prop · H903159 · 2022-03-22 00:00:00 — utbildningssystem på alla nivåer och livslångt lärande. funktionsnedsättning får inte utestängas från det allmänna utbildnings- systemet på grund av funktionsnedsättning. För att förverkliga denna rätt, ska konventionsstaterna bl.a. säkerställa att personer med funktions- nedsättning inte utestängs från det allmänna utbildningssystemet på grund av funktionsnedsättning och att personer med funktionsnedsättning, på lika villkor som andra, får tillgång till en inkluderande och kostnadsfri grundutbildning av kvalitet. Även i FN:s konvention om barnets rättig- heter (), som gäller som lag i (SFS 2018:1197), bestämmelser som gäller särskilt för barn med funktionsned- Av artikel 23 framgår att ett barn med funktionsnedsättning bör Prop. 2021/22:159 åtnjuta ett fullvärdigt och anständigt liv under förhållanden som säkerställer värdighet, främjar tilltron till den egna förmågan och möjlig- gör barnets aktiva deltagande i samhället. Det stöd som barnet har rätt till ska syfta till att säkerställa att barnet har effektiv tillgång till och får bl.a. utbildning och förberedelse för arbetslivet på ett sätt som bidrar till barnets största möjliga integrering i samhället och individuella utveckling. Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbild- ningens mål. Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser (3 kap. 2 § skollagen). Förslagen om planering och dimensionering kom- mer att förbättra tillgången till utbildningar vilket innebär ökad möjlighet att snabbt etablera sig på arbetsmarknaden. Dessa förslag kommer att gynna såväl ungdomar som vuxna med funktionsnedsättning som andra elever i gymnasieskolan och komvux. 8.7 Konsekvenser för barn och elever Förbättrad tillgång till utbildning som leder till arbete Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () har alla barn samma rättigheter och lika värde (artikel 2). också att vad som bedöms vara barnets bästa ska beaktas i första hand vid alla åtgärder som rör barn samt att alla barn har rätt att uttrycka sin mening (artiklarna 3 och 12). Barn har enligt konventionen rätt till utbildning och i syfte att gradvis förverkliga denna rätt ska konventionsstaterna bl.a. uppmuntra utvecklingen av olika former av gymnasial utbildning, inklusive såväl högskoleförberedande utbildning som yrkesutbildning, och göra dessa tillgängliga och åtkomliga för varje barn (artikel 28). Konventionen gäller elever i gymnasieskolan som då fortfarande betraktas som barn. Förslagen förväntas sammantaget leda till flera positiva effekter för såväl barn som vuxna och bedöms vara i enlighet med de åtaganden som följer av . Förslagen bedöms leda till att etablering på arbetsmarknaden och övergången till vuxenlivet kommer att förenklas. Det kommer att bidra till att elever, vid val av utbildning inom gymnasieskolan, kommer att kunna känna sig tryggare med att utbildningsutbudet bättre svarar mot behoven Detsamma kommer att gälla elever och presumtiva elever inom yrkesutbildning i komvux som förväntas få tillgång till ett bredare utbildningsutbud som i högre grad motsvarar arbetsmarknadens Förslaget att huvudmännens information till ungdomar och vårdnadshavare ska förbättras bedöms öka kunskaperna om arbets- marknaden och underlätta elevernas val av utbildning och balansera den marknadsföring av gymnasieutbildningar till elever och vårdnadshavare Förslaget om samverkan vid planering och dimensionering av gymnasieskolan och yrkesutbildning inom komvux kan leda till 2021/22:159 att vissa elever kan få en något längre resväg. Utvecklingen som lett till fler och mindre skolenheter har dock främst berört relativt tätbefolkade områden snarare än glesbygds- kommuner. Om antalet skolenheter åter minskar kommer därför främst tätbefolkade kommuner och landsbygdskommuner nära större städer att påverkas. Bland glesbygdskommuner har det enligt utredningen funnits ett relativt beständigt antal kommuner med gymnasieskola över den senaste . Förslagen kommer sannolikt därför inte att innebära någon större förändring av antalet skolor i glesbygd och därmed inte heller innebära längre resor för elever som bor i glesbygd. Konsekvenser för jämställdheten, integrationen Förslagen kan ge en jämnare könsfördelning i komvux Majoriteten av eleverna inom komvux är kvinnor. som läste yrkeskurser var kvinnor och män. är att utbudet av yrkesutbildningar inom komvux domineras av utbildningar där kvinnor är i majoritet, inte minst yrkesutbildningar inom områdena vård- och omsorg och barn- och fritid, medan yrkesutbildningar där män är majoritet bedrivs i lägre utsträckning. Ett syfte med förslagen om planering och dimensionering är att få ett utbildningsutbud som dels är bredare, dels i högre grad motsvarar de kompetensbehov som finns. bredare utbud av yrkesutbildningar med stor möjlighet till jobb kan innebära att det blir attraktivare för såväl män som kvinnor att söka utbildning i komvux, vilket sannolikt leder till en jämnare könsfördelning i komvux totalt. Inget av de övriga förslagen bedöms påverka könsfördelningen bland Förslagen väntas inte heller få andra konsekvenser för jämställd- Förslagen har positiv påverkan på integrationen Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (prop. 13, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). En god och ändamålsenlig utbildning minskar risken för utanförskap och förbättrar förutsättningarna för integration. Förslagen i denna proposition syftar till att dimensionera utbildningar på gymnasial nivå både efter efterfrågan och arbetsmarknadens behov. utbildningars syfte och vilka framtidsutsikter de kan ge är särskilt betydelsefullt för unga och vuxna med i det svenska utbildningssystemet och med begränsad kännedom om den svenska Sammantaget förväntas förslagen ge unga och vuxna, oavsett bakgrund, bättre möjligheter att efter gymnasial utbildning antingen etablera sig på arbetsmarknaden eller studera vidare. Yrkesutbildning på gymnasial nivå är betydelsefull för etableringen på Till exempel har många utrikes födda vuxna en yrkesut- bildning eller en yrkeskarriär med sig när de kommer till , och kan behöva validera sin kompetens och komplettera med delar av svensk yrkesutbildning för att få förutsättningar för arbete i . För utrikes Prop. 2021/22:159 födda med kort tidigare utbildning och begränsad eller ingen arbets- livserfarenhet är en gymnasial yrkesutbildning ofta det enda realistiska alternativet för att ha förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Sammantaget bedömer regeringen att ett bredare och bättre arbets- marknadsanpassat utbud av utbildningar inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen, förbättrad tillgång till sådan utbildning och tydligare information inför utbildningsval kan underlätta utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. På så sätt bedöms förslagen bidra till att uppnå det integrationspolitiska målet. Förslagen bidrar till att minska och motverka segregationen Målet för regeringens politik mot segregation är minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:AU1, rskr. 2019/20:114). I regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation anges fem prioriterade områden: boende, utbildning, arbetsmarknad, demokrati och civilsamhälle samt brottslighet. Förslagen i propositionen bidrar till att underlätta etableringen på arbetsmarknaden och därmed stärka individens möjlighet till egen försörjning och därmed mer jämlika levnadsvillkor. Genom bättre förutsättningar för utbildningsval, tillgång till utbildning och etablering på arbetsmarknaden, stärks individens möjligheter för delaktighet i samhället. En förbättrad och tidig anknytning till arbetslivet förväntas också leda till lägre brottslighet. Sammantaget bedömer regeringen att förslagen som syftar till att underlätta ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden och att förbättra kompetensförsörjningen kan bidra till strävan mot att uppnå målet med regeringens arbete för att minska och motverka segregationen. 8.9Konsekvenser för klimat och miljö Utbildningar på alla nivåer, inklusive gymnasialt yrkesutbildade, kan bidra till att möta behov av nya kompetenser som en följd av klimatomställningen och omställningen till cirkulär ekonomi. Genom förslagen om en förbättrad planering och dimensionering skapas förutsättningar för att bättre möta dessa behov. 8.10Konsekvenser i förhållande till Förslaget berör frågor som är reglerade i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. I artikel 16 i EU:s rättighetsstadga finns krav på erkännande av näringsfriheten i enlighet med nationell lagstiftning. I avsnitt 4.3 och 4.6 har redogjorts för att detta krav i förhållande till regeringsformens bestämmelse om skydd av rätten att driva näring är uppfyllt. Vidare följer av EU:s rättighetsstadga att begränsningar i näringsfriheten, med beaktande av proportionalitetsprincipen, endast får ske om de är föreskrivna i lag, nödvändiga och faktiskt svarar mot mål av 2021/22:159 allmänt samhällsintresse som erkänns av Europeiska unionen eller behovet av skydd för andra människors rättigheter och friheter (artikel 16 och 52). I avsnitt 4.3 och 4.6 har redogjorts för att förslagen om dimensionering av gymnasieutbildning i förhållande till enskilda uppfyller förutsättningarna för begränsning av näringsfriheten enligt stadgan. Enligt regeringen är förslagen om beaktande av ungdomars efterfrågan och arbetsmarknadens behov nödvändiga för att nå en ökad etablering för elever samt en förbättrad kompetensförsörjning på arbetsmarknaden. Vidare anser regeringen att förslagen svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns av Europeiska unionen enligt vad som framgår av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen () och artikel 9 och 145 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), angående främjandet av hög sysselsättning, hög utbildningsnivå och kvalificerad och anpassningsbar arbetskraft. 8.11Konsekvenser i förhållande till EU:s dataskyddsförordning Förslaget som gäller rätt till stöd för dagliga resor mellan skolan och hemmet medför behandling av personuppgifter, se vidare i avsnitt 6. Övriga förslag i denna proposition gäller skolhuvudmäns planering och dimensionering av gymnasial utbildning samt regioners arbete med kompetensförsörjning. Regeringen bedömer att dessa förslag inte medför någon behandling av personuppgifter. Detta innebär att någon redogörelse av konsekvenser i förhållande till EU:s dataskyddsförordning inte behövs. Dåvarande Datainspektionen (numera ) anger i sitt yttrande över betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33) att betänkandet saknar en utredning av den behandling av personuppgifter som kommer att utföras som en följd av förslagen och att denna brist med- för att myndigheten inte kan tillstyrka förslagen. I yttrandet anger myndig- heten ett antal förslag från betänkandet och konstaterar att det är otydligt om förslagen innefattar behandling av personuppgifter. De förslag som myndigheten räknar upp är förslag som regeringen inte tar upp i denna proposition. 9.1Förslaget till lag om ändring av skollagen (2010:800) 2 a § Varje kommun ska samverka med minst två andra kommuner om uppgifter i gymnasieskolan och vuxenutbildning. Samverkan ska ske genom ett avtal (primärt samverkansavtal). Även samverkan som sker på annan liknande grund anses som primärt samverkansavtal. De samverkande kommunerna bildar ett primärt samverkansområde för utbildningen. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från kravet på samverkan med minst två kommuner med hänsyn till kommunernas geografiska placering. Sådana föreskrifter får ange vad som ska gälla i fråga om planering, dimensionering och erbjudande av utbildning för kommuner som omfattas av undantaget. I paragrafen, som är ny, regleras en skyldighet för en kommun att genom avtal samverka med minst två andra kommuner om uppgifter i gymnasie- skolan och vuxenutbildning. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. Av första stycket framgår att varje kommun ska samverka med minst två andra kommuner när det gäller uppgifter i gymnasieskolan och vuxenutbildning. Sådan samverkan ska ske genom ett avtal som benämns primärt samverkansavtal. Att samverkan ska ske på detta sätt innebär att samverkan är formaliserad. Med ett primärt samverkansavtal avses en formell överenskommelse om samverkan som ger förutsättningar för stabilitet i samverkan och för att med ett framåtsyftande samverkansarbete nå konklusioner. Även annan samverkan som sker på liknande grund anses som primärt samverkansavtal. Detta avser bland annat den samverkan som sker genom att kommuner ingår i ett kommunalförbund enligt 3 kap. 8 § kommunallagen (2017:725). Bestämmelsen lämnar det öppet för kommunen att antingen ha ett samverkansavtal med vissa kommuner om gymnasieskolan och ett annat avtal med helt eller delvis andra kommuner om vuxenutbildning eller att ingå ett enda samverkansavtal med minst två andra kommuner som omfattar båda utbildningsformerna. Av första stycket framgår också att de kommuner som har ingått ett primärt samverkansavtal bildar ett primärt samverkansområde för utbildningen. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen att meddela före- skrifter om undantag från kravet på att samverka med minst två andra kommuner. Bestämmelsen medger undantag som innebär att det accep- teras att endast två kommuner ingår ett primärt samverkansavtal. Bestäm- melsen medger också undantag som innebär att en kommun inte behöver ingå något primärt samverkansavtal. Undantag får endast göras med hän- syn till kommunernas geografiska placering. Med detta avses att om exem- pelvis ett primärt samverkansavtal med tre kommuner skulle innebära att elever i ett par kommuner behöver resa mycket långt för att kunna delta i utbildning som erbjuds i en tredje kommun, kan det tillåtas att ett primärt samverkansavtal ingås mellan enbart två kommuner. befria en kommun från kravet är avsedd för fall där en kommun till följd av geografiska förhållanden inte har praktiska förutsättningar att samverka med någon annan kommun. Av bestämmelsen framgår också att före- skrifterna får ange vad som ska gälla i fråga om planering, dimensionering och erbjudande av utbildning för de kommuner som omfattas av undantaget. 2 b § Det primära samverkansavtalet ska avse planering, dimensionering och erbjudande av utbildning. Bestämmelser om vilka utbildningar samverkansavtalet ska omfatta finns i 15 kap. 30 a § första stycket och 20 kap. 16 a § första stycket. Bestämmelser om samverkansavtal i andra fall (sekundära samverkansavtal) finns i 15 kap. 30 a § andra och tredje styckena och i 23 kap. 21, 22 och 23 §§. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vad det primära sam- verkansavtalet ska avse och vilka utbildningar det ska omfatta. Över- vägandena finns i avsnitt 4.4. Av första stycket framgår att samverkansavtalet ska avse planering, dimensionering och erbjudande av utbildning. Detta gäller både sådana avtal som avser såväl gymnasieskolan som vuxenutbildning och sådana avtal som avser endast en av utbildningsformerna. Vilka ut- bildningar som ska omfattas av primära samverkansavtal framgår för gymnasieskolans del av 15 kap. 30 a § första stycket och när det gäller vuxenutbildning av 20 kap. 16 a § första stycket. Av andra stycket framgår att andra samverkansavtal om gymnasieskolan och vuxenutbildning som en kommun kan ingå enligt lagen benämns sekundära samverkansavtal. Bestämmelser om sådana sam- verkansavtal finns för gymnasieskolan i 15 kap. 30 a § andra och tredje styckena och för vuxenutbildning i 23 kap. 21, 22 och 23 §§. 5 § Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskole- klass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritids- hem. Godkännande ska lämnas om den enskilde 1.genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten, 2.har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten, och 3.i övrigt har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Vidare krävs att den enskilde i övrigt bedöms lämplig. I fråga om en juridisk person krävs att samtliga som anges i 5 a § andra stycket bedöms lämpliga. Vid lämplighetsbedömningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. Om ansökan avser gymnasieskola ska utbildningen bidra till att dels möta ungdomars efterfrågan, dels fylla ett arbetsmarknadsbehov för att godkännande ska lämnas. För att godkännande ska lämnas krävs, utöver det som anges i andra–fjärde styckena, att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Vid bedömningen av om utbildningen innebär påtagliga negativa följder ska det särskilt beaktas att alla elever har rätt till en likvärdig utbildning. Om ansökan avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser ansökan förskoleklass, grundskola, eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksam- Prop. 2021/22:159 heten ska kunna bedrivas långsiktigt. Avser ansökan förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem som anordnas vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola, ska ett yttrande inhämtas från den kommun där utbildningen ska bedrivas. Kommunen ska i ett sådant fall inkomma med ett yttrande. Avser ansökan gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska närliggande kommuner som kan antas bli berörda av ansökan ges tillfälle att yttra sig. En kommun som yttrar sig ska bifoga en bedömning av konsekvenserna av om ansökan skulle bifallas. Konsekvensbeskrivningen ska innehålla en analys av ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska konsekvenser utifrån de aspekter som anges i femte stycket. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskole- enhet och, i förekommande fall, att utbildningen har en konfessionell inriktning. Paragrafen reglerar förfarandet genom vilket en enskild kan bli godkänd som huvudman för en viss utbildningsverksamhet samt vad som krävs för ett sådant godkännande. Övervägandena finns i avsnitt 4.6. I fjärde stycket finns en ny bestämmelse om två villkor som ska vara uppfyllda för att en enskild ska godkännas som huvudman för en utbild- ning inom gymnasieskolan. Av bestämmelsen framgår att om en ansökan om godkännande avser gymnasieskola ska den utbildning som ansökan avser bidra till att dels möta ungdomars efterfrågan, dels fylla ett arbetsmarknadsbehov. Med ungdomars efterfrågan avses ungdomars önskemål om att läsa en viss gymnasieutbildning. För nationella program avses därvid önskemål om program och nationell inriktning på programmet. När det gäller arbetsmarknadsbehov avses det bedömda behovet av kompetens på arbetsmarknaden såväl direkt efter avslutad gymnasieutbildning som efter en följande högskoleutbildning. Eftersom ansökan avser en viss utbildning ska bedömningen endast avse hur just den utbildningen bidrar till att fylla ett arbetsmarknadsbehov. En enskild som står inför valet att ansöka om godkännande för en viss utbildning ska kunna ta del av information om hur arbetsmarknadens behov ser ut, dvs. både behovet av utbildade från yrkesprogram och behovet av utbildade från högskoleförberedande program. Avsikten är att myndigheter ska ta fram uppgifter om såväl arbetsmarknadens behov som ungdomars efterfrågan bl.a. i form av regionala planeringsunderlag, dvs. ett statligt tillhandahållet underlag där arbetsmarknadens kompetensbehov identifieras. Underlag för bedömningen kan därutöver vara t.ex. information från den enskildes egna undersökningar avseende ungdomarnas efterfrågan och arbetsmarknadens behov och andra relevanta undersökningar. Beträffande ungdomars efterfrågan kan t.ex. hänvisning göras till uppgifter på motsvarande sätt som görs för att visa ett riktat intresse för en utbildning, dvs. Ett tillägg görs i det som efter ändringen är paragrafens femte stycke för att tydliggöra att de krav som anges där gäller utöver de krav som anges i andra–fjärde styckena. I det som efter ändringen är paragrafens sjätte stycke görs en ändring av en hänvisning till följd av att det nya fjärde stycket förs in. 2021/22:159 5 d § eller den kommun som handlägger ärenden om god- kännande av en enskild som huvudman får ta ut en avgift för ansökningar om god- kännande enligt 5 §. I paragrafen ges rätt att ta ut en avgift för ansök- ningar om godkännande av enskilda som huvudman. I bestämmelsen görs en redaktionell ändring beträffande hänvisningen. 1 § I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–20 §§), –bestämmelser om betyg (21–29 §§), –bestämmelser om gymnasieskola med offentlig huvudman (30–32 §§), –bestämmelser om fristående gymnasieskola (32 a–34 §§), och –bestämmelser om Rh-anpassad utbildning (35–40 §§). I paragrafen anges kapitlets innehåll. En redaktionell ändring görs med anledning av att det införs en ny paragraf, 32 a §, som innehåller bestämmelser om fristående gymnasie- skola. 8 a § Information från en huvudman om erbjudande av nationella program och introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en grupp elever ska tydligt ange utbildningens inriktning. Informationen ska också ange vad utbildningen kan leda till när det gäller etablering på arbetsmarknaden och övergång till vidare studier. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om den information som en huvudman lämnar om utbildningar som huvudmannen erbjuder. Övervägandena finns i avsnitt 4.7. Av första stycket framgår att när en huvudman lämnar information om erbjudande av utbildning i form av nationella program och introduktions- programmen programinriktat val och yrkesintroduktion utformade för en grupp elever, ska denna information tydligt ange utbildningens inriktning. Med utbildningens inriktning avses vilka program som erbjuds och vilka inriktningar som finns på respektive nationellt program, vilket nationellt program ett programinriktat val är inriktat mot och vilket yrkesområde en yrkesintroduktion är inriktad mot. Informationen om detta ska vara tydlig, vilket bl.a. innebär att de korrekta namnen på programmen och inrikt- ningarna ska anges. Målgruppen för informationen är främst ungdomar och vårdnadshavare. Kravet bör tolkas med beaktande av målgruppens behov av informationen för att göra välgrundade val av utbildning. Av andra stycket framgår att den information som lämnas också ska innehålla uppgifter om vad de olika utbildningarna kan leda till när det gäller etablering på arbetsmarknaden och en övergång till vidare studier. Det kan handla om uppgifter om t.ex. vilka delar av arbetsmarknaden som elever har etablerat sig på och hur stor andel av eleverna som etablerat sig på arbetsmarknaden efter utbildningen eller vilka högskoleutbildningar som elever gått vidare till. Det är avsett att statistisk information och annan relevant information som finns hos statliga myndigheter ska kunna användas och förmedlas av huvudmännen för att ge information om etable- Prop. 2021/22:159 ring på arbetsmarknaden och vidare studier. 30 § Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasie- utbildning av god kvalitet.