prop · H903249 · 2022-05-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:249 Vissa frågor inom hälso- och sjukvårdsområdet Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om vårdfrågor (bet. 2021/22:SoU36, rskr. 2021/22:200). Enligt tillkännagivandet ska regeringen skyndsamt vidta åtgärder inom ett antal områden. Av tillkännagivandet framgår vidare att regeringen ska återkomma till med skrivelser som innehåller återrapporter om hur arbetet bedrivs med att genomföra dessa åtgärder. Det framgår även att skrivelserna ska lämnas till , och . I denna skrivelse redogör regeringen för den första återrapporteringen som ska lämnas . Ärendet och dess beredning .............................................................. Samordning av vårdköer .................................................... Rätt för patienterna att fritt söka vård................................. 2.4Plan med förslag på åtgärder för att dimensionera antalet utbildningsplatser efter behovet av personal........... 2.5Fler möjligheter för vårdens medarbetare att arbeta för olika huvudmän m.m. ................................................. Översyn av arbetsmiljön inom vården m.m...................... Förstärkning av företagshälsovården................................ betänkande 2021/22:SoU36 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Ärendet och dess beredning har tillkännagett för regeringen det utskottet anför om vårdfrågor (bet. 2021/22:SoU36, rskr. 2021/22:200). Enligt tillkännagivandet ska regeringen skyndsamt vidta åtgärder inom ett antal områden. Av tillkännagivandet framgår vidare att regeringen ska återkomma till med skrivelser som innehåller återrapporter om hur arbetet bedrivs med att genomföra dessa åtgärder. Det framgår även att skrivelserna ska lämnas till , och . Denna skrivelse avser den första återrapporteringen, som ska lämnas . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Enligt tillkännagivandet ska regeringen vidta följande åtgärder: 1.Regeringens övergripande målsättning bör vara att antalet vårdplatser ska öka. Regeringen ska därför ta fram en nationell plan för hur bristen på vårdplatser ska åtgärdas. Frågan behandlas i avsnitt 2.1. 2.Regeringen ska se över frågan om samordning av vårdköerna. Onödig administration bör undvikas, och enkel lättillgänglig information till patienter och deras anhöriga bör prioriteras för att utnyttja ledig kapacitet i vården. Frågan behandlas i avsnitt 2.2. 3.Regeringen ska se över frågan om att i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och patientlagen (2014:821) införa en rätt för patienten att fritt söka såväl öppen som sluten specialistvård i hela landet. Frågan behandlas i avsnitt 2.3. 4.Regeringen ska ge Nationella vårdkompetensrådet i uppdrag att ta fram en plan med förslag på åtgärder för att dimensionera antalet utbildningsplatser till behovet av personal. Behovet av specialistsjuksköterskor, biomedicinska analytiker, röntgensjuksköterskor och specialistläkare i allmänmedicin bör beaktas särskilt. Vidare bör de problem som uppkommer när t.ex. sjuksköterskestuderande ska göra sin verksamhetsförlagda utbildning (VFU) åtgärdas. Regeringen bör efter samråd med Kommuner och Regioner besluta om planens genomförande. Frågan behandlas i avsnitt 2.4. 5.Regeringen ska se över frågan om att införa fler möjligheter för vårdens medarbetare att arbeta för olika huvudmän. Regeringen ska även se över frågan om att förbättra möjligheterna för privata vårdgivare att använda ledig operations- och behandlingskapacitet vid sjukhus och andra vårdinrättningar. Frågan behandlas i avsnitt 2.5. 6.Regeringen ska se över frågan om arbetsmiljön inom vården. En lämplig myndighet bör få i uppdrag att genomföra en tillsyn över arbetsmiljön inom vården. Regeringen bör därefter vidta åtgärder. Vidare måste skyddet vid arbetsskador stärkas. (S 2021:11) bör i tilläggsdirektiv få i uppdrag att utreda hur försäkringsskyddet för utsatta yrkesgrupper, särskilt vård- och omsorgspersonal som arbetar utanför vårdinrättningar, kan stärkas genom arbetsskadeförsäkringen för den som i sitt arbete smittas av en sjukdom. I tilläggsdirektiven bör det också ingå att utredningen, med beaktande av ny kunskap om covid-19-pandemin, som t.ex. smittotillfälle 2021/22:249 och långtidscovid, ska utreda kriterierna i syfte att göra arbetsskadeförsäkringen mer ändamålsenlig. Frågan behandlas i avsnitt 2.6. 7.Regeringen ska se över frågan om att stärka företagshälsovården i syfte att förebygga och åtgärda fysisk och psykisk ohälsa. Frågan om huruvida företagshälsovården kan involveras i stora verksamhetsförändringar bör även övervägas. Frågan behandlas i avsnitt 2.7. En långsiktig trend är att antalet vårdplatser per invånare på sjukhus minskar, både i och internationellt. En förklaring är att den medicinska utvecklingen har resulterat i ett minskat behov av slutenvård, vilket är positivt. bidrar den tekniska utvecklingen och digitali- seringen till att vård kan ges närmare invånarna. För att sjukhusens vård- platser ska användas effektivt och ändamålsenligt krävs en väl fungerande öppen vård och en utbyggd hemsjukvård. Det förebyggande och hälso- främjande arbetet är också centralt. Brist på viktiga yrkesgrupper, exempelvis sjuksköterskor, kan också leda till att vårdplatser stängs eller inte kan öppnas. Regionerna och kommunerna har enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ansvar för hälso- och sjukvården. Detta ansvar innefattar bl.a. planering, dimensionering och finansiering av hälso- och sjukvård. kommunala självstyrelsen ger regioner och kommuner stor frihet att själva, inom ramen för befintlig lagstiftning, utforma och ansvara för sin verk- Även om sektorn har ett eget ansvar så är samspelet mellan staten och sektorn viktigt för att skapa goda förutsättningar för hälso- och sjuk- Den statliga styrningen syftar till att uppnå nationella målsätt- ningar, bl.a. att öka likvärdigheten. Regeringen, tillsammans med landets kommuner och regioner, driver ett arbete för att utveckla hälso- och sjukvården som syftar till att utveckla en god och nära vård där primärvården utgör navet. ringen och Kommuner och Regioner (SKR) har slutit överens- kommelsen God och nära vård 2022, en omställning av hälso- och sjuk- vården med primärvården som nav (S2022/00607). omfattar 2022 totalt för att stötta utvecklingen av nära vård i kommuner och regioner. Trots detta anser regeringen att det finns behov av att öka antalet vård- platser så att antalet möter det behov som finns inom hälso- och sjuk- Med anledning av detta har regeringen tagit ett samlat grepp kring frågan och beslutat om flera myndighetsuppdrag som stöttar regionerna i Behovet ser dock olika ut i olika verksamheter och en för- utsättning för att antalet vårdplatser ska kunna öka är en ändamålsenlig För att det ska vara möjligt att inrätta fler vård- platser krävs fler kollegor, en bättre arbetssituation och en arbetsmiljö där personalen vill arbeta. Regeringen har inom ramen för överenskommelsen God och nära vård 2022 avsatt för utvecklings- området Goda förutsättningar för vårdens medarbetare. Medlen ska bl.a. Skr. 2021/22:249 användas för att förbättra förutsättningarna på arbetsplatserna, utbilda framtidens medarbetare och utveckla personalens kompetens. gav regeringen i uppdrag att betala ut till regionerna för att öka antalet vårdplatser (S2022/01057). Statsbidraget ska bl.a. kunna användas till att anställa sjuksköterskor, läkare och annan vårdpersonal och på så vis skapa fler disponibla vårdplatser. beslutade regeringen om till regionerna för att stödja hälso- och sjukvården i att hantera covid-19-relaterad vård och uppskjuten vård (S2022/01054). gav regeringen även i uppdrag att stödja och stärka regionernas produktions- och kapacitetsplanering samt lämna förslag på målvärden för antalet vårdplatser (S2022/01373). I huvudsak handlar det om att skapa balans mellan inflödet av patienter och den kapacitet som hälso- och sjukvårdsystemet har att erbjuda patienter vård. Inom ramen för uppdraget ska analysera och lämna förslag på ändamålsenliga målvärden för antalet vårdplatser och genomsnittlig beläggningsgrad, inklusive separata målvärden för antalet intensivvårdsplatser. Förslagen ska gälla målvärden på klinik- och enhetsnivå. ska även analysera om det är lämpligt med regionala och nationella målvärden för antalet vårdplatser och genomsnittlig beläggningsgrad, inklusive separata målvärden för antalet intensivvårdsplatser, och i sådana fall ge förslag på sådana. I uppdraget ingår vidare att ska genomföra en genomlysning av kunskapsområdet samt av aktuella regelverk. fick även i uppdrag att ta fram underlag m.m. samt att samordna, stödja, följa upp och utvärdera regionernas arbete med hälso- och sjukvårdens beredskap och planering inför civilt försvar (S2021/02921). Inom ramen för uppdraget ska myndigheten redovisa en kartläggning och sammanställning av den nationella vårdkapaciteten utifrån gemensamma kriterier för vårdplatser vid höjd beredskap och krig. I redovisningen ska det även ingå en plan för regionernas arbete för utökning av vårdplatser. Regeringen föreslår även i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2021/22:99) att ska avsättas för att öka vårdens kapacitet. Resurserna ska användas bl.a. för att anställa fler sjuksköterskor och förbättra arbetsmiljön, så att antalet vårdplatser kan öka. Regeringen arbetar kontinuerligt och långsiktigt med att stödja och stärka regionernas tillgänglighetsarbete för att korta väntetiderna och vårdköerna. Gemensamt för insatserna är att de syftar till att väntande patienter snabbare ska erbjudas en god, jämlik och säker vård. tillsatte regeringen första nationella delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (S 2020:12). Delegationen har bl.a. haft i uppdrag att informera om patienters valmöjligheter att få vård hos andra vårdgivare, både i hemregionen och i andra regioner, i syfte att stödja ett effektivt resursutnyttjande och korta 2021/22:249 väntetiderna (dir. 2020:81). I uppdraget ingick också att delegationen skulle: –informera berörda aktörer om patienters möjlighet att få vård hos andra vårdgivare, både i hemregionen och i andra regioner, –lämna förslag på åtgärder som kan underlätta för patienter att få vård hos någon annan vårdgivare med kortare väntetider, såväl inom den egna hemregionen som i andra regioner, i syfte att verka för ett mer effektivt utnyttjande av den samlade vårdkapaciteten, –lämna förslag på insatser som stärker samarbetet mellan regionerna, –följa och stödja arbetet med att tillgängliggöra information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata på 1177 Vårdguidens webbplats, och –verka för att information och förslag på insatser görs tillgängliga för alla patientgrupper, oberoende av eventuell funktionsnedsättning. Delegationen lämnade ett delbetänkande (SOU 2021:59) och ett slutbetänkande (SOU 2022:22). Flera av utredningens för- slag i delbetänkandet har regeringen gått vidare med. Det gäller t.ex. ett nationellt vårdsöksystem, stöd och ekonomiska medel för produktions- och kapacitetsplanering samt stärkt statlig uppföljning av vårdens resultat utifrån en dialog med varje region. Delegationens första betänkande har Mot bakgrund av delegationens förslag i delbetänkandet gav regeringen i uppdrag att genomföra en förstudie om hur ett nationellt vårdsöksystem kan utvecklas, organiseras och för- valtas i statlig regi (S2022/01372). Syftet med uppdraget är att ge förslag på hur ett långsiktigt arbetsverktyg i form av en teknisk lösning kan utvecklas och förvaltas i statlig regi. Verktyget ska underlätta för region- erna i deras tillgänglighetsarbete genom att möjliggöra för regionerna att i realtid se ledig och tillgänglig vårdkapacitet i hela landet, i syfte att regionerna snabbare ska kunna erbjuda vård till väntande patienter. Vårdsöksystemet ska kunna innehålla och visa information om avtal med offentliga och privata vårdgivare i såväl den egna som i andra regioner, samt villkor som gäller för nyttjande av vården. tänkta primära målgrupp är regionerna och vårdgivarna, inklusive t.ex. vårdlotsar som arbetar med att stödja och hänvisa patienten i frågor som rör vårdgarantin och väntetider. Att synliggöra ledig och tillgänglig vård- kapacitet inom specialiserad vård ska särskilt prioriteras i genomförandet För att regionen ska kunna sammanställa och synliggöra ledig och till- gänglig vårdkapacitet i ett nationellt vårdsöksystem bedömer regeringen att det krävs en ändamålsenlig produktions- och kapacitetsplanering i Regeringen gav därför i upp- drag att stödja och stärka regionernas produktions- och kapacitetsplane- ring samt lämna förslag på målvärden för antalet vårdplatser (S2022/01373). Flera statliga utredningar och myndigheter, däribland Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården och Social- styrelsen, har betonat vikten av att regionerna utvecklar sin produktions- och kapacitetsplanering. I huvudsak handlar det om att skapa balans mellan inflödet av patienter och den kapacitet som hälso- och sjuk- vårdssystemet har att erbjuda patienter vård. och vårdköer kortas och tillgängligheten till vård kan öka. I uppdrag ingår att utveckla metodstöd och stödja regionerna i deras arbete med att implementera produktions- och kapacitetsplanering, på både kort och lång sikt. Inledningsvis ska fokus för produktions- och kapacitetsplaneringen vara vårdområden och verksamheter med särskilt många väntande patienter och långa vårdköer. Inom ramen för uppdraget ska även lämna förslag på vilken information om tillgänglig vårdkapacitet som är relevant och lämplig att presentera publikt, t.ex. som en del i ett nationellt vårdsöksystem. Inom ramen för överenskommelsen om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården avsätter regeringen till regionernas tillgänglighetsarbete med att korta väntetiderna och vårdköerna. De regioner som väljer att ta del av medlen överenskommelse (S2022/00608) åtar sig bl.a. att: –stärka sitt omhändertagande och minska antalet patienter på väntelistorna som har väntat än vårdgarantins , –utveckla arbetssätt och rutiner som innebär att åtgärder vidtas , i de fall det finns risk att patienten får vänta än vårdgarantins tidsgränser, –stärka sina rutiner avseende regionens informationsskyldighet till patienten vad gäller vårdgarantin och möjligheten att välja utförare av offentligt finansierad hälso- och sjukvård, –kvalitetssäkra väntelistor inom regionen så att väntelistor enbart innehåller aktivt väntande patienter och inte används i andra syften, och –utveckla rutiner som säkerställer en kontinuerlig uppföljning av väntande patienters hälsostatus och vårdbehov. tecknade regeringen och SKR en tilläggsöverenskommelse om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (S2022/02249). Tilläggsöverenskommelsen omfattar och syftar till att regionerna ska använda ledig och tillgänglig kapacitet till väntande patienter, oavsett i vilken region den kapaciteten finns. På så sätt används hela hälso- och sjukvårdssystemets samlade kapacitet mer effektivt och väntande patienter får vård snabbare. Regionerna ska prioritera patienter som väntat än som patientsäkerheten och vård efter behov värnas. Målsättningen bör dock alltid vara att patienten ska erbjudas vård inom vårdgarantin i sin egen hemregion. Inom ramen för tilläggsöverenskommelsen ska regionerna bl.a.: –arbeta proaktivt med att snabbare erbjuda väntande patienter vård hos en annan vårdgivare i de fall det finns risk att patienten får vänta än vårdgarantins tidsgränser, –vid omförhandling eller ny upphandling av avtal, nogsamt analysera hur avtalsvillkoren kan utformas så att de bidrar till en ökad användning av tillgänglig kapacitet, –intensifiera regionöverskridande samverkan för att säkerställa att vård snabbare erbjuds till väntande patienter, –i regionöverskridande samverkan analysera hur befintliga verktyg, t.ex. 1177 Vårdguiden och remiss- och behandlingsbekräftelser, kan användas som informationskanal till patienter om vårdgarantin, med särskilt fokus på patientens möjlighet att erbjudas vård i en annan 2021/22:249 region utan extra kostnad när vårdgarantins gränser riskerar att överskridas, och –i regionöverskridande samverkan informera och tydliggöra för vårdgivare och deras personal vad som gäller avseende vårdgarantin och patientens möjlighet till vård hos en annan vårdgivare enligt vårdgarantin. I tilläggsöverenskommelsen aviserar parterna att de är överens om att återkomma till frågan om ekonomisk ersättning till patienter för sjukresor vid vårdbesök i en annan region . I syfte att stödja regionernas arbete med att erbjuda vård till patienter som fått sin vård uppskjuten på grund av covid-19-pandemin, beslutade regeringen att ge i uppdrag att fördela till regionerna för riktade insatser för att omhänderta de uppdämda vårdbehoven (S2022/00456). Regionerna får bl.a. använda medlen till vårdlotsar som arbetar med att hjälpa patienter hitta vårdgivare med kortare väntetider, regiongemensam produktions- och kapacitetsplanering och regionövergripande upphandlingar av privata vårdgivare. Sammantaget gör regeringen bedömningen att de statligt vidtagna åtgärder som beskrivs ovan bidrar till att kontinuerligt och långsiktigt stödja och stärka regionernas tillgänglighetsarbete med att korta väntetiderna och samordna vårdköerna. Regeringen bedömer därför att den del av tillkännagivandet som avser en samordning av vårdköerna är tillgodosett. 2.3Rätt för patienterna att fritt söka vård Regeringen har gett uppdrag till både myndigheter och statliga utredningar som på olika sätt har aktualiserat frågor om valfrihet i hälso- och sjukvården. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys fick i uppdrag att följa upp patientlagens genomslag (S2020/02828). I uppdraget ingick det att analysera vad individens möjlighet att, i enlighet med patientlagen, välja utförare (vårdgivare) av offentligt finansierad öppen vård har inneburit för hälso- och sjukvården. Därutöver skulle myndigheten ge exempel på pågående initiativ som syftar till att stärka patientens ställning samt ge förslag på hur patientens ställning kan stärkas ytterligare, med utgångspunkt i principen om vård efter behov. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys konstaterar bl.a. i rapporten lag som kräver omtag (2021:10) att patienter uppskattar att kunna välja vårdgivare men att valfriheten riskerar att leda till en mer ojämlik vård, eftersom den ökade tillgängligheten främst tycks gynna vissa grupper såsom yngre socioekonomiskt starka grupper med relativt sett lättare hälsobesvär. Även Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården har i sitt slutbetänkande översiktligt undersökt frågan om valfrihet och övervägt möjligheterna att utreda och lämna förslag som syftar till valfrihet för patienter även i offentligt finansierad sluten vård (SOU 2022:22). Utredningen bedömer att valfrihet i sluten vård i första hand är en fråga om valfrihet och inte en faktor som i någon nämnvärd omfattning skulle påverka köer och väntetider i vården. Delegationen konstaterar också att regionerna Skr. 2021/22:249 kan erbjuda valfrihet i sluten vård genom rekommendationen om valfrihet i sluten vård i riksavtalet. Med anledning av ovanstående ser regeringen en utveckling som kan leda till en mer ojämlik och efterfrågestyrd hälso- och sjukvård. Hälso- och sjukvårdslagens målbestämmelser om en vård på lika villkor för hela befolkningen och att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården riskerar också att urholkas. 2.4Plan med förslag på åtgärder för att dimensionera antalet utbildningsplatser efter behovet av personal De statliga universiteten och högskolorna har långtgående möjligheter att själva bestämma hur verksamhetens resurser ska användas. Studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov ska styra dimensioneringen av utbildningarna, och respektive lärosäte ansvarar självt för beslut om t.ex. utbildningsutbud och utbildningarnas upplägg och innehåll utifrån högskolelagens och högskoleförordningens bestämmelser. Trots det decentraliserade ansvaret för utbildningsutbudet bedömer regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.5.2 s.148) att det kan finnas goda skäl för regeringen att ange mål för antal examina inom vissa utbildningar som leder till legitimationsyrken inom skola och hälso- och sjukvård, där behoven av personal också är stora. Regeringen konstaterar att dessa områden är speciella, dels för att de flesta yrken kräver legitimation, dels för att det delvis är politiska reformer som ligger till grund för nuvarande och framtida behov av utbildade. Regeringen har därför beslutat om lärosätesspecifika mål för antal examina åren 2021–2024 för vissa yrkesexamensutbildningar, bl.a. hälso- och sjukvårdsutbildningar, samt att följa upp respektive lärosätes måluppfyllelse inom ramen för myndighetsstyrningen. Syftet är att fler personer ska bli examinerade för yrken inom vård och skola. Arbetet med underlag inför kommande beslut om mål för antal examina för perioden –2028 pågår. () fick i uppdrag ta fram underlag för lärosätesvisa målnivåer för den kommande perioden (U2021/04889). UKÄ ska utgå från de kompetensbehov och förutsättningar som finns och utföra uppdraget i nära dialog med universitet och högskolor samt andra berörda myndigheter och aktörer, inklusive Nationella vårdkompetensrådet vid . Eftersom utvecklingsarbetet är fortlöpande kan regeringen behöva komplettera eller se över och ompröva utformningen av målen. Det arbete som redan pågår inom ramen för UKÄ:s uppdrag kommer därmed att överlappa det uppdrag att ta fram en plan med förslag på åtgärder för att dimensionera antalet utbildningsplatser till behovet av personal som enligt tillkännagivandet menar att regeringen ska ge till Nationella vårdkompetensrådet. UKÄ har också ett övergripande ansvar att inom högskoleområdet följa och redovisa arbetsmarknadens framtida kompetensbehov i relation till utbildningsutbudet. Regeringen har beslutat om stora utbyggnader av högskolan inom ramen för det så kallade . Totalt innebär inom hög- skolan 42 500 utbildningsplatser varav ca 31 000 är per- Detta ger lärosätena möjligheter att bygga ut hälso- och sjukvårdsutbildningarna. Det har också genomförts flera utbyggnader riktade mot vissa utbildningar. t.ex. en riktad utbyggnad av specialistsjuksköterskeutbildningen som inne- bär att universitet och högskolor har tillförts resurser motsvarande ytter- ligare 600 utbildningsplatser per helår. Regeringen satsar även 20 miljoner kronor 2022–2030 på decentraliserad vårdutbildning vid ett antal lärosäten Satsningen ökar förutsättningarna för att fler ska utbilda sig till exempelvis sjuksköterska eller specialistsjuksköterska. Regeringens satsningar på fler utbildningsplatser har gett goda resultat. Antalet examinerade har ökat från flertalet hälso- och /15 har t.ex. antalet sjuk- sköterskeexamina som utfärdats ökat . period ökade antalet specialistsjuksköterskeexamina med nästan 15 pro- Det ökade antalet examinerade beräknas däremot inte vara tillräckligt för att svara mot den brist på kompetens som råder i flera hälso- och sjuk- UKÄ bedömer att lärosätena inte på egen hand kan möta behoven som finns utan att fler insatser krävs. Regeringen har uppmärksammat problemet med den bristande tillgången till platser där studenter i sjuksköterskeutbild- ningen kan genomföra sina verksamhetsförlagda utbildningsdelar (VFU). Regeringen har också tagit initiativ till flera insatser för att bidra till att fler ska finnas tillgängliga. Nedan följer exempel på sådana Det genomförs också insatser på lokal och regional nivå som inte Även Nationella vårdkompetensrådet har självt beslutat att prioritera VFU-frågan i sitt arbete. Regeringen har avsatt medel för att möjliggöra en ökning av lärosätenas ersättning till kommuner och regioner för . , och beräknas . Därutöver avsätts 2022–2024 till UKÄ för stöd till förstärkt VFU-samordning. Av överenskommelsen God och nära vård 2022, en omställning av