prop · H903132 · 2022-03-08 00:00:00 — eller andra punkten i bestämmelsens första stycke. Det kan röra sig om barn som har ett annat modersmål än svenska och som inte i någon större 2021/22:132 utsträckning rör sig i en miljö där de möter det svenska språket. Även barn som har svenska som modersmål kan ha behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Det kan t.ex. handla om barn i familjer som lever isolerat, barn i social utsatthet eller barn till vårdnadshavare med en funktionsnedsättning eller psykisk sjukdom som försvårar möjligheten att vara ett stöd i sitt barns språkutveckling. Det kan även handla om ett barn med en språkstörning som innebär att det har ett större behov av stöd för språkutveckling än det som kan ges i hemmet. Att kommunen ska sträva efter att erbjuda barnen förskoleplats utan att deras vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola innebär i praktiken att kommunen ska sträva efter att identifiera de barn som har ett sådant behov som avses i bestämmelsen. Kommunen ska sedan ge dessa barn ett erbjudande. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 14 b § Kommunen behöver inte erbjuda en plats enligt 14 a § om barnet inte är folkbokfört i enligt folkbokföringslagen (1991:481). Kommunen behöver inte heller erbjuda en plats enligt 14 a § första stycket om det med hänsyn till barnets levnadsförhållanden eller situation i övrigt är uppenbart obehövligt. Paragrafen, som är ny, innehåller undantag från kommunens skyldighet att ge ett erbjudande om plats vid en förskoleenhet utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare. Enligt första stycket behöver kommunen inte ge ett erbjudande enligt 14 a § till barn som inte är folkbokförda i enligt folkbokföringslagen (1991:481). Av andra stycket framgår att kommunen inte behöver erbjuda barnet en förskoleplats enligt 14 a § första stycket om det med hänsyn till barnets levnadsförhållanden eller situation i övrigt är uppenbart obehövligt. Syftet med bestämmelsen är att ett konkret erbjudande om förskoleplats ska ges åt barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. I de fall omständigheterna kring ett barn är sådana att det talas svenska i stor utsträckning i barnets hemmiljö kan det anses vara uppenbart onödigt att ge barnet det särskilda erbjudandet om förskoleplats. Ett exempel på ett sådant fall är när barnet lever i en svensktalande familj från . Ett annat exempel är barn till vårdnadshavare som är födda i och därefter har flyttat utomlands för att senare återvända till . Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 14 c § Ett erbjudande om plats enligt 14 a § ska ges det år barnet fyller . Erbjudandet ska lämnas till barnets vårdnadshavare senast före det datum då barnet tidigast kan tas emot. Kommunen ska hålla platsen reserverad för barnet till och med efter det datum då barnet tidigast kan tas emot. Kommunens skyldighet att hålla platsen reserverad upphör om barnet inte börjar i verksamheten inom eller det framgår på något annat sätt att det inte finns önskemål om den erbjudna platsen. Ett nytt erbjudande om plats ska lämnas inför varje höst barnet inte har en plats i förskola till och med det år då barnet fyller . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om när ett erbjudande om plats i förskola ska lämnas i de fall det ska ske trots att något önskemål inte anmälts av vårdnadshavare. Den innehåller även bestämmelser om hur länge kommunen ska hålla en erbjuden plats reserverad. Av första stycket framgår att erbjudandet om plats enligt 14 a § ska ges det år barnet fyller . Kommunen ska lämna erbjudandet till barnets vårdnadshavare senast före den tidpunkt då barnet ska tas emot i förskola. I detta ligger att kommunen ska ge information om vid vilken förskoleenhet barnet placerats samt barnet kan börja. Det är avsett att kommunen även ska informera om hur länge den erbjudna platsen är reserverad för barnet, se kommentaren till andra stycket. Andra stycket reglerar hur länge kommunen ska hålla platsen reserverad för barnet. Kommunen ska hålla platsen reserverad för barnet till och med efter det datum då barnet tidigast kan tas emot, dvs. till och med efter det datum då barnet tidigast kan börja i förskolan enligt kommunens erbjudande. Barnet kan således börja i förskolan inom även om barnets vårdnadshavare inte uttryckligen har tackat ja till platsen, utan endast visar sitt önskemål genom deltagandet i verksamheten. Om barnet inte börjar i verksamheten eller det framgår på något annat sätt att det inte finns önskemål om den erbjudna platsen, behöver kommunen inte längre hålla platsen reserverad för barnet. Så får t.ex. anses vara fallet om vårdnadshavarna klart uttryckt att de inte önskar utnyttja platsen. Det är inte avsett att information om omständigheter som ligger i tiden före erbjudandet, eller vaga uppgifter från vårdnadshavarna, ska leda till att platsen inte längre hålls reserverad. Tredje stycket anger vad som gäller om barnet inte har en plats i förskola det år barnet fyller fyra respektive . Hemkommunen ska då erbjuda barnet en plats utan att barnets vårdnadshavare anmält önskemål om plats. Det kan t.ex. handla om barn som inte har erbjudits en plats i förskolan höstterminen det år de fyller eller vars vårdnadshavare har tackat nej till en plats som tidigare erbjudits dem. Det kan även vara fråga om ett barn som tagit sin plats i bruk, men som inte längre går kvar i förskolan. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 2021/22:132 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67) i relevanta delar Utredningen lämnar förslag som syftar till att dels öka deltagandet i förskolan bland barn i 3–ålder, dels stärka förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska, bl.a. när det gäller nyanlända barn, barn med annat modersmål än svenska och barn med socioekonomiskt svag bakgrund. Utredningen har enligt direktiven bl.a haft i uppdrag att •analysera de huvudsakliga orsakerna till att vissa grupper av barn ilägre grad deltar i förskolans verksamhet, •föreslå åtgärder som kan öka deltagandet i förskolan för flickor och pojkar i åldern 3–, särskilt när det gäller nyanlända barn enligt lämplig definition, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta grupper, samt lämna nödvändiga författningsförslag, •analysera de rättsliga förutsättningarna för och undersöka hur nyanländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan med fokus på språkutveckling i svenska, •utreda och föreslå hur ett sådant obligatorium kan utformas, och om förutsättningarna finns, lämna författningsförslag och övriga förslag som bedöms nödvändiga, bl.a. vad gäller kretsen av barn (i åldern 3–) och verksamhetens omfattning (minst ), •utreda och vid behov föreslå åtgärder, t.ex. nya korta vägar till utbildning, för att öka tillgången på legitimerade förskollärare och •utbildade barnskötare där det behövs för att kunna genomföra uppdraget om en förskola för bättre språkutveckling, •kartlägga den kompetensutveckling som erbjuds personal i förskolan när det gäller barns språkutveckling i svenska, särskilt andraspråksutveckling i svenska, •analysera de huvudsakliga orsakerna till att förskolepersonal inte deltar iden kompetensutveckling som erbjuds, •vid behov föreslå generella eller riktade insatser för personalens kompetensutveckling i språkutveckling i svenska, särskilt andraspråksutveckling i svenska, samt •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget skulle ursprungligen redovisas . Genom tilläggsdirektiv beslutade (dir. 2020:94) förlängdes utredningstiden så att uppdraget i stället ska redovisas . Skälen till att barn inte är inskrivna i förskolan varierar De allra flesta barn i deltar i förskolan. fanns det emellertid cirka 22 000 folkbokförda barn i åldrarna 3–som inte var inskrivna i förskolan. En del av dessa, omkring 6 200 barn, var i stället inskrivna i pedagogisk omsorg, men cirka 15 800 barn i åldersgruppen var inte inskrivna i vare sig förskola eller pedagogisk omsorg. Det motsvarar av alla barn i åldersgruppen. Bland de barn som inte är inskrivna i förskolan är barn med svag socioekonomisk bakgrund överrepresenterade. Barn med vårdnadshavare som har låg utbildning och barn från hem där ingen eller endast en av vårdnadshavarna förvärvsarbetar är i lägre utsträckning inskrivna i förskolan än barn från familjer med två förvärvsarbetande vårdnadshavare. Även barn med utländsk bakgrund, i synnerhet utrikes födda barn, är överrepresenterade bland de barn som inte är inskrivna i förskolan. Det innebär att de barn som skulle gynnas mest av att delta i förskolan i lägre utsträckning är inskrivna i verksamheten. Kunskapen om varför vissa vårdnadshavare väljer att inte ha sina barn i förskolan är begränsad. Klart är dock att vårdnadshavares skäl varierar, och utredningen har identifierat ett antal tänkbara orsaker till att vissa barn i lägre grad deltar i förskolan. En förklaring är att barnets vårdnadshavare är föräldraledig med ett yngre syskon och väljer att även ha det äldre barnet hemma. En annan förklaring är att barnets vårdnadshavare är arbetslös. Boendesituationen samt att familjen ofta flyttar mellan olika stadsdelar eller kommuner är andra faktorer som kan förklara varför man väljer att inte skriva in sitt barn i förskolan. Ytterligare en förklaring är att vårdnadshavarna inte har fått den förskoleplats de önskar eller en förskoleplats som de tycker är placerad för långt från hemmet. Det kan också handla om att vårdnadshavare har bristfällig information och kunskap om förskolan och vilken betydelse den kan ha för barnets utveckling. Bland nyanlända föräldrar kan det dessutom ibland finnas en misstänksamhet mot svenska myndigheter och institutioner. Uppfattningar om att kvinnor bör vara hemma med sina barn kan också påverka vårdnadshavares benägenhet att skriva in sina barn i förskolan. Sådana uppfattningar kan finnas i flera grupper men tycks vara vanligare bland vissa invandrargrupper. En annan faktor som kan förhindra att vårdnadshavare skriver in sina barn i förskolan kan vara att vårdnadshavarna lever isolerat och mår för dåligt för att aktivt kunna använda sig av verksamheten eller ens ta till sig information om förskolan. Sammantaget blir utredningens slutsats att det finns många anledningar till att vårdnadshavare inte har sina barn i förskola eller pedagogisk omsorg. Orsakerna kan inte begränsas till utländsk bakgrund, förvärvsarbete eller ekonomi, utan kan även handla om värderingar och andra preferenser. 2021/22:132 Bilaga 1 2021/22:132 Bilaga 1 Fler barn bör delta i förskolan Utredningen anser att det finns behov av insatser för att öka deltagandet i förskolan, inte minst bland nyanlända barn och andra barn med behov av bättre språkutveckling i svenska. Det finns ett brett forskningsstöd för att förskolan har positiva effekter för barns utveckling och lärande, i synnerhet för flerspråkiga barn och barn med svag socioekonomisk bakgrund. Barn som har gått i förskolan har bättre kognitiva och språkliga färdigheter och når högre kunskapsresultat i skolan än barn som inte har deltagit i förskolans verksamhet. Därtill varierar deltagandet i förskolan mellan grupper och är lägre bland barn till föräldrar som har låg utbildning eller saknar förvärvsarbete, liksom bland utrikes födda barn och barn med utländsk bakgrund. Utredningens förslag och ställningstaganden när det gäller ett ökat deltagande i förskolan redovisas i kapitel 7–9 och innebär sammanfattningsvis följande. Uppsökande verksamhet för ökat deltagande i förskolan Utredningen föreslår att kommunerna ska vara skyldiga att bedriva uppsökande verksamhet för att öka deltagandet i förskolan. Uppsökande verksamhet är en framgångsrik metod för att nå ut med information om förskolan och har positiv effekt på vårdnadshavares vilja att skriva in sina barn i förskolan. Verksamheten kan bedrivas i samverkan med aktörer med föräldrakontakt, t.ex. barnavårdscentraler och öppna förskolan Kommunen ska bedriva uppsökande verksamhet Den uppsökande verksamheten ska omfatta barn som inte är inskrivna i förskolan men som har rätt till allmän förskola, vilket barn har från och med höstterminen det år de fyller . Hemkommunen ska informera vårdnadshavarna om rätten till allmän förskola och om förskolans uppdrag och värdegrund. Sådan information ska lämnas återkommande inför varje terminsstart från höstterminen det år då barnet fyller till och med vårterminen det kalenderår då barnet fyller . ska ta fram stödmaterial om uppsökande verksamhet För att den uppsökande verksamheten ska hålla en hög och likvärdig kvalitet i hela landet bör få i uppdrag att ta fram ett stödmaterial eller allmänna råd om uppsökande verksamhet. Kommunen ska kartlätta deltagandet i förskolan Eftersom kommunen ska bedriva uppsökande verksamhet i syfte att främja ett ökat deltagande i förskolan behöver kommunen hålla sig informerad om vilka barn i kommunen som inte går i förskolan. På så sätt kan kommunen rikta information och utforma insatser som effektivt når de vårdnadshavare som inte har skrivit in sina barn i förskolan. Kartläggningen bör även omfatta barn som är inskrivna i pedagogisk ska ta fram stödmaterial om frånvarohantering Utredningen har erfarit att det är en stor utmaning för förskolorna att vissa barn som är inskrivna i förskolan inte deltar i verksamheten alls eller deltar mycket sporadiskt. Därför bedömer utredningen att bör få i uppdrag att ta fram stödmaterial eller allmänna råd om hur kontroll och uppföljning av barns frånvaro i förskolan kan hanteras. Stödmaterialet bör syfta till att främja en hög närvaro i förskolan. 2021/22:132 Bilaga 1 En definition av nyanlänt barn En del av utredningens uppdrag är att föreslå en definition av vad som avses med begreppet nyanlänt barn. Utredningen föreslår att begreppet nyanlänt barn i skollagen ska avse ett barn som •är fött utomlands och har vårdnadshavare som är födda och har varit bosatta utomlands, men som är bosatta i tillsammans med barnet och barnet och vårdnadshavarna har vistats här än , •är fött i och har vårdnadshavare som är födda och har varit bosatta utomlands, men som är bosatta i och har vistats här än , eller •är fött utomlands och har kommit till utan sina vårdnadshavare och har vistats här än . För att omfattas av definitionen ska barnet också •ha uppehållstillstånd i enligt utlänningslagen (2005:716), •inte omfattas av definitionen av nyanländ elev i 3 kap. 12 a § skollagen (2010:800), •inte ha uppnått den ålder när skolplikt inträder enligt 7 kap. 10 § skollagen. Om ett barn vistas i med endast en vårdnadshavare ska prövningen göras utifrån den vårdnadshavaren. Definitionen omfattar därmed dels barn som är födda utomlands och därefter kommer till med eller utan vårdnadshavare, dels barn som är födda i med vårdnadshavare födda utomlands och som vistats här . Kravet på uppehållstillstånd innebär att definitionen inte avser barn som är asylsökande eller barn som vistas i utan tillstånd. Som en följd av att det införs en definition av begreppet nyanlänt barn i skollagen ska lagens nuvarande definition av nyanländ justeras för att tydliggöra att den avser nyanländ elev. Utredningen har övervägt olika sätt att genomföra uppdraget att nyanländas barn ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola . De alternativ som utredningen beaktat har varit dels en förskola som är obligatorisk för vissa barn, dvs. en slags ”förskoleplikt”, dels en 2021/22:132 Bilaga 1 verksamhet som är obligatorisk för kommunerna att anordna men där deltagandet för barn är frivilligt. Utredningen har funnit att uppdraget bäst genomförs genom att det blir obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola till barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Vi kallar detta direktinskrivning i förskolan. Kommuner ska direktinskriva vissa barn Det ska vara obligatoriskt för kommunerna att erbjuda förskola till barn som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Direktinskrivning innebär att kommunerna, utan att vårdshavarna har ansökt om det, ska erbjuda barn plats vid en förskola det kalenderår då barnet fyller . Flera grupper av barn ska omfattas av direktinskrivning Det är viktigt att kommunerna genom direktinskrivning fångar upp inte bara nyanlända barn utan även andra barn som är i behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. De barn som ska omfattas är barn som inte är inskrivna i förskolan och som tillhör någon av följande kategorier. •nyanlända barn, dvs. barn som omfattas av utredningens förslag till definition av nyanlänt barn. •barn med annat modersmål än svenska som har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. •barn som av annan anledning har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Utredningen anser vidare att en plats i förskolan genom direktinskrivning även ska erbjudas barn som deltar i pedagogisk omsorg och som tillhör målgruppen för direktinskrivning. Direktinskrivning ska inte kunna ske i pedagogisk omsorg. Kommunen ska planera för och informera om direktinskrivning Utredningen föreslår att hemkommunen ska fullgöra sin skyldighet att direktinskriva barn som tillhör målgruppen vid en viss förskoleenhet från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Kommunen ska informera barnets vårdnadshavare om att barnet har fått en plats på den aktuella förskolan. Kommunen ska direktinskriva barnet vid en förskola inom kommunen som är lämplig för ändamålet och som är belägen i rimlig närhet till barnets hem. Eftersom direktinskrivning innebär ett erbjudande till vårdnadshavaren att delta i en frivillig verksamhet kan vårdnadshavare komma att tacka nej till erbjudandet. Om så sker ska kommunen direktinskriva barnet igen från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Betänkandets lagförslag i relevanta delar Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 3 kap. 1 och 12 a §§, 8 kap. 3, 4, 7, 15 och 24 §§, samt rubriken närmast före 3 kap. 12 a § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 3 kap. 12 k §, 8 kap. 7 a, 12 b och 12 c §§, samt närmast före 3 kap. 12 k § och 8 kap. 7 a, 12 b och 12 c §§ nya rubriker av följande lydelse 2021/22:132 Bilaga 2 1§2 I detta kapitel finns bestämmelser om –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (2 §), –information om barnets och elevens utveckling (3 §), –garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet (4– 4 b §§), –stöd i form av extra anpassningar (5 §), –särskilt stöd (6–12 §§), –mottagande och undervisning av nyanlända elever (12 a–12 i §§), – överlämning av uppgifter vid – överlämning av uppgifter vid övergång mellan och inom skol- övergång mellan och inom skol- former (12 j §), och. former (12 j §), –definition av nyanlänt barn (12 k §), och –allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). Definition av nyanländ elev Med nyanländ avses i denna lag Med nyanländ elev avses i denna 1.har varit bosatt utomlands, 2.nu är bosatt i landet, och 3.har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara En elev ska inte längre anses vara gång här i landet. Som bosatt utomlands anses den som inte anses bosatt i landet enligt 29 kap. 2 §. 2Senaste lydelse 2018:1098. 3 Senaste lydelse 2015:246 2021/22:132 Bilaga 2 Definition av nyanlänt barn Med nyanlänt barn avses i denna lag ett barn som har uppehållstillstånd i enligt utlänningslagen (2005:716), inte omfattas av 12 a § och inte har uppnått den ålder när skolplikt enligt 7 kap. 10 § inträder. 1.vara fött utomlands och ha vårdnadshavare som är födda och har varit bosatta utomlands, men som är bosatta i tillsammans med barnet och barnet och vårdnadshavarna har vistats här än , 2.vara fött i och ha vårdnadshavare som är födda och har varit bosatta utomlands, men som är bosatta i och har vistats här än , eller 3.vara fött utomlands och ha kommit till utan sina vårdnadshavare och har vistats här än . Om barnet vistas i med endast en vårdnadshavare ska prövningen göras utifrån den vårdnadshavaren. Barn som är bosatta i och Barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon som inte har börjat i någon annan utbildning för fullgörande av skol- plikten ska erbjudas förskola en- ligt vad som anges i 4–7 §§. enligt vad som anges i 4–7 b §§. skola behöver dock inte erbjudas Förskola behöver dock inte er- , nätter, veckoslut bjudas , nätter, vecko- eller i samband med större . slut eller i samband med större 4 Senaste lydelse 2017:1115. Barn ska från och med höstterminen det år barnet fyller erbjudas förskola , om inte annat följer av 5–7 §§. Barn ska även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Barn ska från och med höst- terminen det år barnet fyller tre år erbjudas förskola under minst 525 timmar , om inte annat följer av 5–7 b §§. Barn ska även i andra fall än som avses i 5, 6, 7 a och 7 b §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form Direktinskrivning av barn i behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska deltar i förskolans verksamhet ska allmän förskola enligt 4 § från och då barnet fyller , om barnet 3 kap. 12 k §, 2. har ett annat modersmål än svenska och har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska, eller 3. av annan anledning har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. erbjudande om plats i förskola ska även ske för barn som avses i första stycket som deltar i pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola enligt 25 kap. 2 §. förskola ska omfatta minst 525 Av 16 och 20 §§ framgår att förskola upp till 525 timmar ska vara avgiftsfri. Kartläggning och uppsökande verksamhet Hemkommunen ska genom kartläggning och informationsinsamling hålla sig uppdaterad om vilka barn inom kommunen som 1.inte deltar i förskoleverksamhet senast höstterminen det kalenderår då barnet fyller , och 2.vilka av dessa barn som genom direktinskrivning ska erbjudas förskola enligt 7 a §. Hemkommunen ska genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till barn som avses i första stycket 1 och informera vårdnadshavarna om vad förskolan innebär och barnets rätt till förskola enligt 4 §. Verksamheten ska syfta till att öka deltagandet i förskolan. Om ett barn inte deltar i förskolan ska kontakt enligt andra stycket tas inför varje terminsstart fram till och med vårterminen det kalenderår då barnet fyller . Hemkommunen ansvarar för direktinskrivning enligt 7 a §. Hemkommunen ska senast före höstterminens start informera barnets vårdnadshavare om vid vilken förskoleenhet barnet blivit direktinskrivet. Om barnets vårdnadshavare tackar nej till förskoleplats som erbjudits genom direktinskrivning, eller om barnet av annan anledning inte blivit direktinskrivet , ska hemkommunen i stället direktinskriva barnet från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller enligt vad som anges i första och andra styckena. Ett barn ska erbjudas plats vid en förskoleenhet så nära barnets eget hem som möjligt. Skälig hänsyn ska tas till barnets vårdnadshavares önskemål. Ett barn som erbjuds plats genom direktinskrivning enligt 7 a § ska erbjudas plats vid en för ändamålet lämplig förskoleenhet i rimlig närhet till barnets hem. Bidragsskyldigheten enligt 21 § Bidragsskyldigheten enligt 21 § gäller bara i den omfattning som gäller bara i den omfattning som barnet ska erbjudas förskola enligt barnet ska erbjudas förskola enligt 4–7 §§. 4–7 b §§. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 8 kap. tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas . 2021/22:132 Bilaga 2 Efter remiss har yttrande kommit in från ,