prop · H90397 · 2022-02-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:97 Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en tillfällig förstärkning av nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Förstärkningen av nedsättningen innebär att för ersättning som utges , ska bara ålderspensionsavgiften på betalas. Förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges –. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 2Förslag till lag om ändring i lagen (2021:55) om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte ...................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar Bakgrund och gällande rätt................................................. Socialavgifter och allmän löneavgift ................. Finansieringen av trygghetssystemen ................ Betalning av arbetsgivaravgifter och Nedsättningar av socialavgifter ......................... 4.2Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för 19– Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................... Sammanfattning av promemorian Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23- Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2021:55) om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte . Förslag till lag om ändring i lagen (2021:55) om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte 23 år Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2021:55) om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte ska ha följande lydelse. På ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte ska hela ålderspensionsavgiften men bara nio tjugondelar av de övriga arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften betalas. Procenttalen för avgifterna ska efter kvoteringen anges med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. På ersättning som utges under På ersättning som utges under ska dock bara ålderspensions- Första och andra styckena gäller endast till den del den avgiftspliktiga ersättningen uppgår till högst per kalendermånad. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på ersättning som utges efter . 1 Senaste lydelse 2021:591. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.8) aviserade regeringen att den avser att återkomma med ett förslag om en förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar , . Inom har promemorian Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar tagits fram. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/03062). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. 4Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar – 4.1Bakgrund och gällande rätt 4.1.1Socialavgifter och allmän löneavgift Socialavgifter tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och utgörs av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas i första hand av arbetsgivare medan egenavgifter normalt betalas av fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet, dvs. enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Regler om socialavgifter finns i socialavgiftslagen (2000:980). Förslaget i denna promemoria avser endast nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Regelverket om egenavgifter behandlas därför inte närmare här. Utöver socialavgifter ska, enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, ytterligare en avgift betalas av arbetsgivare och enskilda näringsidkare samt av fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Den allmänna löneavgiften debiteras i samband med, och på samma underlag som, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. Författningstekniskt ingår den allmänna löneavgiften varken i arbetsgivaravgifterna eller i egenavgifterna men eftersom den inte särskiljs i debiteringsförfarandet brukar den i dagligt tal ingå i begreppet socialavgifter. Den allmänna löneavgiften är dock i både rättslig och ekonomisk mening en 2021/22:97 skatt (prop. 1994/95:122 s. 18). Det innebär att den inte ska betalas av företag som saknar fast driftställe i . Den allmänna löneavgiften uppgår för inkomståret av underlaget. För uppgår arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften tillsammans till av underlaget (se tabell 4.1). Egenavgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår tillsammans till av underlaget. Tabell 4.1 Avgiftsnivåer för socialavgifter och allmän löneavgift 2022 1Vid grundkarens i sjukförsäkringen . Arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna är i principiellt hänseende försäkringsavgifter men det faktiska försäkringsinslaget varierar mellan försäkringsslagen och för flertalet försäkringar saknas en direkt koppling mellan avgiften och förmånen. Den inkomstgrundade ålderspensionen intar dock en särställning med en klar koppling mellan inbetalda avgifter och ålderspension. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet finansieras med en fast pensionsavgift på av pensionsunderlaget, där går till fördelningssystemet för att finansiera inkomstpensionen. Resterande betalas in till systemet för premiepension där avgiftsintäkterna fonderas individuellt för varje försäkrad. Arbetsgivarens respektive den egenavgiftsskyldiges del av avgiftsinbetalningen sker i form av ålderspensionsavgift på av avgiftsunderlaget enligt socialavgiftslagen. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är ett fristående försäkringssystem vid sidan av statens budget. Utbetalda inkomst- och tilläggspensioner i fördelningssystemet ska löpande finansieras av inbetalda avgifter samt tillgångarna i AP-fonderna. Systemet är konstruerat så att det ska vara finansiellt självreglerande, där eventuella anpassningar sker på förmånssidan – inte genom en förändrad avgiftssats. Premiepensionen är ett fullfonderat system. Ingen skattefinansiering ska således ske utan systemet är helt slutet i detta avseende. En grundläggande princip bakom pensionssystemet är att varje intjänad pensionsrättighet ska motsvaras av en beslutad och inbetald avgift av en mot rättigheten Om detta villkor bryts kan inte systemet garantera sin Prop. 2021/22:97 långsiktiga hållbarhet finansiellt. Ålderspensionsavgiften kan således inte För vilka ändamål de olika avgifter som inflyter som socialavgifter ska användas framgår av lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. 4.1.3Betalning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift Av 26 kap. 2 § 1 skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, framgår att en skattedeklaration ska lämnas av den som är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter eller som har gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det. Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska redovisas i en arbetsgivardeklaration för redovisningsperioder (26 kap. 3 § SFL). Den som är registrerad som arbetsgivare ska lämna arbetsgivardeklaration för varje redovisningsperiod (26 kap. 3 § andra stycket SFL). I26 kap. 19 a–19 e §§ SFL anges vilka uppgifter som rör betalningsmottagaren, dvs. arbetstagaren som fått lön eller annan ersättning, som ska anges. Av deklarationen ska bl.a. framgå vilken ersättning som arbetsgivaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för. Beslut om bl.a. skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska fattas för varje redovisningsperiod för sig med ledning av innehållet i skattedeklarationer och andra tillgängliga uppgifter (53 kap. 1 § första stycket SFL). Om en skattedeklaration har lämnats i rätt tid och på rätt sätt, anses ett beslut om skatten och avgifterna ha fattats i enlighet med deklarationen (s.k. automatiska beslut, 53 kap. 2 § SFL). har utvecklat elektroniska lösningar som innebär att arbetsgivardeklarationen kan lämnas direkt från den uppgiftsskyldiges lönesystem. Det finns flera nedsättningar av socialavgifterna. Dessa återfinns i socialavgiftslagen, t.ex. nedsättning för personer och personer som arbetar med forskning och utveckling, men även i särskilda lagar, t.ex. den regionala nedsättningen för arbetsgivare i stödområdet och för arbetsgivarens först anställda. Därtill kommer den tillfälliga nedsättningen för 19–23-åringar. Nedsättningarna är utformade på så sätt att även den allmänna löneavgiften sätts ned. I samtliga fall betalas dock ålderspensionsavgiften. För en närmare genomgång av de olika nedsättningarna av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift, se propositionen Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83 s. 61–63). Det finns några nedsättningar av socialavgifterna som enbart gäller för unga. Dessa beskrivs närmare här. 2021/22:97 Nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 15 men inte 18 år finns en nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på ersättning till ungdomar som vid årets ingång har fyllt 15 men inte . Nedsättningen omfattar därmed alla som fyller , upp till alla som fyller . Nedsättningen innebär att endast ålderspensionsavgiften ska betalas på ersättning per kalendermånad, se propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99 s. 59–67). Tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte 23 år De restriktioner och beteendeförändringar som covid-19 lett till har särskilt drabbat många av de branscher där unga arbetar. För att motverka dessa negativa konsekvenser och förbättra möjligheterna för företag att behålla och nyanställa personal infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna –. Den retroaktiva tillämpningen ska ses mot bakgrund av det ekonomiska läge som spridningen av covid-19 gett upphov till (prop. 2020/21:83). Den tillfälliga nedsättningen gäller för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Därmed omfattas alla som fyller , upp till alla som fyller . För att den tillfälliga nedsättningen inte ska blandas ihop med den ovan beskrivna nedsättningen för dem som vid årets ingång har fyllt 15 men inte brukar åldersspannet för den tillfälliga nedsättningen benämnas 19–23- åringar. Nedsättningen innebär att endast ålderspensionsavgiften och nio tjugondelar av de övriga avgifterna och den allmänna löneavgiften ska betalas på ersättning per kalendermånad. , gjordes en tillfällig förstärkning av den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Förstärkningen av nedsättningen innebär att för ersättning som utgetts , ska bara ålderspensionsavgiften på betalas, se propositionen Extra ändringsbudget – Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar –(prop. 2020/21:202). 4.2Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar – Regeringens förslag: Den tillfälliga nedsättningen av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på ersättning som utges till personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte förstärks –. Den förstärkta nedsättningen innebär att endast ålderspensionsavgiften ska betalas på ersättning per kalendermånad som utges –. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Arbetsförmedlingen, utvärdering (IFAU), , akademikers centralorganisation () och () avstyrker förslaget eftersom de bl.a. anser att förstärkningen av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna är ett ineffektivt sätt att öka sysselsättningen bland unga. Även () och uttrycker tveksamhet kring förslagets effekt i det avseendet. () anser att förslaget har låg träffsäkerhet då unga som är långtidsarbetslösa redan har tillgång till andra, mer generösa, anställningssubventioner såsom nystartsjobb och introduktionsjobb och att förslaget gynnar en grupp som generellt har en starkare anknytning till arbetsmarknaden Enligt KI innebär det att det finns en betydande risk att förslaget i huvudsak kommer att subventionera redan befintliga anställningar eller anställningar som hade kommit till ändå. Vidare påpekar KI att arbetslösheten bland unga som inte är heltidsstuderande är jämfört med den sammanlagda ungdomsarbetslösheten på . En stor del av ungdomsarbetslösheten utgörs således av studerande som inte hittar extraarbete. Enligt KI skulle denna grupp sannolikt gynnas oproportionerligt av subventionerade sommarjobb. KI anför vidare att det är en grupp där arbetslöshet får anses mindre problematisk, både ur ett försörjningsperspektiv och avseende risken för långtidsarbetslöshet, än många andra grupper av arbetslösa, t.ex. nyanlända. KI framhåller även att de restriktioner som hållit tillbaka efterfrågan för kontaktnära branscher i huvudsak är slopade och att bedömningen är att ekonomin går in i en mild högkonjunktur andra delen av 2022. Mot den bakgrunden är den föreslagna åtgärden inte motiverad utifrån ett efterfråge- eller konjunkturperspektiv. ESV anser att unga är i behov av hjälp att stanna kvar eller komma in på arbetsmarknaden, men ifrågasätter om åtgärden på ett kostnadseffektivt sätt tillgodoser detta behov. Enligt ESV underbygger inte den i promemorian redovisade konsekvensanalysen slutsatsen att den föreslagna åtgärden tillgodoser nämnda behov. ESV anför vidare att promemorian inte visar att det föreligger sådana särskilda omständigheter som motiverar ett avsteg från principen att skattesystemet ska vara så generellt som möjligt. Därutöver framför myndigheten att åtgärder riktade till förslagets målgrupp inte kan motiveras utifrån en konjunkturstabiliserande utgångpunkt eftersom ekonomin 2022 bedöms befinna sig i en strak återhämtningsfas. anför att det är angeläget att underlätta och stödja ungas arbetsmarknadsinträde, men påpekar att det är viktigt att komma ihåg att de flesta unga klarar sig bra på arbetsmarknaden och att en kort inledande arbetslöshet sällan skapar några långvariga negativa effekter för den enskilde. Enligt är därför en generell sänkning av arbetsgivaravgifter för alla unga i åldern en mycket ineffektiv metod för att öka sysselsättningen i den här gruppen. Vidare lyfter att förslaget förefaller missriktat i ett läge där långtidsarbetslösheten totalt sett ökar som arbetslösheten bland personer har varit avtagande . Det finns därför betydligt mer träffsäkra och kostnadseffektiva insatser för grupper av unga som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. arbetsgivaravgifter företrädesvis ska finansiera samhällets offentliga trygghetsförsäkringar och att delavgifterna i arbetsgivaravgiften i första hand ska betraktas som försäkringspremier. därför inte användas för att finansiera andra ändamål. IFAU anser att den föreslagna åtgärden inte är ett träffsäkert stöd till företag som drabbats i samband med pandemin. Det finns branscher som anställer många unga som inte är särskilt utsatta under pandemin och det finns också branscher som är hårt utsatta men som inte anställer unga i särskilt stor utsträckning. IFAU bedömer att det bör finnas mer träffsäkra och kostnadseffektiva åtgärder för att stödja de drabbade företagen. Näringslivets Skattedelegation (NSD), till vars yttrande Svenskt Näringsliv ansluter sig, tillstyrker förslaget och anför bl.a. att flera av de branscher som troligtvis kommer att ha störst nytta av åtgärden är inne i en bräcklig återhämtningsfas, samt att lönsamhetsbedömningarna inom exempelvis hotell- och restaurangbranscherna fortfarande ligger på en relativt låg nivå. Även Visita anser att förslaget är positivt ur ett företagsperspektiv och menar att nedsatta arbetsgivaravgifter är den mest effektiva stödåtgärden för att få fram ekonomiskt stöd på ett tillräckligt omfattande och snabbt sätt till företagen. Däremot anser Visita att den föreslagna åtgärden bör gälla fram till och att åldersintervallet bör utvidgas så att även 26-åringar omfattas. Synpunkterna delas av . Några remissinstanser, bl.a. , påpekar att promemorian saknar en redovisning av effekterna av den förstärkta nedsättningen som gjordes och varför en liknande nedsättning är värd att upprepa. Skälen för regeringens förslag: Många av de branscher som drabbats hårt med anledning av pandemin sysselsätter i hög grad unga. förbättra möjligheterna för dessa företag att behålla och nyanställa personal infördes den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte (prop. 64–67). Nedsättningen omfattar därmed alla som fyller , liksom alla som fyller . , förstärktes nedsättningen för att motverka pandemins indirekta verkningar och för att hjälpa unga att behålla eller få en kontakt med arbetsmarknaden (prop. 9–12). Trots att svensk ekonomi visat styrka i återhämtningen och utsikterna på arbetsmarknaden förbättras i takt med att efterfrågan i ekonomin stiger är bedömningen att det behövs expansiva åtgärder även . KI anser att den föreslagna åtgärden inte kan motiveras med hänsyn till konjunkturläget som ekonomin bedöms befinna sig . vill i detta avseende framhålla att bedömningen av den ekonomiska utvecklingen är förenad med stor osäkerhet med hänsyn till det Om läget försämras kan kontaktnära branscher, t.ex. hotell- och restaurangbranschen, återigen drabbas hårt. framför, befinner sig de branscher som troligtvis kommer ha störst nytta av förslaget i en bräcklig återhämtningsfas. av dessa branscher sysselsätter många unga. Det är vidare viktigt att företagen får goda planeringsförutsättningar. Regeringen anser därför att det finns anledning att på samma sätt som förstärka den befintliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Förstärkningen av nedsättningen bör även gälla ersättning som utges , . Därigenom bedöms den få effekt för branscher som sysselsätter många unga. Förslaget innebär ett avsteg från principen att skattesystemet bör vara generellt, i likhet med vad ESV framfört, men regeringen anser att den pågående pandemin och dess påverkan på företagande utgör skäl för att vidta denna åtgärd. Visita anför att den övre åldersgränsen bör höjas till så att en tredjedel av de anställda inom hotell- och restaurangbranschen omfattas av förstärkningen. Förslaget är avsett som en förstärkning av den tillfälliga nedsättningen som redan finns för 19–23-åringar för att ytterligare stödja företag som anställer många unga och som påverkas av det osäkra ekonomiska läget till följd av pandemin. Åldersavgränsningen för den befintliga nedsättningen har bedömts vara välavvägd (se prop. s.66–67). Regeringen anser vidare, i likhet med Srf konsulternas förbund, att bl.a. hanteringen och administrationen hos företag och berörda myndigheter kan underlättas om den förstärkta nedsättningen som föreslås utformas i linje med den förstärkningen som var i kraft . Ytterligare nedsättningar av arbetsgivaravgifter som vissa remissinstanser, bl.a. , anser skulle gynna näringslivet, faller utanför det aktuella lagstiftningsärendet. Flera remissinstanser, däribland Arbetsförmedlingen och IFAU, påtalar att förslaget sannolikt innebär begränsade effekter för sysselsättningen. ESV anser att det finns behov av att hjälpa unga att behålla eller få en kontakt på arbetsmarknaden, men att den redovisade konsekvensanalysen inte underbygger slutsatsen att den föreslagna åtgärden tillgodoser detta behov. Förslaget är en del av de stöd- och stimulansåtgärder för företag som genomförs 2022 med hänsyn till det osäkra konjunkturläget och riktas till företag som anställer många unga eftersom flera av de branscher som drabbats hårt med anledning av pandemin i hög grad sysselsätter unga personer. Mot bakgrund av hur förslaget är utformat kan det även leda till gynnsamma effekter för unga på arbetsmarknaden. Synpunkterna på förslagets sysselsättningseffekter liksom på konsekvensanalysen i övrigt behandlas i avsnitt 5. Förslaget medför en ändring i 2 § lagen (2021:55) om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte . 2021/22:97 4.3 Regeringens förslag: Lagändringen träder i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i denna Skälen för regeringens förslag: Den förstärkta nedsättningen av arbetsgivaravgifterna som föreslås i denna proposition avser ersättning som utges –eftersom nedsättningen därigenom bedöms få effekt för branscher som sysselsätter många unga, se avsnitt 4.2. Lagändringen bör träda i kraft som den ska börja tillämpas. Den föreslås därför träda i kraft . Arbetsgivaravgifter betalas under månaden efter den månad då avgiftspliktig ersättning har getts ut. Lagändringen bör inte tillämpas på ersättning som har betalats ut före ikraftträdandet. I en övergångsbestämmelse bör därför regleras att lagen ska tillämpas på ersättning som utges efter . I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer. Resonemanget kring effekter i detta avsnitt bygger till stor del på konsekvensanalysen av den tillfälliga nedsättningen och av den förstärka nedsättningen av arbetsgivaravgifter för samma målgrupp (prop. 2020/21:83 s. 69–76, respektive prop. 2020/21:202 s. 12–28). anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7§§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning, men finner redovisningen av alternativa åtgärder bristfällig. synpunkter bemöts nedan. Syfte och alternativa lösningar Förslaget är en del av de stöd- och stimulansåtgärder som genomförs 2022. Många av de branscher där unga arbetar har drabbats hårt av de beteendeförändringar och åtgärder som införts till följd av spridningen av Prop. 2021/22:97 covid-19. Ett alternativ till en nedsättning av arbetsgivaravgifterna skulle vara ett motsvarande stöd på utgiftssidan. Ett sådant stöd föregås emellertid vanligen av ett ansökningsförfarande. Ett stöd till företagen i form av en nedsättning av arbetsgivaravgifter kan i detta perspektiv anses vara mindre administrativt betungande då arbetsgivaren redan fyller i uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Eftersom arbetsgivaravgifterna redovisas på individnivå i arbetsgivardeklarationen och nedsättningen baseras på den anställdes ålder kan automatiskt räkna ut rätt avgifter på löneunderlaget.