prop · H903207 · 2022-04-05 00:00:00 — Skogsbruk i fjällkommunerna bör därför fortsättningsvis fokuseras till dessa arealer och till skogar utan höga naturvärden i de produktiv skogsmark utanför formellt skydd som finns i fjällkommunerna nedan den fjällnära gränsen. 51 samebyar omfattar sammanlagt produktiv skogsmark. Renskötselns åretruntmarker omfattar produktiv skogsmark varav ligger nedanför den fjällnära gränsen. Förslagets cirka 500 000–produktiv skogsmark ligger till inom någon sameby. Förslaget innebär att ytterligare produktiv skogsmark inom åretruntmarkerna skyddas formellt, vilket motsvarar av den samlade produktiva skogsmarksarealen i detta område. Av den produktiva skogsmark som är utpekad som riksintresse för rennäring skyddas genom förslaget ytterligare . Motsvarande siffra gäller för utpekade kärnområden för rennäring. Eventuella målkonflikter mellan skogsbruk och rennäring bedöms därför minska för de områden som omfattas av förslaget. En stor andel av de stora sammanhängande områdena av kontinuitetsskogar ingår i riksintresse för friluftsliv. Dessa områden har stor betydelse för landskapsbilden och ger möjlighet till en upplevelse av vildmark, orördhet och tystnad. 2021/22:207 Bilaga 1 2021/22:207 Bilaga 1 Besöksnäringen är den snabbast växande näringen i världen och potentialen för friluftsliv och naturturism i den fjällnära regionen bedöms som stor. Mycket talar för att de svenska fjällskogsområdena har en hög turistisk potential för att skapa nya besöksmål och därmed viktiga nya arbetstillfällen i lokalsamhällena. Den långsiktighet som skapas genom naturvårdsavsättningarna kan bidra till att näringsidkare vågar investera i verksamheter som utgår från skog och natur. Utredningen bedömer att formellt skydd som tillkommer i en lokal förankringsprocess i utformandet av föreskrifter kan ha goda förutsättningar att förena lokalbefolkningens, friluftslivets, renskötselns och naturturismens behov med naturvårdens. Det finns exempelvis sällan anledning att meddela föreskrifter mot annat än skogsbruk i dessa områden, vilket innebär att jakt, fiske, renskötsel och skoteråkning inte bör påverkas i nämnvärd utsträckning genom förslaget. Formellt skydd i form av naturreservat och nationalparker ger också möjligheter till en statlig satsning på uppbyggnad av infrastruktur för friluftsliv och turism i form av exempelvis Naturum, parkeringsplatser, leder, rastplatser och övernattningsstugor. I betänkandet har även föreslagits att regelverken för skyddad natur ska ses över för att de på ett bättre sätt ska kunna nyttjas för friluftsliv och turism, tillsammans med ändamålsenliga investeringar i anläggningar. Avgränsningar och övriga förslag Det mycket omfattande utredningsdirektivet lyfter flera mycket komplexa frågor. Vissa avgränsningar har därför gjorts. En sådan är utredningsuppdraget som innebär att analysera skogsägarnas eget ansvar för miljön inom befintlig skogs- och miljöpolitik. Denna del av uppdraget förutsätter en uttolkning av sektorsansvaret för miljön och dessutom koppla samman detta skogspolitiska mål med miljöpolitiken i stort. Till viss del har utredningen lämnat förslag som innebär att markägarens ansvar för kunskap om naturvärden tydliggörs. En fullständig analys av markägarens ansvar för miljön bör dock ske i en bred dialogprocess, där rådande skogspolitik utvärderas. Utredningen har uppfattat att en sådan dialog som sker under tidspress och under knappa resurser kan komma att göra mer skada än nytta. Utredningen har därför tagit fasta på det utredningsdirektiv som anger att utgångspunkten är att skogspolitikens grunder ligger fast. Om en bredare översyn av skogspolitiken bedöms nödvändig bör det ske i särskild ordning. Vidare anges i uppdraget att utredningen ska analysera behovet av skydd av skog för att kunna nå relevanta nationella miljömål och internationella åtaganden om biologisk mångfald. Denna fråga har länge varit omtvistad och innebär att utredningen haft att bedöma vad som stat uppfattar sig behöva göra för att uppnå vagt formulerade målsättningar i internationella konventioner samt en uttolkning av krav. För att gå på djupet med denna fråga krävs mer tid och resurser än vad som varit tillgängliga. Frågan bör även utredas i ett bredare sammanhang, som inte endast rör skogen och i en form som ger möjlighet att relatera de internationella åtagandena till nationella mål som satts upp för att uppfylla dessa. Vidare anges att utredningen ska analysera den framtida ökande efterfrågan av skogsråvara och utifrån denna analys föreslå de åtgärder som behövs för att kunna följa internationella åtaganden om biologisk mångfald och klimat. Att ge förslag på hur ska uppnå sina klimatåtaganden enligt och bevara biologisk mångfald i skogen kan vara både lätt och svårt. Lätt är det om inga hänsyn överhuvudtaget behöver tas till kostnader eller konsekvenser i övrigt. Svårt är det om frågan ska få en lösning som är praktiskt och politiskt genomförbar. Att hitta sådana lösningar är en av vår tids största utmaningar och utredningen har endast kunnat visa på förslag som kan vara ett steg på vägen. Vid sidan av de förslag som redogjorts för i det föregående innehåller betänkandet även bl.a. förslag om ett skogsskadecenter, en tillförlitlig statistik för att följa bioekonomins utveckling, en utredning om behovet av ett tidsbegränsat områdesskydd och förändringar för mer ändamålsenliga biotopskyddsområden. Vid sidan av att utreda en möjlighet att nå gynnsammare beskattning av ersättningen för naturvårdsavtal föreslås även att flera avtalsformer bör utvecklas. I betänkandet lämnas därför även förslag på utredning av naturvårdsavtal för förstärkt hänsyn samt hur en enhetlig användning av avtal som löper under en områdesskyddsprocess kan genomföras. Samrådsbestämmelsen i 12 kap. 6 § har utredningen uppfattat som otydlig på ett sätt som kan beskrivas som problematiskt ur ett rättssäkerhetsperspektiv; både beträffande tillämpning och rätt till ersättning till följd av ett förbud eller föreläggande. För bl.a. denna fråga är därför ytterligare översyn påkallad. 2021/22:207 Bilaga 1 2021/22:207 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i (1998:808) Härigenom föreskrivs att 31 kap. 9 § ska ha följande lydelse. Vid tillämpningen av 4 och 8 §§ Vid tillämpningen av 4 och 8 §§ ska hänsyn tas också till andra ska hänsyn tas också till andra beslut enligt 7 kap. 3, 5, 6, 9 eller beslut enligt 7 kap. 3, 5, 6, 9 eller stycket, beslut enligt 18 § skogs- vårdslagen (1979:429) samt beslut 18 b § första stycket 1 skogsvårds- som avses i 14 kap. 5–7 och 10– lagen (1979:429) samt beslut som avses i 14 kap. 5–7 och 10–13 §§ (2010:900). Detta gäller under för- (2010:900). utsättning att besluten har med- Detta gäller under förutsättning att delats före det senaste Dessutom ska sådan in- före det senaste beslutet. verkan av hänsynstaganden enligt ska sådan inverkan av hänsyns- 30 § skogsvårdslagen som i sär- skilda fall har inträtt inom samma lagen som i särskilda fall har inträtt Om en rätt till talan, ersättning eller inlösen med anledning av ett sådant beslut har förlorats på grund av bestämmelserna i 12 eller 13 § eller motsvarande bestämmelser i , utgör detta förhållande inte något hinder mot att beslutet beaktas enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenom föreskrivs i fråga om skogsvårdslagen (1979:429) dels att 2 b, 14, 15, 19 och 34 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 1 a, 18 d och 19 a §§ av följande lydelse. 2021/22:207 Bilaga 2 ägare ska skaffa sig den kunskap som behövs med hänsyn till verk- samhetens eller åtgärdens art och omfattning för att tillgodose de krav om hänsyn till natur- och följer av denna lag eller föreskrifter meddelad med stöd av denna lag. Kravet i första stycket gäller i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla det. Vid denna bedömning ska särskild hänsyn tas till nyttan av ytterligare utredning jämfört med kostnaderna för att ta fram denna. Med fjällnära skog avses sådan skog inom det fjällnära området där 1.skogsbruksåtgärder kan påverka intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården, kulturmiljövården eller rennäringen, eller 2.det råder särskilda förutsättningar för skogens skötsel. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka områden som utgör fjällnära skog. Om inte annat framgår ska skogsbruk anses vara pågående markanvändning för produktiv skogsmark inom sådana områden som anges i andra stycket. Den produktiva skogsmarkens ägare är skyldig att enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer underrätta om 1.avverkning och uttag av skogsbränsle som ska äga rum på hans eller hennes mark, 2.sådan dikning i samband med avverkning som inte kräver tillstånd enligt 11 kap. , 2021/22:207 Bilaga 2 3. vad han eller hon avser att göra 3. de natur- och för att tillgodose naturvårdens och värden som berörs av avverkning på hans eller hennes mark och vad samband med avverkning på hans han eller hon avser att göra för att eller hennes mark, tillgodose naturvårdens och kultur- med avverkning på hans eller 4.vad han eller hon avser att göra för att tillgodose rennäringens intressen i samband med avverkning på hans eller hennes mark inom renskötselns åretruntmarker, och 5.vad han eller hon avser att göra för att trygga återväxten av skogen. I fjällnära skog får avverkning inte ske utan tillstånd. Ett tillstånd till avverkning är giltigt från det att beslutet vunnit laga kraft. Tillstånd behövs inte för röjning Tillstånd behövs inte för röjning eller gallring som främjar skogens eller gallring som främjar skogens Regeringen eller den myndighet tillstånd inte heller behövs för sådana åtgärder som avses i 29 §. samråd som kan komma att väsentligt ändra naturmiljön. Ett beslut om att tillåta beslut enligt 18 b § första stycket 1 ska innehålla en bedömning av om och hur skogsbruk får bedrivas på det område som omfattas av I fråga om rätt till ersättning för skada till följd av ett beslut enligt inom berörd del av fastigheten eller 18 b § första gäller 25 kap. 6 § och 31 kap. 2 §, 4 § första stycket, 7 § första stycket stycket 1 ska ersättning bestämmas meningen, 8 § Vid bedömningen av om meningen, 9, 12 och 13 §§, 15 § första stycket första meningen och värt försvåras ska hänsyn tas även andra stycket, 31 § tredje stycket till beslut som meddelas med stöd samt 33 § . av 7 kap. 5, 9 §§, 11 § stycket, 22 § stöd av 12 kap. 6 § fjärde stycket pengar och motsvara den minsk- ning av fastighetens mark- nadsvärde som uppkommer genom Ersättning ska betalas av staten ersättning gäller i tillämpliga delar 6 kap. 1 § första stycket, 2, 3, 4, 17 §§, 18 § första–tredje stycket, (1972:719). Vad som där sägs om domstolen ska i stället avse Vad som sägs om ersättning enligt skogsvårdslagen. Har ersättning enligt 19 § betalats och ges tillstånd till avverkning enligt 18 §, får som ett villkor i beslutet om tillstånd förplikta fastighetsägaren att betala tillbaka ersättningen eller en del av den, om det är skäligt med hänsyn till fastighetsägarens nytta av beslutet och omständigheterna i övrigt. får även väcka talan om återbetalning av ersättning eller del av den om en avverkning uppsåtligen eller av vårdslöshet vidtagits i strid mot ett beslut enligt 18 § och 18 b § första stycket 1. ägare ska visa att de krav som följer av föreskrifter som meddelats med stöd av 30 § iakttas. har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. 2021/22:207 Bilaga 2 har vidare rätt att hos den som yrkesmässigt bedriver produktion av, handel med eller införsel av skogsodlingsmaterial få tillträde till mark, transportmedel, byggnader och stängda utrymmen, dock inte bostäder, för tillsyn enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. får begära handräckning av kronofogdemyndigheten för att få sådant tillträde som avses i andra stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 18 d, 19 §§ och 19 a § första stycket gäller inte i sådana mål och ärenden där ansökan om tillstånd har inkommit före . 3.Bestämmelserna i 19 a § andra stycket gäller inte om avverkningen har vidtagits före . Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ska ha följande lydelse. 2021/22:207 Bilaga 2 ska indelas i de ägoslag som anges i det följande. som är vattentäkt ska indelas endast om den är täktmark. Indelningen får inte påverkas av förekomsten av byggnad som ska rivas (saneringsbyggnad) eller av byggnad eller byggnader vars sammanlagda taxeringsvärde inte skulle uppgå till . Produktiv skogsmark med avverk- Produktiv skogsmark som omfattas Med produktiv skogsmark avses detsamma som i 2 § skogsvårds- lagen (1979:429). ningsförbud, krav på överhållning, maximering av hyggesstorlek eller enligt bestämmelser om natur- ska indelas i de ägoslag som anges i det följande. som är vattentäkt ska indelas endast om den är täktmark. Indelningen får inte påverkas av förekomsten av byggnad som ska rivas (saneringsbyggnad) eller av byggnad eller byggnader vars sammanlagda taxeringsvärde inte skulle uppgå till . Produktiv skogsmark med avverk- Produktiv skogsmark som omfattas Med produktiv skogsmark avses detsamma som i 2 § skogsvårds- lagen (1979:429). ningsförbud, krav på överhållning, 2021/22:207 Bilaga 2 maximering av hyggesstorlek eller virkesuttag eller barrskogsförbud enligt bestämmelser om naturreservat eller biotopskyddsområde samt avslag på tillstånd till avverkning eller beslut om hyggets storlek och förläggning, avverkningsform eller liknande enligt 18 § och 18 b § första stycket 1 skogsvårdslagen (1979:429). Denna lag träder i kraft . Följande remissinstanser har yttrat sig över betänkandet (SOU 2020:73): kommun, kommun, , Birdlife , , , , kommun, Drivkraft , , (FSC ), Formas, , , , och utmarksbruk, Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , kommun, Gröna arbetsgivare, , Havs- och vattenmyndigheten, , , , kommun, , of , , kommun, Justitiekanslern, , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , kommun, , , (), Lantmäteriet, Linnéuniversitetet, () och LRF Skogsägarna, , i , i , i , i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , i , i län, i , , Malung-Sälens kommun, Mellanskog, , (Mark- och miljödomstolen), , , , , , kommun, kommun, , , , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , , , , , , Föreningen , Skogforsk, Skogsindustrierna, , , Skydda Skogen, SMF Skogsentreprenörerna, kommun, Spillkråkan – nätverk för kvinnliga skogsägare, , , , , kommun, kommun, (Mark- och ), , , , , , Svenska PEFC, , Svenskt Friluftsliv, , , , , , 2021/22:207 Bilaga 3 2021/22:207 Bilaga 3 Kommuner och Regioner, (), , , , Stad, (Mark- och miljödomstolen), , , kommun, , , (Mark- och miljödomstolen), Världsnaturfonden WWF, , (Mark- och miljödomstolen), , Åre kommun, kommun, kommun och (Mark- och miljödomstolen). Följande remissinstanser har avstått från att yttra sig över betänkandet: kommun, (), och ombudsmän (). Följande remissinstanser har inte yttrat sig över betänkandet: AMF, Avfall , Förbundet , Föreningen , Förvaltningsrätten i , GS Facket för skogs-, trä-, och grafisk bransch, kommun, , , kommun, Naturens rättigheter i , Nätverket svenska kulturlandskap, Pressretur, , (), , , , , entomologiska förening, Sverok, , , och Återvinningsindustrierna. Utöver de som fått betänkandet på remiss har yttranden inkommit från , i , , på , Borgholmskrets, Cykelfrämjandet, , Föreningen , Föreningen , Gröna Kvinnor, Skog, Handelskammaren Mittsverige, Härjedalspartiet, Byallmänning, , samfällighet, Skogsallmänning, , , Kuttainen Bysamfällighet, , , , de gröna , i , kommun, kommun, i , , , , i , i , i , i , i , , , , , , , län, , Kommuner, LRF-avdel- ning, , Ordbruk, , Socialdemokraterna i Åre kommun, Socialdemokraterna , , Station Lunda, (), Svenska fjällklubben, Jaktvårdskrets, Svenska Kväner-Lantalaiset, , , , , , Tourism in , , Vapstens lappby, , kommun samt ett stort antal privatpersoner. 2021/22:207 Bilaga 3 2021/22:207 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 31 kap. 9 § ska ha följande lydelse. Vid tillämpningen av 4 och 8 §§ Vid tillämpningen av 4 och 8 §§ ska hänsyn tas också till andra ska hänsyn tas också till beslut enligt 7 kap. 3, 5, 6, 9 eller – andra beslut enligt 7 kap. 3, 5, 6, 9 eller 22 §, stycket, beslut enligt 18 § skogs- – förelägganden och förbud enligt vårdslagen (1979:429) samt beslut 12 kap. 6 § fjärde stycket, som avses i 14 kap. 5–7 och 10– (2010:900). Detta gäller under för- (1979:429) samt utsättning att besluten har med- – beslut som avses i 14 kap. 5–7 delats före det senaste och 10–13 §§ Dessutom ska sådan in- (2010:900). verkan av hänsynstaganden enligt 30 § skogsvårdslagen som i sär- skilda fall har inträtt inom samma sådan inverkan av hänsynstaganden enligt 30 § skogsvårdslagen som i särskilda fall har inträtt inom Om en rätt till talan, ersättning eller inlösen med anledning av ett sådant beslut har förlorats på grund av bestämmelserna i 12 eller 13 § eller motsvarande bestämmelser i , utgör detta förhållande inte något hinder mot att beslutet beaktas enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:902. Förslag till lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenom föreskrivs i fråga om skogsvårdslagen (1979:429)1 dels att 15 och 19 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 15 a och 19 a §§, av följande lydelse. 2021/22:207 Bilaga 4 I fjällnära skog får avverkning inte ske utan tillstånd. Tillstånd behövs inte för röjning eller gallring som främjar skogens Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att tillstånd inte heller behövs för åtgärder som måste vidtas i fråga om 1. karantänskadegörare enligt och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG,98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG, 2.karantänskadegörare enligt föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av 5 § växtskyddslagen (2022:000), eller 3.andra växtskadegörare enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 7 § växtskyddslagen (2022:000). 1Lagen omtryckt 1993:553. 2 Senaste lydelse 2010:930. 2021/22:207 Bilaga 4 Ett tillstånd till avverkning är giltigt från det att beslutet har fått laga kraft. I fråga om rätt till ersättning för skada till följd av ett beslut enligt ersättning på grund av beslut enligt eller 18 b § första eller 18 b § gäller 25 kap. 6 § och 31 kap. 2 §, 4 § första stycket, 7 § första stycket markanvändning inom den berörda meningen, 8 § delen av en fastighet avsevärt meningen, 9, 12 och 13 §§, 15 § första stycket första meningen och andra stycket, 31 § tredje stycket samt 33 § . Vid prövningen av en fråga om ersättning ska skogsbruk på produktiv skogsmark i fjällnära skog presumeras vara pågående markanvändning. När det gäller rätten till ersättning tillämpas även 25 kap. 6 § och 31 kap. 2 §, 7 § första stycket första meningen, 8 § första meningen, 9, 12, 13, och 15 §§, 31 § tredje stycket och 33 § . En hänvisning i någon av dessa bestämmelser till 31 kap. 4 § ska anses som en hänvisning till 19 § första stycket denna lag. Om ersättning enligt 19 § har lämnats kan ersättning enligt den paragrafen inte lämnas på nytt för samma del av en fastighet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.När det gäller rätt till ersättning enligt 19 § ska dock bestämmelserna i31 kap. 15 § första stycket andra meningen inte tillämpas om åtgärden har vidtagits före ikraftträdandet. 3Senaste lydelse 2010:931. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt Tydligare bestämmelser om ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet , biträdd av departementssekreteraren Förslagen föranleder följande yttrande. Förslaget till lag om ändring i skogsvårdslagen I lagrådsremissen föreslås att det i enlighet med praxis från Mark- och (se MÖD 2020:8) ska införas en bestämmelse i andra stycket där det föreskrivs att skogsbruk på produktiv skogsmark i fjällnära skog presumeras vara pågående markanvändning. Enligt Lagrådet är denna formulering inte lyckad, utan utgör ett cirkelresonemang. Presumtionen ska gälla vid en prövning enligt första stycket om rätt till ersättning på grund av att pågående markanvändning inom en fastighet avsevärt försvåras. En fråga i MÖD 2020:8 gällde vad som kan vara pågående markanvändning såvitt avser skogsbruk i fjällnära skog, t.ex. vid planerad föryngringsavverkning när ingen sådan har skett tidigare. Fjällnära skog präglas av långsam tillväxt och har inte samma driftförutsättningar som annan skogsmark. Domstolen kom i det fallet fram till att det var skogsbruk som utgjorde den pågående markanvändningen inom fastigheten. Med den lydelse som har föreslagits i andra stycket ska det vara fråga om skogsbruk för att man ska kunna presumera att det är en pågående markanvändning. Då måste man alltså först slå fast att fastigheten används för skogsbruk. Men det man vill åstadkomma med presumtionsregeln är att det i fråga om fjällnära skog ska presumeras att den pågående markanvändningen utgör skogsbruk och att skogsbruket därför ska beaktas vid 2021/22:207 Bilaga 5 bedömningen av ersättning enligt bestämmelsen i första stycket. Dock ska detta inte gälla om marken används för andra ändamål, t.ex. som skidanläggning, vindkraftspark, gruva, ledningsgata eller tomtmark. Lagrådet föreslår att andra stycket formuleras på följande sätt. Vid prövningen av rätten till ersättning avseende produktiv skogsmark i fjällnära skog ska den pågående markanvändningen presumeras vara skogsbruk, om marken inte används uteslutande för andra ändamål. I paragrafen anges att om ersättning har lämnats enligt 19 §, kan ersättning enligt den paragrafen inte lämnas på nytt för samma del av en fastighet. Detta kan anses vara rimligt när en fastighetsägare har fått ersättning på grund av ett beslut enligt 18 § (nekat tillstånd till avverkning). Men bl.a. när den som fått tillstånd till avverkning med villkor enligt 18 b § första stycket 1 (med hänsyn till naturvårdens eller kulturmiljövårdens intresse) har fått ersättning med anledning av villkoren, t.ex. avseende avverkningsform, bör det övervägas om ersättning verkligen ska falla bort helt och hållet om han eller hon senare har nekats tillstånd till avverkning avseende samma del av fastigheten. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , , , Karkiainen Regeringen beslutar proposition Tydligare bestämmelser om ersättning vid avslag på ansökningar om tillstånd till avverkning i fjällnära skog