prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Kommuner och regioner fick i ersättning för höga sjuklönekostnader vilket var en minskning med jämfört med , då ersättningarna var höga på grund av covid-19. Kommunerna fick för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling vilket är en ökning med mellan åren. Bidrag för utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet samt vuxenutbildning ökade med tillsammans. betalade ut Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik som uppgick till . Stödet är en förstärkning för att mildra effekterna av minskat resande med anledning av covid-19. Stimulansbidrag och åtgärder för äldre Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökade med . Det förklaras av Äldreomsorgssatsning och Äldreomsorgslyftet som syftar till att stärka kompetensen inom äldreomsorg genom att ge ny och befintlig personal möjlighet att genomgå viss utbildning. Transfereringarna till utlandet ökade något Transfereringarna till utlandet ökade med . Avgiften till Europeiska unionen Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med netto och uppgick till . Den BNI-baserade avgiften minskade med Ökningen beror framför allt på den mervärdesskattebaserade avgiften som ökade med och den nya avgiften baserad på icke materialåtervunnen plast. Utfallet för denna avgiftsdel uppgår till . Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom (Sida) ökade marginellt. Avsättningarna till fonder ökade Totalt uppgick avsättningarna till fonder till , vilket var en ökning med jämfört med . Avsättningarna avser främst Kärnavfallsfonden, Resolutionsreserven, och Insättningsgarantifonden. Ökningen gäller Kärnavfallsfonden. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade med och uppgick till 2021. Statens lönekostnader ökade medan pensionskostnaderna minskade Statens kostnader för personal ökade totalt med 2021. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med (efter eliminering av arbetsgivaravgifter) jämfört med föregående år, vilket motsvarar en ökning på . Ökningen är främst en effekt av ett ökat antal anställda. Statens totala pensionskostnader minskade däremot med jämfört med , vilket motsvarar en minskning på . Förändringen beror huvudsakligen på att indexeringen av utbetalda pensioner och fribrev, till följd av förändrat prisbasbelopp, har påverkat avsättningen med ett betydligt lägre belopp än föregående år. Driftkostnaderna uppgick till , vilket var en ökning med . svenska kraftnäts driftkostnader för varor och tjänster ökade med vilket främst beror på det markant högre elpriset jämfört med föregående år. driftkostnader ökade med vilket huvudsakligen beror på en ökning av kostnader för varor och materiel som hänför sig till tillväxt inom materielområdena Armé och Flyg. Folkhälso- myndighetens ökade kostnader med beror framför allt på inköp av covid-19-vaccin för vidareförsäljning enligt regeringsuppdrag. De ökade kostnaderna avser även storskalig testning för covid-19. Kraftigt positivt resultat för statens hel- och delägda företag Resultatandelarna i statliga företag ökade med och uppgick sammanlagt till vid utgången av 2021. Den största förändringen vad gäller resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande uppvisar där resultatet förbättrades med jämfört med föregående år, till en vinst på . ökade sitt resultat med vilket uppgick till 2021. Resultatet för uppgick till vilket är en ökning med . Däremot försämrade sitt resultat med jämfört med föregående år och resultat uppgick till . Resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande ökade med vilket främst förklaras av som uppvisade ett positivt resultat om . Det var en ökning med jämfört med då resultatet var negativt med . Högre nettokostnad trots lägre statsskuld uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden ökade med jämfört med föregående år, trots att statsskulden har minskat. Den ökade kostnaden förklaras till stor del av att kronan har försvagats mot andra valutor trots att det låga ränteläget bidragit till att sänka kostnaden, när skulden successivt omsätts till lägre räntor. I balansräkningen (se tabell 3.2) redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, kapital och skulder per . Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Andelar i hel- och delägda företag Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Avsättningar för avhjälpande av miljöskador Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Förskott från uppdragsgivare och kunder SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Vid utgången av 2021 var statens nettoförmögenhet . Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögenheten var negativ, -. Förändringen av nettoförmögenheten påverkas främst av årets överskott i resultaträkningen om . Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan beskrivas på följande sätt: Nettoförmögenhetens förändring enligt balansräkningen Ökning av övriga skulder Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets överskott enligt resultaträkningen Värdeförändring av aktier och andelar Eliminering av inomstatliga balansposter avseende moms De materiella anläggningstillgångarna ökade Värdet av de materiella anläggningstillgångarna ökade med och uppgick till . Årets investeringar i materiella anläggningstillgångar uppgick, liksom 2020, till investeringar uppgick till , och avser många stora väg- och järnvägsprojekt. svenska kraftnäts investeringar uppgick till . Beredskapstillgångarnas värde ökade med och uppgick vid utgången av 2021 till . Beredskapstillgångar består av tillgångar både för civil och militär beredskap. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgick till , vilket bl.a. innefattade utveckling och anskaffning av JAS 39E och den nya generationens ubåt samt anskaffning av ett nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd. Nyanskaffningen av civila beredskapsinventarier uppgick till och bestod främst av anskaffningar relaterat till covid-19-vaccin. Beredskapsvarulagrets värde ökade med , vilket bl.a. beror på ökad anskaffning av ammunition, reserv- och beklädnadsmateriel samt en fortsatt översyn av beredskapsvarulagrets prissättning. Finansiella anläggningstillgångar ökade kraftigt Värdet av de finansiella anläggningstillgångarna ökade med och uppgick till . Andelar i hel- och delägda företag Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande ökade med . AB:s andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av årets vinst på minskat med årets utdelning på men också av poster redovisade direkt mot eget kapital som uppgick till . andelsvärde ökade med , Akademiska hus AB:s andelsvärde ökade med och andelsvärdet för ökade med . Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande ökade med jämfört med . Det förklaras huvudsakligen av att andelsvärdet i ökade med jämfört med föregående år. Statens utlåningsfordringar minskade med och uppgick till . Det är främst utlåning till som minskat. CSN:s utlåningsfordringar uppgår till efter avdrag för reservering för förväntade förluster, vilket är mer än föregående år. beslut att höja lånebeloppen för studenterna och att ge fler rätt att låna på grund av covid-19-pandemin har bidragit till ökade utbetalningar. redovisar i utlåningsfordringar, varav avser fordran på för utlåning i dollar och euro. utlåning utgör av statens utlåningsfordringar. Utlåningsfordringarna har minskat med , varav avser , dels till följd av att har amorterat lån , dels av värdeförändringar på lån i utländsk valuta. Ökning av de kortfristiga fordringarna Posten Övriga kortfristiga fordringar uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med föregående år. Ökningen förklaras främst av fordringar på skattekontot som ökade med till . Den del av fordringarna som gäller beviljade tillfälliga anstånd med betalning av arbetsgivaravgifter, avdragen skatt och moms har ökat med och uppgick till Anstånden ges till företag för att lindra negativa ekonomiska följder av sjukdomen covid-19. Fordringarna består även av avräkningsfordringar för kommunalskatt samt skatt till trossamfund som resulterade i en fordran på vid utgången av 2021. De upplupna skatteintäkterna ökade Upplupna skatteintäkter utgör den övervägande delen av posten Övriga upplupna intäkter. Upplupna skatteintäkter består av de skatteintäkter som beräknats , men som ännu inte debiterats. En stor del är de skatter som redovisas . De upplupna skatteintäkterna ökade med och uppgick till vid utgången av 2021. Värdepapper och andelar minskade Värdet av värdepapper och andelar uppgick till och minskade därmed med . Minskningen är hänförlig till affärer med återköpsavtal (repor) i egna statspapper. Affärerna har marknadsvårdande syfte och är också ett sätt att hantera tillfälliga likvida överskott och varierar därför mellan åren. Värdet av de statliga fonderna ökade med jämfört med , och uppgick till . , Resolutionsreserven ökade med och Insättningsgarantifonden med . Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser uppgick till vid utgången av 2021, vilket var en marginell ökning med . har räntan i beräkningsgrunderna varit oförändrad jämfört med föregående år och uppgår till -1,. Det innebär att avsättningen inte har förändrats till följd av ändrad bruttoränta. Statsskulden minskade med och uppgick till Statens skuld i svenska kronor har minskat med och uppgick till liksom skulden i utländsk valuta som minskade med och uppgick till . Statens budgetsaldo vände 2021 återigen till ett överskott och landade på , vilket har medfört ett minskat lånebehov. De långfristiga skulderna ökade svenska kraftnäts långfristiga skulder utgör av statens långfristiga skulder. De består av aktiverade kapacitetsavgifter och uppgår till , vilket är en ökning med från föregående år. har det varit ett mycket högt inflöde av kapacitetsavgifter. Liksom även övriga kortfristiga skulder Övriga kortfristiga skulder ökade med vilket till största delen förklaras av ökade kontoöverskott på skattekonto med . Överskotten på skattekontot uppgick till . Övriga förutbetalda intäkter ökade Övriga förutbetalda intäkter uppgick till vilket var en ökning med . Posten innehåller bland annat beräknat slutregleringsbelopp för skatter till kommuner, regioner och trossamfund som beräknas till . Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av och respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som förändringen av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna i finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna rapporterat in till statsredovisningssystemet eller från myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar. Avgifter och andra ersättningar -1 331 015 -1 301 024 -1 612 981 -1 554 258 Finansiellt netto för statens upplåning Statens verksamhet gav positivt kassaflöde Kassaflödet i den del som avser statens verksamhet, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet, var positivt med , högre än föregående år. Kassaflödet från intäkter var högre, främst för att inbetalningar som rör skatter ökade med . Utbetalningarna ökade med varav transfereringar ökade med och statens egen verksamhet med . Förändringarna av fordringar och skulder under posten justeringar till betalningar påverkade kassaflödet positivt med netto, vilket var högre än föregående år. Det beror främst på att skulderna har ökat med Minskade investeringar och lägre försäljning Investeringsverksamheten gav ett negativt kassaflöde med , jämfört med föregående år. Årets investeringar uppgick till , en minskning med jämfört med föregående år. Investeringar i finansiella anläggningstillgångar minskade med . Investeringar i materiella anläggningstillgångar har ökat med och uppgår till . Positiva kassaflöden från försäljning av främst finansiella anläggningstillgångar uppgick till . Statens nyutlåning minskade och amorteringarna ökade Summa nettoutlåning gav ett positivt kassaflöde med , vilket var högre jämfört med föregående år. Statens nyutlåning uppgick till , varav är CSN:s nyutlåning. nyutlåning var marginell, vilket var lägre jämfört med . Amorteringarna av lån uppgick till , vilket var högre jämfört med föregående år. Det beror främst på att gjorde stora amorteringar till på sina lån i euro och amerikanska dollar . Kassaflödet från finansiella aktiviteter förbättrades Nettobetalningar från finansiella aktiviteter gav ett positivt kassaflöde med , vilket är 11 miljarder högre än föregående år. Det positiva kassaflödet beror främst på att förändringar i kortfristiga placeringar minskade statsskulden med . Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för orealiserade valutakursförändringar. Statens nettoupplåning var lägre än föregående år, vilket innebär att staten har gjort en nettominskning av sina Statsskulden minskade med , men vid beräkning av nettoupp- låningen justeras detta för orealiserade valutakursförändringar i upplåningsverksam- heten vilket påverkar skulden utan att medföra några betalningar. Denna justering var . Samband mellan resultaträkningen och utfallet på statens budget I nedanstående tabell framgår sambandet mellan resultaträkningen och saldot i statens budget. Tabellen visar de huvuddelar som skiljer resultaträkningen från statens budget, nämligen poster som finns med i resultaträkningen men inte medför betalningar, förändringar av fordringar och skulder samt övriga transaktioner som medfört betalningar. Posterna finns med i finansieringsanalysen, men i en annan struktur. Genom dessa tre delar är det möjligt att gå från resultaträkningens saldo till finansieringsanalysens saldo. Därefter framgår justeringsposter hänförbara till statsskulden som utgör skillnaden mellan finansieringsanalysens saldo och saldot i statens budget. Tabell 3.6 Samband mellan resultaträkningen och statens budgetsaldo 2021 Justeringar för poster som inte medför betalningar Justeringar för förändringar av fordringar och skulder Övriga transaktioner som påverkar betalningar Justeringar hänförbara till statsskulden varav förändring av kortfristiga placeringar varav förändring av inomstatliga innehav av statspapper, affärsdagsredovisning Transaktionerna som ingår i resultaträkningen men inte medför betalningar uppgår till och ger en negativ påverkan på kassaflödet. I detta ingår kostnader för avskrivningar och nedskrivningar med och avsättningar och fondering på . Resultatandelar i statens hel- och delägda företag som påverkat resultaträkningen positivt utan något kassaflöde avgår med . Orealiserade valutakursförändringar och marknadsvärdes- förändringar på värdepapper om totalt har förbättrat resultatet utan att påverka betalningar. Nettoförändringen av fordringar och skulder ger en positiv påverkan på kassaflödet med jämfört med resultaträkningen. Den består av nettoförändringar av fordringar och skulder för skatter på som påverkat kassaflödet negativt. Nettoförändringar av fordringar och skulder hänförbara till finansiella aktiviteter har förbättrat kassaflödet genom att minska statsskulden med . Övriga förändringar av fordringar och skulder har påverkat kassaflödet positivt med , vilket främst är kopplat till ökade skulder hos hänförbara till kapacitetsavgifter och skatteintäkter som inte har betalats ut till kommuner och trossamfund (se not 48 och not 55). Övriga transaktioner som påverkar betalningar gav ett utflöde av likvida medel på . Statens utlåning, netto, påverkade kassaflödet positivt med och utdelningar från statliga bolag gav ett inflöde med knappt Nettoinvesteringar med hänsyn till sålda anläggningstillgångar påverkade kassaflödet negativt med . Justeringar som är hänförliga till statsskulden Finansieringsanalysens saldo visar sammantaget ett positivt kassaflöde på drygt , vilket är högre än saldot i statens budget som var . Skillnaden mellan statens nettoupplåning och saldot på statens budget beror på att det finns transaktioner som påverkar statsskulden men som inte påverkar budgetens saldo. Det finns även transaktioner som påverkar budgetens saldo, men som påverkar statsskulden först i efterföljande perioder, t.ex. förändring av kortfristiga placeringar. har minskat sina kortfristiga placeringar med , vilket har minskat statsskulden men inte påverkat statens budgetsaldo. Skillnaden i övrigt beror på effekter av affärsdagsredovisning, förändringar av myndigheters innehav av statspapper, över- och underkurser på kortfristiga placeringar samt skuldskötselåtgärder, vilket sammantaget uppgick till . Den enskilt största effekten är förändringar i fordringar och skulder vid tillämpning av affärsdagsredovisning som ökat statsskulden med utan att påverka statens betalningar. Årsredovisningen för staten upprättas enligt bestämmelserna i 10 kap. budgetlagen (2011:203) och grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar. Dessa upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 3.4.1Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning Räkenskapsåret är kalenderåret. Kostnader och intäkter redovisas enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. när den ekonomiska händelsen inträffar, oavsett när betalning sker. De konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt reglerna i 10 kap. 9 och 10 §§ budgetlagen och de mer detaljerade reglerna i 13–15 §§ förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. Budgetlagen och förordningen om årsredovisning och budgetunderlag reglerar grundläggande redovisningsprinciper. Dessa utgör, tillsammans med den praxis som utvecklats i årsredovisningen för staten och de praktiska ställningstaganden som varit nödvändiga vid upprättandet, de tillämpade redovisningsprinciperna. Denna praxis består av de metoder som anges nedan under rubrikerna Omklassificeringar av poster och Kommentarer till särskilda poster, om metoderna inte har bedömts vara oväsentliga. redovisas nya företeelser i årsredovisningen för staten, för vilka inomstatlig reglering eller praxis ännu inte utvecklats. Då hämtas vägledning från principer som framgår av internationella redovisningsstandarder för offentlig sektor respektive principer som tillämpas i den privata eller kommunala sektorn. Flera företeelser är dock specifika för statlig verksamhet i eller så saknas vägledning i internationella standarder och ställning måste därför tas i enskilda fall. Årsredovisningen för staten upprättas med de statliga myndigheternas årsredovisningar som grund och med information som rapporterats särskilt till statsredovisningen. Principerna för att värdera och klassificera intäkter och kostnader samt tillgångar och skulder utgår därför från bestämmelserna i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Undantag kan emellertid finnas om en myndighet har medgetts undantag från dessa regler och för sådana fall där särskilda principer tillämpas på den konsoliderade nivån. Resultat- och balansräkningen samt finansieringsanalysen omfattar statens samtliga intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som påverkar statens nettoupplåning. ses i detta sammanhang som en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av samt Första–Fjärde, Sjätte och Sjunde AP-fonden omfattas inte av resultat- och balansräkningen eller finansieringsanalysen. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder eller dess avkastning. Budgetlagens bestämmelser avseende detta har preciserats i förordningen om underlag för årsredovisning för staten. För premiepensionsmedlen gäller det särskilda egendomsskyddet enligt 2 kap. 15 § regeringsformen och de är därmed inte statens medel. Att ta in dem i statens balansräkning skulle medföra att redovisningen inte gav en rättvisande bild. anses vara ett eget rättssubjekt med egna tillgångar och skulder och ska därför inte omfattas av statens resultat- och balansräkning. AP- fonderna, utöver den del som tillhör premiepensionssystemet, undantas dels eftersom ålderspensionssystemet bör hanteras på ett enhetligt sätt, dels eftersom de följer ett annat regelverk för redovisningen än övriga myndigheter, vilket skulle göra det alltför omständligt att konsolidera dem. Redovisningen är en konsolidering av årsredovisningarna hos myndigheterna under och regeringen, med angivna undantag. Konsolidering innebär att myndigheternas resultat- och balansräkningar slås samman efter det att interna mellanhavanden i form av fordringar, skulder, intäkter och kostnader mellan myndigheterna eliminerats. I konsolideringsarbetet ingår även andra moment som påverkar årsredovisningen som helhet. Finansieringsanalysen upprättas därefter med den konsoliderade resultat- och balansräkningen som underlag. En förteckning över vilka organisationer som ingår i den konsoliderade resultat- och balansräkningen och finansieringsanalysen finns i bilagan Statliga myndigheter. gäller som gemensam brytdag för myndigheternas räkenskaper. Det är den dag då den löpande bokföringen av händelser som berör räkenskapsperioden avslutas. Den gemensamma brytdagen är i första hand till för att det ska vara möjligt att stämma av mellanhavanden mellan myndigheter, men den påverkar även externa kundfordringar, leverantörsskulder och periodavgränsningsposter. Myndigheterna tillämpar normalt generella värderingsprinciper i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Det finns myndigheter som på grund av verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker från de generella värderingsprinciperna. Sådana avvikelser förekommer dock i liten omfattning och bedöms därför inte ha någon väsentlig påverkan på årsredovisningen för staten. Skatteintäkterna redovisas fullt periodiserade, dvs. det år intäkterna hänför sig till. Eftersom många skatter för ett kalenderår beslutas först i efterhand, är utfallet från den årliga beskattningen inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på bedömningar av förväntat beskattningsutfall och förväntade inbetalningar. Metoden för att beräkna periodiserade skatter bygger på modeller för olika skatteslag. Denna beräkningsmetod ger bättre information om skatterna för året än löpande skatteinbetalningar, eftersom den beaktar den makroekonomiska utvecklingen och förändringar i skattereglerna och inte först när betalning görs. och andra berörda myndigheter redovisar löpande debiterade och betalda skatter. Skatterna kan delas in i två huvudkategorier. Den första huvudkategorin är skatter som hänförs till rätt månad eller kvartal i nära anslutning till inbetalningen eller deklarationen, vilket gäller för mervärdesskatt, socialavgifter och de flesta punktskatter. Den andra huvudkategorin är skatter som beslutas vid den årliga beskattningen men där den löpande debiteringen kan avse olika beskattningsår. Det gäller t.ex. hushållens och företagens inkomstskatter inklusive skattereduktioner. När uppgifterna för årsredovisningen för staten för ett visst år tas fram, finns ett i det närmaste korrekt slutligt utfall för många av de skatter som redovisas månads- eller kvartalsvis. För framför allt hushållens och företagens inkomstskatter som beslutas årsvis bygger det redovisade utfallet däremot på en bedömning som grundas på kontrolluppgifter, redovisade preliminärskatter, den ekonomiska utvecklingen, utvecklingen på aktie- och fastighetsmarknaden och annan information.