prop · H903267 · 2022-06-30 00:00:00 — En granskning som genomfördes av Skolinspektionen 2017 visar att ett normmedvetet perspektiv ofta saknas i undervisningen om sex och samlevnad samt att våld inte alltid problematiseras (Sex- och samlevnadsundervisning, 2018). Vidare framhåller i sin inriktning för arbetet med jämställdhetsintegrering att sexuella trakasserier är vanligt förekommande i skolmiljö och att de även riktas mot pojkar, ofta med homofoba inslag. anser att kunskapen om kön, makt och våld behöver vara en del i kompetensen hos vuxna som undervisar och hos övrig skolpersonal. Vidare behövs ökad kunskap om pojkars våld mot flickor och mäns våld mot kvinnor, våldspreventivt arbete och hur förskola . 2021/22:267 och skola kan möta barn som bevittnar våld. Insatser för att förverkliga en samtyckeskultur trädde samtyckeslagstiftningen i kraft (se vidare avsnitt 3.3.1 Samtyckeslagstiftning). Regeringen har genomfört flera insatser för att förverkliga en samtyckeskultur i samhället. Regeringen har bl.a. beslutat om förstärkta skrivningar om sexualitet, samtycke och relationer och hedersrelaterat våld och förtryck i läroplanerna för , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. De förstärkta skrivningarna i läroplanerna betonar bl.a. att undervisningen i detta kunskapsområde ska ske återkommande och bidra till att främja elevernas hälsa och välbefinnande samt stärka deras förmåga att göra medvetna och självständiga val. Skolan har en viktig roll i att bidra till att skapa en samtyckeskultur, där sex bygger på ömsesidig frivillighet och sexuella trakasserier inte normaliseras. Läroplansändringarna ska börja tillämpas . Regeringen har även beslutat om ett nytt examensmål inom vissa lärarutbildningar för att blivande lärare ska ges bättre förutsättningar att kommunicera och reflektera kring frågor som rör identitet, sexualitet och relationer. I syfte att förebygga sexualbrott och stödja potentiella offer för sexualbrottslighet har haft i regeringsuppdrag att ta fram en webbaserad utbildning och en lärarhandledning om den nya sexualbrottslagstiftningen. Inom ramen för uppdraget skulle även ta fram och sprida information om lagstiftningen till relevanta målgrupper. genomförde en kampanj om den nya sexualbrottslagstiftningen och lanserade även webbplatsen . Närmare sju av tio unga i åldrarna 18–har fått information om lagstiftningen genom kampanjen. lanserade en webbaserad utbildning och en lärarhandledning. Myndigheten har i uppdrag att fortsatt sprida det informations- och utbildningsmaterial som har tagits fram tidigare. Uppdraget ska redovisas . Stärkt jämställdhets- och kvinnofridsarbete på lokal och regional nivå Kommuner och Regioner (SKR) har, med stöd av regeringen, bedrivit ett utvecklingsarbete för att stärka jämställdhets- och kvinnofridsarbetet lokalt, regionalt och nationellt. Det övergripande syftet med SKR:s kvinnofridssatsning har varit att öka kunskap och kapacitet i kommuner och regioner så att bl.a. det våldsförebyggande arbetet utvecklas och stödet till våldsutsatta utvecklas. SKR:s redovisningar visar att tillskottet av resurser möjliggör en betydande förstärkning av stödet till utveckling av kvinnofridsarbetet, exempelvis har stödet till regionala stöd- och samverkansstrukturer öppnat nya möjligheter för lokal och regional samverkan med länsstyrelsernas utvecklingsledare på kvinnofridsområdet. Regeringen fortsätter att stödja den pågående satsningen 2021–2023 om att stärka jämställdhets- och kvinnofridsarbete på lokal och regional nivå, med fokus på hedersrelaterat våld och förtryck. 2021/22:267 Telefonlinje för att förebygga sexuellt våld Preventell är en nationell telefonlinje, vid , för att förebygga sexuellt våld. Målgruppen är personer med självupplevt riskbeteende, tvångsmässig upptagenhet av sexuella tankar och handlingar, sexuellt intresse för barn och impulser att tvinga någon till sex. Som en del i förstärkningen av det våldsförebyggande arbetet har regeringen skapat långsiktiga förutsättningar för ökad kunskap inom området och för Preventell. 3.1.2Utvecklingen på området utifrån indikatorerna Stor skillnad mellan könen i attityder till användning av våld och jämställdhet framhåller i rapporten på indikatorer för uppföljning av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (2018) att det är viktigt att skapa en förståelse för hur normer kring maskulinitet samt flickor och kvinnors självbestämmande formas i olika sammanhang. Det är särskilt viktigt vid formandet av pojkar och unga mäns identitet för att motverka föreställningar om våld och hot om våld som legitima uttryck för manlighet. Arbetet har även beröringspunkter med arbetet för att motverka hbtqi-fobi. Det handlar bl.a. om att förändra maskulinitetsnormer och nedvärderingar av exempelvis egenskaper som traditionellt tillskrivs som kvinnliga. Det har även visat sig finnas ett samband mellan attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld. hänvisar till Brås studie Skolundersökningen om brott och konstaterar att andelen pojkar i årskurs 9 som anger att de är benägna att använda våld om en annan elev kallade dem för något dumt är högre än andelen flickor. syns en tendens till att pojkar uppger detta i något lägre grad än 2015, men eftersom skillnaden ligger inom felmarginalen går det inte att säga med säkerhet att det har skett någon förändring. Diagram 3.1 Andel elever i årskurs 9 som uppger att de är benägna att använda våld om en annan elev kallade den för något dumt Anmärkning: Frågan i enkäten lyder: ”Om en yngre elev kallar mig något dumt, så kommer jag att slå till den eleven”. Källa: Skolundersökningen om brott, Brå. Den nationella ungdomsenkäten, som har genomförts av MUCF , visar att minskar andelen flickor som instämmer i något stereotypt påstående om jämställdhet eller könsroller från till . För pojkar finns en viss tendens till att andelen minskar från . Skillnaden ligger dock inom felmarginalen. Det kan konstateras att det finns en stor skillnad mellan könen för båda indikatorerna. Det är ett mönster som också syns i attitydundersökning om jämställdhet , som visar på stora skillnader mellan unga kvinnor och unga män i flera frågor som rör jämställdhet. I undersökningen framkommer bl.a. att unga män i högre grad än unga kvinnor instämmer i påståendena ”Vi lever i ett jämställt samhälle” och ”Många kvinnor överdriver hur ojämställt kvinnor behandlas i ”. Normer och värderingar förändras långsamt och utvecklingen behöver därför följas noga framöver. Högre andel flickor än pojkar anger att de hade blivit tagna på mot sin vilja eller tvingade att göra något sexuellt Av den nationella strategin framgår det att förskolan och skolan har ett viktigt uppdrag att förmedla kunskap i frågor om sexuellt våld och trakasserier samt grundläggande värderingar utifrån mänskliga rättigheter. –2019 var det en betydligt högre andel flickor än pojkar i årskurs 9 som angav att de hade blivit tagna på mot sin vilja eller tvingade att göra något sexuellt enligt Brås studie Skolundersökningen om brott. Andelen flickor som svarade att de blivit 2021/22:267 tagna på eller tvingade att göra något som de upplevde som sexuellt ökade från 2017. Motsvarande siffor för pojkarna var . Datainsamlingen skedde efter metoo. Den ökade uppmärksamheten och medvetenheten om sexuella trakasserier och övergrepp efter metoo kan ha bidragit till ökningen hos både flickor och pojkar. Andelen flickor som angav att de hade blivit tagna på mot sin vilja eller tvingade att göra något sexuellt minskade till 2019. Om nedgången till 2019 års nivå innebär en nedåtgående trend återstår att se genom fortsatta mätningar. Viss minskning av självrapporterad våldsutsatthet Ett framgångsrikt förebyggande arbete bör bidra till att förekomsten av mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer minskar. Enligt NTU, ökade kvinnors självrapporterade utsatthet för misshandel något från , men har därefter minskat och uppgår . Detta avser kvinnor i befolkningen mellan 16–. i ett längre tidsperspektiv var utsattheten för misshandel något högre 2016–2020 jämfört med perioden –2015. är den självrapporterade utsattheten för misshandel bland kvinnor högst i den yngsta åldersgruppen (16–). Enligt uppföljningsintervjuerna till NTU var bostaden brottsplats i av brottshändelserna 2019 när kvinnor utsatts för misshandel. Även mäns självrapporterade utsatthet för misshandel ökade något , men minskade kraftigt . Majoriteten av misshandelsbrott mot män 2018 och 2019 utfördes på allmän plats och det är sannolikt att nedgången 2020 till stor del kan förklaras av coronapandemin och minskad närvaro i offentliga miljöer. Enligt uppföljningsintervjuerna var gärningspersonen en man vid av brottshändelserna 2018, oavsett om brottsoffret var kvinna eller man. Även 2019 uppges gärningspersonen ha varit en man vid en tydlig majoritet av händelserna, oavsett den utsatta personens kön. Dock var andelen större när män utsattes jämfört med när kvinnor utsattes (). Andelen kvinnor som anger att de har utsatts för sexualbrott minskar enligt NTU. Det ska dock ses mot bakgrund av att utsattheten för sexualbrott bland kvinnor ökade kraftigt , från till . var andelen utsatta i genomsnitt . Sexualbrott innefattar ett brett spektrum av brott –allt från lindrigare brott såsom kränkande sexuella kommentarer, till mycket allvarliga brott såsom våldtäkt. Diagram 3.2 Andel individer 16–som uppgett att de utsatts för Källa: NTU, Brå. Unga kvinnor mellan är den åldersgrupp där högst andel uppger att de har utsatts för sexualbrott. uppgav i denna grupp att de har utsatts för sexualbrott. Därefter har andelen minskat och uppgav att de utsattes för sexualbrott . Generellt sett är yngre mer utsatta än äldre, vilket gäller för både kvinnor och män. Brå har studerat utvecklingen och belyst orsaker till ökningen av självrapporterad utsatthet för sexualbrott i rapporten på sexualbrottsutvecklingen –2017 (Brå 2019:5). Brå konstaterar i rapporten att den polisanmälda sexualbrottsligheten nästan uteslutande består av brott mot kvinnor. När det gäller ökningen av utsatthet för sexualbrott i NTU talar de analyser som har gjorts för att det till en betydande del handlar om en ökad benägenhet bland kvinnor att tala öppet om utsatthet för sexuella ofredanden och att detta får en särskilt stor effekt i en frågeundersökning som NTU. Exakt hur stor del av ökningen av polisanmälda brott och självrapporterad utsatthet som en ökad anmälnings- och rapporteringsbenägenhet svarar för och hur mycket som kommer av en faktisk ökning går inte att säga. Det är möjligt att bilden kan bli tydligare om ökningarna som man ser kan följas under en . Det finns alltså skäl, enligt Brå, att noga följa den fortsatta utvecklingen av anmälda och rapporterade brott, liksom omgivande samhällsfaktorer som kan påverka utvecklingen när det gäller sexualbrott. Andelen män som utsätts för sexualbrott är betydligt lägre än för kvinnor, men visar en liknande utveckling med en ökning och en minskning 2019 och 2020 jämfört med och 2018. Omfattningen av dödligt våld i parrelation varierar mellan åren För att säkerställa att rätt åtgärder sätts in för att förhindra dödligt våld behövs tillförlitlig information om det dödliga våldet samt dess utveckling . Brå publicerar statistik över konstaterade fall av dödligt våld. Statistiken baseras på en granskning av samtliga anmälningar avseende mord, dråp, barnadråp samt vållande till annans död och terroristbrott som omfattar fall där det kunnat konstateras att dödligt våld med stor sannolikt var dödsorsaken. Enligt Brås statistik utgör kvinnor den övervägande majoriteten av de personer som har dödats till följd av våld av en förövare som de var eller tidigare hade varit i en nära relation med. var det 76 kvinnor som avled till följd av dödligt våld utfört av en nuvarande eller tidigare partner. Antalet varierade mellan 10 och 22 . Eftersom det handlar om relativt små tal och kort uppföljningstid är det svårt att utläsa en trend. i ett längre tidsperspektiv har antalet fall av dödligt våld mot kvinnor av nuvarande eller tidigare partner minskat, särskilt i relation till befolkningsmängden (Brå 2017:5). Antalet män som dött till följd av dödligt våld där mannen var eller hade varit i en nära parrelation med gärningspersonen låg över hela perioden –2021 mellan en och fyra män, i genomsnitt tre och totalt 15. dog fyra män till följd av dödligt våld i en parrelation. ska under vissa förutsättningar genomföra utredningar, bl.a. när en vuxen har dödats eller utsatts för försök till dödligt våld av en närstående eller tidigare närstående. Av den senaste rapporten (utredningar av vissa skador och dödsfall –2021, 2022) framgår att har identifierat brister i samhällets skyddsnät, bl.a. inom , polisen och Kriminalvården och hälso- och sjukvården med flera. För att komma till rätta med bristerna behövs mer aktivt, skyndsamt och samordnat agerande från berörda samhällsaktörer. konstaterar att hela kedjan av åtgärder behöver fungera för att det ska vara möjligt att förebygga denna typ av allvarliga brott. Återfallsförebyggande program för våldsutövare har ökat I den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor nämns det återfallsförebyggande arbetet med våldsbrottsdömda som ett avgörande utvecklingsområde för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Andelen fullföljda återfallsförebyggande program i Kriminalvårdens regi ger en indikation på hur det våldsförebyggande arbetet som riktas till män som har utövat våld bedrivs, så kallad indikativ prevention. Kriminalvården tar fram de indikatorer som mäter hur stor del av partnervålds- respektive sexualbrottsklienter som har genomfört återfallsförebyggande program inom ramen för verkställigheten. Uppgifterna baseras på . Klienterna behöver inte vara dömda för t.ex. sexualbrott för att ingå i programmet, utan endast ha bedömts ha medelhög eller hög risk för att begå denna typ av brott. Klienter kan också ingå i både partnervålds- och sexualbrottsgruppen och kan även ha avslutat flera verkställigheter . Siffror på redovisad detaljnivå är inte tillgängliga bakåt i tiden, men Kriminalvården bedömer att antalet genomförda partnervåldsprogram och sexualbrottsprogram har ökat med 20 respektive 32 Kriminalvården anger att myndigheten trots ett högt beläggnings- Skr. 2021/22:267 läge och hantering av coronapandemin har prioriterat de återfallsförebyggande åtgärderna. har utfasning av gamla och infasning av nya partnervåldsrespektive sexualbrottsprogram genomförts. ökade andelen klienter som fullföljt riktade program inom både fängelse och frivård. Även andelen klienter som deltagit i program ökade . Skyddstillsyn är den frivårdsform där flest klienter deltar och fullföljer återfallsförebyggande program för partnervåld respektive sexualbrott. Deltagande och fullföljande är lägre inom frivårdsformerna intensivövervakning med elektronisk kontroll (IÖV) och villkorlig frigivning med övervakning. Inom IÖV är grupperna klienter som fullföljer program för liten för att redovisas. Inom villkorlig frigivning med övervakning ökar andelen klienter som fullföljer program. Deltagande och fullföljande av återfallsförebyggande program inom ser ut att öka . Siffrorna tyder på en positiv utveckling gällande den indikativa våldspreventionen i Kriminalvårdens regi, men det behövs fortsatta mätningar för att kunna fastställa om detta är en utveckling som håller i sig. I syfte att säkerställa att de återfallsförebyggande insatserna är effektiva och ändamålsenliga, behöver effekterna av Kriminalvårdens program utvärderas. Ovan nämnda uppdrag till Kriminalvården (se s.9) syftar till att möjliggöra en bredare och djupare förståelse av effekterna av Kriminalvårdens behandlingsprogram Predov. behövs en mer heltäckande bild av det våldsförebyggande arbetet inom fler områden, bl.a. förebyggande arbete inom skola och kommunala verksamheter. Regeringen har inrättat ett nytt statsbidrag som ska fördelas enligt förordningen (2022:722) om statsbidrag för visst våldsförebyggande arbete. Bidraget riktar sig till ideella organisationer, kommuner och regioner och syftar till att stärka det våldsförebyggande arbetet och att främja utvecklingen av evidensbaserade insatser. Andel kommuner där erbjuder stödsamtal till våldsutövare har ökat har andelen kommuner som erbjuder stödsamtal till personer som har utövat våld mot en närstående ökat. infördes en ny bestämmelse i SoL där det framgår att det hör till socialnämndernas uppgifter att arbeta förebyggande med personer som utövar våld i nära relation genom bl.a. stödjande samtal. Detta gör indikatorn särskilt relevant att fortsatt följa upp. Statistiken behöver dock kompletteras för att möjliggöra för analys av kvalitet i och effekten av verksamheterna. 3.2Förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn Strategins andra målsättning handlar om att förbättra möjligheterna att upptäcka våld och våldsutövare samt att förstärka skyddet och stödet för de kvinnor och barn som har utsatts för våld. Med stöd avses alla former av stöd, inklusive vård och behandlingsinsatser. Indikatorer som följs upp av : •Andel sexualbrottshändelser som den brottsutsatta uppger har polisanmälts (NTU - uppföljningsintervjuer, Brå) •Antal anmälda brott, köp av sexuell tjänst (Anmälda brott, Brå) •Antal anmälda brott, utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling (Anmälda brott, Brå) •Andel kommuner där erbjuder skyddat boende med biståndsbeslut till våldsutsatta vuxna (Öppna jämförelser, ) •Andel kommuner där verksamhetsområden har aktuella skriftliga rutiner vid indikation på att en vuxen utsatts för våld i nära relationer (Öppna jämförelser, ) •Andel pedagogisk personal i som svarar instämmande på frågan om det finns tydliga rutiner om anmälningsskyldighet (, Skolinspektionen) förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd Fler aktörer har utvecklat sitt arbete med ökad upptäckt av våld har flera satsningar gjorts för att möjliggöra ett långsiktigt och verkningsfullt arbete för förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta. Flera aktörer har blivit involverade i arbetet med att upptäcka och agera mot mäns våld mot kvinnor. Ett exempel är uppdraget till Arbetsförmed- lingen, , , och Jäm- ställdhetsmyndigheten om förbättrad upptäckt av våld i nära relationer (S2018/03696). Sedan arbetet med att genomföra den nationella strategin påbörjades har fler aktörer utvecklat sitt arbete med ökad upptäckt av våld och samhällsansvaret för skydd och stöd har på så sätt förtydligats. Ökade förutsättningar för en kunskapsbaserad utveckling En central aktör i arbetet är , som ska stödja genomförandet av den nationella strategin. En rapport från visar att användningen av standardiserade bedömningsmetoder inom området våld i nära relationer har ökat avsevärt, från Utvecklingen utmärker sig i jämförelse med andra närliggande fält inom det sociala arbetet. bedömer att myndighetens kun- skapsstöd ger ökade förutsättningar för en kunskapsbaserad utveckling av arbetet inom vård och omsorg med att förebygga och bekämpa mäns våld Här ingår stöd för vård och omsorg i arbetet med att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck utifrån bästa I Statskontorets utvärdering av den nationella strategin (A2020/00238) konstateras att frågor om mäns våld mot kvinnor inte har fångats upp av för kunskapsstyrning i hälso- och sjukvården. anser att behov av kunskap inom hela området mäns våld mot kvinnor, Skr. 2021/22:267 både inom socialtjänst och hälso- och sjukvård, bör rymmas inom det råd för kunskapsstyrning av vård och omsorg som samlas vid . Ökade samtal till den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid är en annan viktig resurs i arbetet med den nationella strategin. NCK driver bl.a. den nationella stödtelefonen för våldsutsatta, Kvinnofridslinjen. Samtalen till stödtelefonen har ökat avsevärt . Ökningen har inte kunnat sättas i samband med coronapandemin utan det är en trend som har pågått . Viktiga orsaker tros vara att mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer har uppmärksammats mer i samhället, att kunskapen och engagemanget från myndigheter och medier har ökat och att allt fler känner till den nationella stödtelefonen. har i enlighet med förslag från regeringen beslutat om en permanent ökning av medlen för driften av den nationella stödtelefonen för våldsutsatta , för att ge verksamheten som bedrivs vid NCK långsiktiga och goda förutsättningar. För att alla grupper som omfattas av den nationella strategin ska ha lika goda möjligheter att få stöd har fått i uppdrag att stärka och utveckla verksamheten med den nationella stödtelefonen för våldsutsatta. Särskilt fokus ligger på kvinnor och flickor som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer eller befinner sig i prostitution eller människohandel för sexuella ändamål (A2019/01272). har också fått i uppdrag att starta en pilotverksamhet med att tillhandahålla tillgång till en nationell stödtelefon som riktar sig till män och att tillhandahålla tillgång till stödtelefon för icke-binära personer och personer med transerfarenhet (A2021/02054). fick i uppdrag att ta fram ett uppdaterat kunskapsunderlag om våld i samkönade relationer och annat våld mot hbtq-personer. Underlaget skulle fokusera på unga bisexuella kvinnor, transpersoner som utsätts för partnervåld och unga hbtq-personer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Som ett resultat av uppdraget har NCK tagit fram rapporten (2018:1). Permanenta statsbidrag till civilsamhällesorganisationer inom brottsofferområdet Regeringen har aktivt stärkt förutsättningarna för kvinno- och tjejjourernas arbete. Enligt årliga uppföljningar av statsbidragen har medlen framför allt använts till insatser som samtalsstöd, rådgivning, informationsinsatser och stöd till kvinnor och tjejer i deras kontakt med myndigheter. Regeringen har beslutat om en ny förordning (2022:257) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer och vissa andra ideella organisationer inom brottsofferområdet. I den nya förordningen sammanförs fyra befintliga statsbidrag till kvinno- och tjejjourer och andra ideella organisationer inom Förutsättningarna förbättras även för organisationerna 2021/22:267 genom att en del av bidraget fördelas som organisationsbidrag och genom att bidraget blir tvåårigt. Att bidragen på området fördelas enligt en samlad förordning bedöms också bidra till en effektivare hantering och administration av bidraget för både organisationerna och . För att organisationerna ska ha goda förutsättningar för ett långsiktigt arbete har regeringen ökat och permanentat statsbidragen till kvinno- och tjejjourer, deras riksorganisationer samt andra organisationer som arbetar med liknande stöd till våldsutsatta. avsätts för ändamålet. Fortsatt arbete behövs inom områdena skyddade personuppgifter och frågor som rör vårdnad, boende och umgänge Trots skyddade personuppgifter lever många våldsutsatta kvinnor och deras barn med en ständig hotbild. De flesta har blivit röjda en eller av olika myndigheter och av hälso- och sjukvården. Barns umgänge med en våldsutövande pappa är en stor säkerhetsrisk både för barnet och för mamman. Många kvinnor upplever att samhällets skydd och stöd upphör efter att de har beviljats skyddade personuppgifter. Regeringen har inlett en dialog med berörda aktörer för att diskutera hur situationen för våldsutsatta kvinnor och barn som lever med skyddade personuppgifter kan förbättras. har på uppdrag av regeringen genomfört en kartläggning av hur uppgifter om våld eller andra övergrepp beaktas i mål om vårdnad, boende eller umgänge (Uppgifter om våld är inget undantag, 2022). Uppgifter om våld eller andra övergrepp förekommer enligt i av de granskade målen. anser att kartläggningen visar flera brister, bl.a. beträffande riskbedömningar.