket, eller 3.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §. I paragrafen anges i vilka fall beslut av Specialpedagogiska skolmyn- digheten får överklagas till allmän förvaltningsdomstol genom förvalt- I punkten 2 görs en följdändring med anledning av att nuvarande 9 kap. 15 d § byter beteckning till 9 kap. 15 e §. I övrigt görs en språklig ändring. 8 § Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, eller 2.kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 e § första stycket eller 13 kap. 23 § första stycket. I paragrafen anges i vilka fall beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas till allmän förvaltningsdomstol genom förvaltningsrättsligt överklagande. I punkten 2 görs en följdändring med anledning av att nuvarande 9 kap. 15 d § byter beteckning till 9 kap. 15 e §. I övrigt görs en språklig ändring. 14 § Beslut av Specialpedagogiska skolmyndigheten får överklagas till Skol- väsendets överklagandenämnd i fråga om 1.barns mottagande i specialskolan enligt 7 kap. 6 §, 2.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 3.åtgärder enligt 9 kap. 15 e § andra stycket eller 12 kap. 25 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 4.rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. I paragrafen anges i vilka fall beslut av Specialpedagogiska skolmyn- digheten får överklagas till . I paragrafens första stycke punkten 3 görs en följdändring med anledning av att nuvarande 9 kap. 15 d § byter beteckning till 9 kap. 15 e §. I övrigt görs en språklig ändring. 15 § Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas till Skolväsendets överklagan- denämnd i fråga om 1.barns mottagande i sameskolan enligt 7 kap. 7 §, 2.åtgärder enligt 9 kap. 15 e § andra stycket eller 13 kap. 23 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 3.rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. I paragrafen anges i vilka fall beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas till . I paragrafens första stycke 2 görs en följdändring med anledning av att nuvarande 9 kap. 15 d § byter beteckning till 9 kap. 15 e §. I övrigt görs en språklig ändring. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 2 kap. 5 § och i övrigt . 2.Bestämmelserna om urval i 9 kap. 15 a, 17 och 18 §§, 10 kap. 30 a, 31 a, 35 och 36 §§ och 11 kap. 29 a, 30 a, 34 och 35 §§ tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas . Av första punkten framgår att lagen träder i kraft i fråga om 2 kap. 5 § och i övrigt . I andra punkten finns bestämmelser om tidpunkten för när bestämmel- serna om urval ska tillämpas första gången. Bestämmelserna innebär att elever kommer att placeras eller tas emot vid skolenheter enligt de nya bestämmelserna . Övervägandena finns i avsnitt 10. 2021/22:158 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28) Nedan sammanfattas relevanta delar av betänkandet En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning (SOU 2020:28). Utbildningen inom skolväsendet ska enligt skollagen vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas. Kvaliteten i verksamheten ska alltid vara så hög att målen kan uppnås oavsett var verksamheten bedrivs och oavsett vilken huvudman som bedriver den. Likvärdighet betyder inte likformighet eller lika mycket resurser utan hänsyn ska tas till elevers olika förutsättningar och behov – skolan har ett kompensatoriskt uppdrag. I grunden handlar skolans likvärdighet om att en elevs möjlighet att lyckas i skolan inte på ett systematiskt sätt ska bero på elevens familjebakgrund, var i landet eleven bor eller vid vilken skola eleven går. Behov av en mer allsidig social sammansättning i skolor och klasser Internationellt sett är den svenska skolan som helhet relativt likvärdig. Detta är framför allt en konsekvens av att , till skillnad från många andra länder, har ett sammanhållet skolsystem relativt högt upp i åldrarna. är emellertid internationellt sett medelmåttigt vad gäller att klara det kompensatoriska uppdraget och uppväga elevernas socioekonomiska förutsättningar. Sett ur ett nationellt perspektiv är utvecklingen av den svenska skolans likvärdighet däremot inte positiv. I stället för att bli allt mer likvärdig verkar utvecklingen t.o.m. vara negativ. Familjebakgrundens betydelse för skolresultaten är stor och har dessutom ökat och kopplingen mellan elevers förutsättningar och skolans kvalitet är överlag svag. Vilken skola elever går på har betydelse för resultaten. Men, den kanske mest slående trenden i svensk skola är den kraftigt ökade spridningen i skolornas kunskapsresultat . Det råder bred enighet om att dessa ökande skillnader mellan skolor i mycket hög grad kan hänföras till ökad skolsegregation. Elever har blivit allt mer uppdelade mellan olika skolor utifrån socioekonomisk bakgrund och migrationsbakgrund. En viktig förklaring till den ökade skolsegregationen är den allt större boendesegregationen men skolvalet och den ökade andelen elever i fristående skolor har bidragit till utvecklingen. Sett ur skolans hela uppdrag är allsidigt sammansatta skolor och klasser väsentligt. Skolans funktion kan beskrivas i termer av kvalifikation för arbetsliv och för ett aktivt samhällsliv, socialisation och personlig utveckling. Allsidigt sammansatta skolor och klasser ger goda möjligheter för alla elevers utveckling i samtliga avseenden och stärker skolans demokratiska roll som mötesplats. Utredningen föreslår därför i kapitel 4 att skollagen ska ställa krav på att huvudmännen aktivt verkar för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter. Rektor ska också inom givna ramar ha ett ansvar för att verka för en allsidig social sammansättning av undervisningsgrupper. Ett aktivt arbete med resurssättningen av skolor liksom med de urvalsgrunder som utredningen föreslår är exempel på verktyg som huvud- mannen kan använda för att nå målet. Ett gemensamt skolval med reglerade urvalsgrunder Utredningen har haft i uppdrag att ta fram ett förslag på ett gemensamt antagningssystem av elever till skolenheter inom förskoleklass och grundskola med respektive enskild huvudman samt föreslå förändrade regler för placering, mottagande och urval till skolenheter för att främja en allsidig social sammansättning och därigenom minska skol- Utredningen föreslår i kapitel 5 ett gemensamt skolval där alla vårdnadshavare och alla huvudmän deltar. Utredningen har haft ett antal utgångspunkter i arbetet. En har varit att det s.k. fria skolvalet (möjligheten att välja skola) ska behållas, en annan har varit att enskilda och kommunala huvudmän så långt det är möjligt ska behandlas lika. En tredje har varit att skolor ska vara valbara vid tillfället för skolvalet och att platser inte ska vara tagna i förhand, vilket är fallet vid många populära fristående skolor Målet med utredningens förslag är ett skolval som leder till ökad likvärdighet och minskad skolsegregation. För att det fria skolvalet ska fungera så måste det kombineras med en reglering där det är tydligt vilka urvalsgrunder skolor får använda om det är fler sökande elever än det finns platser, något som saknas för kommunala skolor. Det är också viktigt att det finns en kontroll och insyn kring hur urvalsgrunder tillämpas i Dessa förslag presenteras i kapitel 6.