prop · H903165 · 2022-03-23 00:00:00 — De ytterligare uppgifter som förslaget ger upphov till, t.ex. att en stödmottagare bedriver primär jordbruksproduktion, får också anses omfattas av den befintliga sekretessregleringen. Sekretess gäller enligt 8 kap. 3 § OSL även mot utländska myndigheter eller mellanfolkliga organisationer. En uppgift för vilken sekretess gäller får dock röjas bl.a. om utlämnande sker i enlighet med särskild föreskrift i lag eller förordning. Det är som är skyldigt att rapportera in aktuella uppgifter för offentliggörande till Europeiska kommissionen. Skyldigheten framgår av 12 a § lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler och 15 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Be- fintliga skyldigheter att rapportera in uppgifter för offentliggörande omfattar även sådana uppgifter som det nu aktuella förslaget ger upphov till. Befintligt regelverk bedöms därför tillräckligt för att möjliggöra sådant utlämnande. Regeringens bedömning: Den personuppgiftsbehandling som förs- laget ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning. befintliga regleringen är tillräcklig för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske vid med anledning av förslaget. Promemorians bedömning: I promemorian fanns inte någon bedöm- ning av personuppgiftsbehandlingen. Remissinstanserna: och har anfört att ytterligare bedömning av personuppgiftsbehandlingens fören- lighet med EU:s dataskyddsförordning bör genomföras. Skälen för regeringens bedömning: I praktiken kommer uppgifter om stödmottagare främst omfatta juridiska personer. Det är dock möjligt att enskilda näringsidkare kommer omfattas av de utvidgade uppgifter om stödmottagare som föreslås i denna lagrådsremiss. Detta kan medföra att kommer behandla personuppgifter. De uppgifter som Skatte- verket kan komma att behandla utgörs primärt av näringsidkarens person- nummer, adress- och kontaktuppgifter samt av uppgifter om närings- 2021/22:165 idkaren bedriver primär jordbruksproduktion och hur stor andel av bränsleförbrukningen respektive elförbrukningen som hänför sig till pri- Det står därför klart att förslaget kan ge upphov till en sådan personuppgiftsbehandling som omfattas av Europaparla- mentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av person- uppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad EU:s EU:s dataskyddsförordning är i alla delar bindande och direkt tillämplig i samtliga EU:s medlemsländer. den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. personuppgiftsbehandling i beskattningsverksamheten finns lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet som innehåller bestämmelser som kompletterar EU:s data- Förutom vid behandling av personuppgifter om en- skilda personer gäller vissa bestämmelser i lagen även vid behandling av uppgifter om juridiska personer (se 1 kap. 1 § andra stycket). Att ett företag ansöker om återbetalning av skatt för ett visst ändamål innebär att måste ha möjlighet att kontrollera att rätt till åter- Den behandling av personuppgifter som sker hos till följd av en ansökan om återbetalning är nödvändig för att återbetalningen ska bli korrekt. Den rättsliga grunden för personuppgifts- behandlingen är alltså i första hand att den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning (artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning). Den aktuella grunden för behand- lingen är vidare fastställd i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i EU:s dataskyddsförordning. Den rättsliga grunden är fastställd i förordningen (2017:154) med instruktion för , skatteför- farandelagen (2011:1244) och lagen (1994:1776) om skatt på energi. De uppgifter som kommer att behandlas är inte sådana känsliga person- uppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning. är antingen sådana som relaterar till verksamheten eller nödvändiga identi- fikations- och kontaktuppgifter. Vid en avvägning mellan den registrera- des personliga integritet och behovet av att personuppgiften behandlas anses behandlingen vara proportionerlig. Av 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet framgår att uppgifter bl.a. får behandlas för att tillhanda- hålla information som behövs hos för fastställande av under- lag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter (punkt 1), revision och annan analys- eller kontroll- verksamhet och för fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande (punkt 7). Av 2 kap. 2 § framgår vidare att i beskattningsdatabasen får uppgifter behandlas om personer som omfattas av verksamhet enligt 1 kap. 4 § 1–9. I 2 kap. 3 § och i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i be- skattningsverksamhet finns bestämmelser om vilka uppgifter som får be- handlas i beskattningsdatabasen. Den behandling av uppgifter som förs- laget om uppgifter om stödmottagare ger upphov till hos i beskattningsdatabasen är tillåten enligt de angivna bestämmelserna. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att den personupp- giftsbehandling som förslaget ger upphov till är förenlig med EU:s data- Den befintliga regleringen på personuppgiftsområdet är Prop. 2021/22:165 tillräcklig för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske vid med anledning av förslaget. Det behöver således inte införas någon ytterligare reglering om denna behandling. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 8.1Syfte och alternativa lösningar Det finns flera stödordningar i form av skattebefrielser på energiskatteområdet, som utgör statligt stöd. Nedsättningarna gäller vissa typer av bränslen, specifika typer av verksamheter samt nedsatt energiskatt för elförbrukning i vissa kommuner. Vissa av nedsättningarna påverkar både företag och privatpersoner, andra är specifikt riktade till företag. Den föreslagna ändringen om ytterligare uppgifter omfattar dock bara statligt stöd som utgörs av skattebefrielse inom yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet inom GBER. Den föreslagna ändringen riktar sig dessutom bara till företag som söker återbetalning på . Det var 1 228 företag som ansökte om återbetalning . Det är alltså runt 1 220 företag som omfattas av förändringen och som då blir tvungna att inkludera den angivna informationen i sin ansökan om skatteåterbetalning. Dessa företag får tillsammans ett stöd på ca . har efterfrågat information om hur många företag som hade varit rapporteringsskyldiga om beloppsgränsen satts till i stället för . Enligt uppgifter från hade 91 jordbruks- och skogsbruksföretag i varit rapporteringsskyldiga om gränsen satts vid . Syftet med ändringen i lagen om skatt på energi är att uppfylla de nya kraven i GBER kring offentliggörande och information och säkerställa tillräckligt underlag för kommissionens granskningar av stödordningar. Uppgifterna om stödmottagare ska framöver därför även omfatta information om företaget bedriver primär jordbruksproduktion enligt definitionen i EU-reglerna och hur stor andel av energiförbrukningen som hänför sig till primär jordbruksproduktion. Det kommer även gälla för de företag som ansöker om godkännande som upplagshavare, registrerad varumottagare eller lagerhållare. De ska då lämna sådana uppgifter i sin ansökan. Förslaget bedöms inte ha någon offentligfinansiell effekt utan syftar enbart till att uppfylla kraven i GBER om offentliggörande och information. 2021/22:165 8.3 Enligt uppgifter från beviljades 1 228 företag återbetalning på ett belopp . Dessa företag bedriver yrkesmässigt jordbruk- eller skogsbruksverksamhet och har rätt till återbetalning av skatt (nedsatt energi- och koldioxidskatt). har efterfrågat information om storleken på stödmottagarna. De företag som tar emot stödet har en medianomsättning på ca , men det finns några få företag som har en omsättning . Värdet av nedsättningarna per företag varierar från mycket låga belopp till . Det totala återbetalningsbeloppet uppgår till . har även efterfrågat information om hur stöden påverkar företagens verksamhet och deras konkurrenskraft. Det saknas underlag för att på ett tydligt sätt redogöra för detta, men regeringens bedömning är att stödet är viktigt för merparten eller alla de företag som söker stödet. Den föreslagna ändringen innebär att företag när de ansöker om återbetalning av skatten även behöver ange om de bedriver primär jordbruksproduktion enlig definitionen i EU-reglerna. För att kunna ange denna information behöver företaget känna till definitionen och kunna ange hur stor del av produktionen som sker inom området. Detta är information som företaget bör ha lätt tillgängligt, vilket betyder att arbetsbördan i form av tidsåtgång inte blir särskilt stor för respektive företag. Regeringen bedömer inte heller att företagen påverkas vare sig positivt eller negativt av att uppgiften lämnas ut för offentliggörande. har också önskat att få information om den administrativa kostnaden för att ta fram den information som efterfrågas. Det finns inga uppgifter kring administrativa kostnader då reglerna ännu inte upprättats, men regeringens bedömning är att kostnaden kommer att bli låg. Detsamma bedöms gälla även för de företag som ansöker om godkännande som upplagshavare, registrerad varumottagare eller lagerhållare och som då ska lämna sådana uppgifter i sin ansökan. har efterfrågat information om konsekvenser för små företag. I detta sammanhang, då kravet på information enbart gäller stödmottagare som får mer än , finns inga små företag. De av företag som faller inom gruppen med den lägsta omsättningen har en omsättning på ca och det anses inte vara ett småföretag. Med andra ord blir konsekvenserna mycket begränsade för företagen. 8.4Effekter för myndigheter och allmänna förvaltningsdomstolar Förslaget uppskattas i begränsad omfattning medföra initiala ökade kostnader för för anpassning till de nya reglerna. Några speciella informationsinsatser utöver vad som normalt krävs vid regeländringar bedöms inte behövas. Tillkommande kostnader för ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna i någon Förslaget bedöms inte heller medföra några ökade Prop. 2021/22:165 kostnader för andra myndigheter. 8.5Effekt för miljön och övriga effekter Förändringen bedöms inte ha någon direkt effekt på miljön då förändringen enbart innebär ett ökat offentliggörande av information. Då förslaget bedöms ge upphov till små effekter bedöms det heller inte leda till några konsekvenser avseende den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män eller för sysselsättningen. I avsnitt 4 behandlas förslagets förenlighet med . Förslaget syftar till att uppfylla EU-rättsliga ändringar om offentliggörande av information. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 13 § Med uppgifter om stödmottagare avses uppgift om 1.vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) stödmottagaren hör till enligt bilaga I till den förordning som avses i 12 §, 2.den region där stödmottagande företag är beläget på NUTS 2-nivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 av om ändring av bilagorna till och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts), och 3.stödmottagande företags verksamhetsområde på Nace-gruppnivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90, i den ursprungliga lydelsen. För den som bedriver yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet och får stöd genom en stödordning som avses i 11 a § 3 och 13 avses med uppgifter om stödmottagare även uppgift om 1.huruvida stödmottagaren bedriver primär jordbruksproduktion i den mening som avses i artikel 2.5 i kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och 2.hur stor andel av bränsle- och elförbrukningen inom ramen för respektive stödordning som hänför sig till primär jordbruksproduktion. Paragrafen innehåller bestämmelser vad som avses med uppgifter om stödmottagare som ska lämnas för att en stödmottagare ska kunna få 2021/22:165 skattenedsättning genom återbetalning. Paragrafen utformas enligt Lagrådets förslag. Andra stycket, som är nytt, utvidgar uppgifter om stödmottagare inom yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet till att omfatta uppgifter om en stödmottagare bedriver primär jordbruksproduktion i den mening som avses i artikel 2.5 i kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortad ABER. Uppgifter om stödmottagare omfattar också hur stor andel inom ramen för stödordningen av bränslerespektive elförbrukningen som hänför sig till primär jordbruksproduktion. Hänvisningen till ABER är dynamisk, dvs. avser ABER i den gällande lydelsen. Övervägandena finns i avsnitt 5. 2 § Om någon som inte är skattskyldig eller skattebefriad förbrukare har förbrukat bränsle på ett sådant sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap., medger beskattningsmyndigheten efter ansökan från förbrukaren återbetalning av skatten på bränslet. Återbetalning med stöd av 6 a kap. 1 § 8 eller 11 eller med stöd av 6 a kap. 2 a eller 2 c § medges endast om sökanden inte är ett företag utan rätt till statligt stöd. I dessa fall krävs även att sökanden lämnar uppgifter om stödmottagare för sin verksamhet, om återbetalning söks med belopp som medför att sökandens sammanlagda återbetalning inom stödordningen per kalenderår uppgår till minst 1.15 000 euro i fall som avses i 6 a kap. 2 a § första stycket 1 eller 2, eller 2.200 000 euro i övriga fall. Återbetalning med stöd av 6 a kap. 2 c § medges endast i den utsträckning avdragsrätt inte följer av 7 kap. 3 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om förutsättningarna för den som varken är skattskyldig eller skattebefriad förbrukare att få återbetalning av skatt på bränsle som förbrukats för de skattebefriade ändamål som anges i 6 a kap. Ändringen i andra stycket innebär att sökanden, om återbetalningsbeloppet uppgår till per kalenderår inom yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, måste lämna sådana uppgifter om stödmottagare som avses i 1 kap. 13 § för att medges återbetalning. Övervägandena finns i avsnitt 5. 17 § Avdrag eller återbetalning enligt 9 § första stycket 6, 7 eller 8 eller enligt 10, 12, 12 a, 12 b, 14 eller 15 § medges endast om 1. stödmottagaren inte är ett företag utan rätt till statligt stöd, och 2. den skattskyldige respektive sökanden lämnar uppgifter om stödmottagare och stödets fördelning mellan stödmottagare. Kraven i första stycket 2 gäller endast uppgifter om stödmottagare vars sammanlagda nedsättning inom stödordningen genom avdraget eller återbetalningen överstiger under kalenderåret. För avdrag enligt 10 § och återbetalning enligt 12 eller 12 a § gäller kraven i första stycket 2 för uppgifter om stödmottagare vars sammanlagda nedsättning inom stödordningen genom avdraget eller åter- Prop. 2021/22:165 betalningen överstiger under kalenderåret. Paragrafen innehåller bestämmelser om vissa villkor för återbetalning av energiskatt på elektrisk kraft. Ändringen i andra stycket innebär att sökanden, om återbetalningsbeloppet uppgår till per kalenderår inom yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet, måste lämna sådana uppgifter om stödmottagare som avses i 1 kap. 13 § för att medges återbetalning. Övervägandena finns i avsnitt 5. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ansökan om återbetalning och yrkande om avdrag som gjorts före ikraftträdandet. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Av andra punkten framgår att äldre bestämmelser ska gälla i fråga om ansökan om återbetalning och yrkande om avdrag som gjorts före ikraftträdandet. Det betyder att om exempelvis en ansökan om återbetalning görs före ikraftträdandet behöver uppgifter om stödmottagare inte omfatta de nya uppgifterna om primär jordbruksproduktion. Om en ansökan om återbetalning i stället görs efter lagens ikraftträdande behöver de nya uppgifterna om primär jordbruksproduktion lämnas oavsett när förbrukningen av bränslet eller elen har skett, om beloppsgränsen på överskrids sett över hela kalenderåret. Övervägandena finns i avsnitt 5. 2021/22:165 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ändrade transparensregler inom energibeskattningen Vissa fall av skattenedsättningar inom energibeskattningen utgör statligt stöd enligt . Stöden har antingen godkänts genom beslut av Europeiska kommissionen eller omfattas av någon av gruppundantagsförordningarna på statsstödsområdet. Kommissionen driver ett långsiktigt förändringsarbete för ökad insyn, effektiv utvärdering och kontroll av statliga stöd. Ett led i detta arbete är regler om ökad offentlighet och information. Kommissionen har ändrat vissa av dessa regler i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER. I promemorian föreslås nödvändiga ändringar för att följa . Ändringarna innebär att uppgifter om stödmottagare utvidgas till att omfatta även uppgifter om s.k. primär jordbruksproduktion om stödmottagaren är ett företag som bedriver yrkesmässig jord- eller skogsbruksverksamhet. Även reglerna om återbetalning av bränsleskatt och skatt på el ändras så att ett villkor för att få skatteåterbetalning är att uppgifter om stödmottagare lämnas för de stöd som överstiger per stödmottagare och kalenderår för stöd till yrkesmässig jord- och skogsbruksverksamhet. Förslaget medför ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna föreslås träda i kraft . 2021/22:165 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 1 kap. 13 §, 9 kap. 2 § och 11 kap. 17 § lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Med uppgifter om stödmottagare avses uppgift om 1.vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) stödmottagaren hör till enligt bilaga I till den förordning som avses i 12 §, 2.den region där stödmottagande företag är beläget på NUTS 2-nivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 av om ändring av bilagorna till och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts), och 3.stödmottagande företags verksamhetsområde på Nace-gruppnivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90, i den ursprungliga lydelsen. För stödmottagare enligt stödordning i 1 kap. 11 a § 7 och 17 som bedriver primär jordbruksproduktion i den mening som avses i artikel 2.5 i kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska uppgift om stödmottagare även omfatta hur stor andel inom ramen för stödordningen av bränslerespektive elförbrukning- 1 Senaste lydelse 2016:505. i fall som avses i6 a kap. 2 a § första stycket 1 eller 2, eller 2021/22:165 Bilaga 2 en som hänför sig till primär jordbruksproduktion. Om någon som inte är skattskyldig eller skattebefriad förbrukare har förbrukat bränsle på ett sådant sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap., medger beskattningsmyndigheten efter ansökan från förbrukaren återbetalning av skatten på bränslet. Återbetalning med stöd av 6 a kap. 1 § 8 eller 11 eller med stöd av 6 a kap. 2 a eller 2 c § medges endast om sökanden inte är ett företag utan rätt till statligt stöd. I dessa fall krävs även att sökanden lämnar uppgifter om stödmottagare för sin verksamhet, om återbetalning söks med belopp som medför att sökandens sammanlagda återbetalning inom stödordningen per kalenderår uppgår till minst i fall som avses i 6 a kap. 2 a § första stycket 2, eller i övriga fall. Återbetalning med stöd av 6 a kap. 2 c § medges endast i den utsträckning avdragsrätt inte följer av 7 kap. 3 §. Avdrag eller återbetalning enligt 9 § första stycket 6, 7 eller 8 eller enligt 10, 12, 12 a, 12 b, 14 eller 15 § medges endast om 1.stödmottagaren inte är ett företag utan rätt till statligt stöd, och 2.den skattskyldige respektive sökanden lämnar uppgifter om stödmottagare och stödets fördelning mellan stödmottagare. Kraven i första stycket 2 gäller Kraven i första stycket 2 gäller endast uppgifter om stödmottagare endast uppgifter om stödmottagare inom stödordningen genom av- inom stödordningen genom av- draget eller återbetalningen över- draget eller återbetalningen över- För avdrag enligt 10 § och För avdrag enligt 10 § och 12 a § gäller återbetalning enligt 12 eller 12 a § kraven i första stycket 2 för upp- gäller kraven i första stycket 2 för gifter om stödmottagare vars sam- manlagda nedsättning inom stöd- ordningen genom avdraget eller återbetalningen överstiger 15 000 euro under kalenderåret. 2Senaste lydelse 2021:410. 3Senaste lydelse 2017:1208. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2021/22:165 Bilaga 2 Efter remiss har yttrande över promemorian Ändrade transparensregler inom energibeskattningen kommit in från , Energiföretagen , Energigas , Energimarknadsinspek- tionen, Företagarna, , , (LRF), Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , , , Kommuner och Regioner (SKR) och . Följande remissinstanser har inte svarat. , Förvaltningsrätten i , IKEM – Innovations- och kemiindustrierna i , , Kungliga Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA), SKGS och (Svebio). Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 1 kap. 13 §, 9 kap. 2 § och 11 kap. 17 § lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Med uppgifter om stödmottagare avses uppgift om 1.vilken typ av företag (små eller medelstora respektive stora) stödmottagaren hör till enligt bilaga I till den förordning som avses i 12 §, 2.den region där stödmottagande företag är beläget på NUTS 2-nivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) i lydelsen enligt kommissionens förordning (EU) nr 868/2014 av om ändring av bilagorna till och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts), och 3.stödmottagande företags verksamhetsområde på Nace-gruppnivå enligt bilaga 1 i och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev.