prop · H903141 · 2022-04-12 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:141 det finanspolitiska ramverket 2021 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som har redovisat i rapporten Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2021 (RiR 2021:31). I sin rapport framför bl.a. att det i budgetpropositionen tydligare borde ha framgått att den marginal som finns till utgiftstaket behövs för att hantera en normal osäkerhet, och att det under utgiftstaket inte finns utrymme för ytterligare utgiftsökningar. Myndigheten anser vidare att planen för återgång till överskottsmålet i budgetpropositionen uppfyller kraven i det finanspolitiska ramverket, men att det vore önskvärt med en mer utvecklad plan. Enligt saknas det i planen, liksom i övriga delar av budgetpropositionen, en strukturerad redovisning av vilka åtgärder som är permanenta och vilka som är tillfälliga, samt en översiktlig bild av vilka krisåtgärder som fasas ut. Sådan information är enligt myndigheten nödvändig för att en utomstående bedömare ska kunna ta ställning till hur regeringens politik påverkar det strukturella sparandet på kort och på medellång sikt. menar också att regeringens prognosjämförelser kan bli mer informativa. Regeringen delar flera av bedömningar och arbetar kontinuerligt med att utveckla innehållet i propositionen i den riktning som myndigheten rekommenderar. Däremot instämmer regeringen inte i myndighetens bedömning när det gäller planen för återgången till överskottsmålet. I och med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning .............................................................. Utrymmet för utgiftsökningar ........................................................... iakttagelser och rekommendation....................................... Planen för återgång till överskottsmålet............................................ iakttagelser och rekommendation....................................... Redovisningen av budgeteffekterna av finanspolitiska iakttagelser och rekommendation....................................... Jämförelser mellan olika prognoser .................................................. iakttagelser och rekommendation..................................... Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer ................................................ Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2021 (RiR 2021:31) ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Ärendet och dess beredning granskar regelbundet de ekonomiska propositionerna med utgångspunkt i hur regeringen redovisar finanspolitiken och tillämpar det finanspolitiska ramverket. Myndigheten har bl.a. granskat ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100) och budgetpropositionen (prop. 2021/22:1) i syfte att samlat bedöma transparensen och tydligheten i regeringens redovisning av finanspolitiken. Granskningen har resulterat i rapporten Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2021 (RiR 2021:31), se bilagan. överlämnade till regeringen . I denna skrivelse behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer som har redovisat i sin rapport. 2.1Riksrevisionens iakttagelser och rekommendation till regeringen anser att det inte tydligt framgår i budgetpropositionen att det råder ett obefintligt utrymme för varaktiga utgiftsökningar , om de inte motsvaras av minskningar av andra utgifter. Enligt myndigheten är denna brist på transparens särskilt problematisk med hänsyn till att den parlamentariska situationen kan medföra förändringar i regeringens förslag till budget. rekommenderar regeringen att i de ekonomiska propositionerna tydliggöra utrymmet för utgiftsökningar . 2.2Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendation Regeringen gör en bedömning av befintligt utrymme för nya utgiftsreformer i samband med varje budgetproposition. I budgetpropositionen bedömde regeringen att det i förhållande till utgiftstaket fanns utrymme för utgiftsreformer motsvarande . Med dessa reformer inräknade uppgick budgeteringsmarginalen till eller av de takbegränsade utgifterna, vilket är i linje med riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek. Budgeteringsmarginalen framgår av en tabell i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. tabell 4.2). Regeringen delar bedömning att det därutöver inte fanns en tydlig beskrivning i budgetpropositionen av utrymmet för utgiftsreformer kommande år. Regeringen kommer att sträva efter att utveckla beskrivningen av budgeteringsmarginaler i de ekonomiska propositionerna. Planen för återgång till överskottsmålet 3.1Riksrevisionens iakttagelser och rekommendation till regeringen bedömer att det ekonomiska vårproposition saknades en plan för återgång till överskottsmålet. Myndigheten menar att regeringen presenterade en sådan plan först i budgetpropositionen . Enligt uppfyller planen i budgetpropositionen de krav som finns i det finanspolitiska ramverket. hade en mer utvecklad plan varit önskvärd. rekommenderar att regeringen presenterar en plan för återgång till överskottsmålet även i den ekonomiska vårpropositionen, om det finns en tydlig avvikelse från överskottsmålet. 3.2Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendation Regeringen bedömde ekonomiska vårproposition att kommer att befinna sig i en lågkonjunktur . Under såväl 2020 som 2021 bedömdes lågkonjunkturen vara mycket djup. Prognoser för konjunkturlägets utveckling är i allmänhet mycket svåra att göra. Prognosen för konjunkturutvecklingen var dessutom ovanligt osäker på grund av pandemin. Det var viktigt att finanspolitiken även kommande år skulle kunna anpassas till det rådande konjunkturläget. Regeringen ansåg därför att det ekonomiska vårproposition inte var lämpligt att ange en plan för en återgång till överskottsmålet på annat än en övergripande nivå. Regeringen anförde i propositionen att man avsåg återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå när de ekonomiska förhållandena medger det (prop. 2020/21:100 s. 54). I budgetpropositionen preciserade regeringen den övergripande planen. Regeringen anförde då att man avsåg återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå 2023. konstaterades att prognoser för konjunkturlägets utveckling fortsatt var mycket svåra att göra, och att pandemin medförde att prognosen var ovanligt osäker. Regeringen bedömde att finanspolitiken kunde behöva anpassas till ett konjunkturläge som avviker från det som prognostiserats i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 4.1). Sammanfattningsvis bedömer regeringen att avvikelsen från överskottsmålet hanterats i linje med det finanspolitiska ramverket, inte minst mot bakgrund av den prognososäkerhet som pandemin innebar. Redovisningen av budgeteffekterna av 4.1Riksrevisionens iakttagelser och rekommendation till regeringen anser att budgetpropositionen saknar en strukturerad redovisning av vilka åtgärder som är permanenta, vilka som är tillfälliga och i vilken takt krisstöden kommer att fasas ut. Myndigheten menar att den informationen är nödvändig för att en utomstående bedömare ska kunna ta ställning till hur regeringens politik påverkar det strukturella sparandet på kort och på medellång sikt samt att det skulle ge en tydligare bild av hur planen för att återgå till överskottsmålet 2023 faktiskt ser ut. rekommenderar regeringen att förtydliga redovisningen av budgeteffekter för föreslagna och aviserade åtgärder så att omfattningen av tillfälliga respektive permanenta åtgärder framgår. 4.2Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendation Regeringen redovisar budgeteffekterna av nya reformer enligt två olika perspektiv. Enligt det ena perspektivet beskrivs hur kostnaderna för den nya politiken för ett visst år ökar eller minskar jämfört med det föregående året. I den redovisningen ingår alla finanspolitiska åtgärder, både reformer och besparingar, som träder i kraft under ett visst år, oavsett när de aviserades, föreslogs eller beslutades. Denna redovisning av den aktiva finanspolitikens effekter ingår som en del i beskrivningen av hur de statliga utgifterna och inkomsterna samt den offentliga sektorns finanser beräknas utvecklas över tiden. Redovisning enligt detta perspektiv kallas ibland för horisontell redovisning, och innebär att man vid ett specifikt bedömningstillfälle redogör för utvecklingen över tiden . I en tabell i budgetpropositionen redovisas budgeteffekterna för den offentliga sektorns finansiella sparande av finanspolitiska åtgärder i det horisontella perspektivet (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. tabell 8.4). Tabellen sammanfattar hur de åtgärder som har beslutat om samt de åtgärder som regeringen föreslagit och aviserat bidrar till förändringen av det finansiella sparandet över tiden som det medelfristiga perspektivet omfattar. I tabell 4.1 återges ett utdrag ur den nämnda tabellen i budgetpropositionen . Tabell 4.1 Samlade budgeteffekter av tidigare beslut och aktuella förslag och aviseringar i förhållande till föregående år Offentliga sektorns finansiella sparande. förändringar, effekt på Källa: Tabell 8.4 i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 8.2). Av tabell 4.1 framgår bl.a. att den offentliga sektorns finansiella sparande försvagades med 2021 jämfört med till följd av finanspolitiska åtgärder. Med andra ord var den beräknade samlade budgeteffekten för det finansiella sparandet av alla åtgärder som hade beslutat och som regeringen föreslagit och aviserat större 2021 än 2020. På motsvarande sätt är den beräknade samlade budgeteffekten för alla åtgärder mindre 2022 än 2021. I det andra perspektivet beskrivs budgeteffekterna av de åtgärder som har beslutat och som regeringen föreslagit och aviserat sedan den föregående ekonomiska propositionen. Redovisning på detta sätt kallas ibland vertikal redovisning, och innebär att man i det medelfristiga perspektivet redogör för skillnaden mellan två olika bedömningstillfällen. I budgetpropositionen redovisas budgeteffekterna för den offentliga sektorns finansiella sparande av finanspolitiska åtgärder enligt det vertikala perspektivet i en tabell (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. tabell 8.5). Motsvarande tabell återkommer i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen, vilket gör att det går att följa hur budgeteffekterna av nya finanspolitiska åtgärder påverkar ett enskilt år. I tabell 4.2 återges ett utdrag ur den nämnda tabellen i budgetpropositionen och ur motsvarande tabeller från de tidigare ekonomiska propositionerna fr.o.m. budgetpropositionen . Tabell 4.2 Budgeteffekter av föreslagna och aviserade åtgärder sedan föregående ekonomiska proposition Offentliga sektorns finansiella sparande. Källor: Tabell 8.5 i Budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 8.2), tabell 8.5 ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100), tabell 9.5 i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 9.1), tabell 9.7i ekonomiska vårproposition (prop. 2019/20:100) och tabell 8.1 i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 8.1). Av tabell 4.2 framgår att de åtgärder som regeringen föreslog i budgetpropositionen försvagade det finansiella sparandet med 2020. Budgetpropositionen lämnades av regeringen och behandlades av , dvs. före spridningen av sjukdomen covid-19. De beräknade budgeteffekterna av förslagen och aviseringarna i propositionen beräknades öka successivt för att 2022 uppgå till (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 8.1). I huvudsak var åtgärderna som föreslogs och aviserades, och därmed budgeteffekterna av dessa, av permanent karaktär. I samband med budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder om i propositionen Höständringsbudget (prop. 2019/20:2). Åtgärder som föreslås i propositioner med förslag till ändringar i budgeten avser normalt endast det året som propositionen lämnas till och budgeteffekterna av åtgärderna är därmed tillfälliga. spreds covid-19 i . När ekonomiska vårproposition beslutades av regeringen hade beslutat om och regeringen föreslagit åtgärder om sammanlagt , utöver de åtgärder som ingick i budgetpropositionen . Åtgärderna ingick i de extra propositioner med förslag till ändringar i statens budget som regeringen hade lämnat till före vårpropositionen och i propositionen Vårändringsbudget , som beslutades av regeringen som vårpropositionen samt följde på 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, 2019/20:199–202, 2019/20:136, 2019/20:FiU52, 2019/20:188, 2019/20:142, 2019/20:FiU54, 2019/20:195, 2019/20:146, 2019/20:FiU56, 2019/20:207–212, 2019/20:151, 2019/20:FiU55, 2019/20:204, 2019/20:99, 2019/20:FiU21, 2019/20:FiU49, 2019/20:163–166). Åtgärderna var i huvudsak tillfälliga och inriktade på att hantera de direkta konsekvenserna av pandemin. De sammanlagda budgeteffekterna av åtgärderna uppgick till 9 miljarder samt till 2022 och 2023. När budgetpropositionen beslutades hade beslutat om och regeringen föreslagit ytterligare åtgärder som sammanlagt uppgick till , utöver de åtgärder som redovisades ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 9.1). Åtgärderna var inriktade på att hantera pandemin och ingick i de extra propositioner med förslag till ändringar i statens budget som regeringen hade lämnat till före budgetpropositionen och i propositionen Höständringsbudget 2019/20:166, 2019/20:FiU59, 2019/20:276–279, 2019/20:167, 2019/20:FiU60, 2019/20:293–299, 2019/20:181, 2019/20:FiU61, 2019/20:351–353, 2019/20:187, 2019/20:FiU62, 2019/20:361–366, 2019/20:184, 2019/20:SoU26, 2019/20:370, 2020/21:4, 2020/21:FiU32, 2020/21:7–11 2020/21:2, bet. 2020/21:FiU11, rskr. 2020/21:64–74). I likhet med åtgärderna som redovisades ekonomiska vårproposition var dessa åtgärder i huvudsak tillfälliga och inriktade på att hantera de direkta konsekvenserna av pandemin. föreslog och aviserade regeringen i budgetpropositionen för 2021 åtgärder –2023 som var inriktade på en ekonomisk återstart och att ta ur lågkonjunkturen. Budgeteffekten av dessa åtgärder uppgick till , men minskade successivt till Det fanns således ett starkt inslag av tillfällighet även i åtgärderna i budgetpropositionen, eftersom den planerade utfas- ningen eller minskningen i omfattning medförde att ungefär hälften av den samlade budgeteffekten återstod 2023. De åtgärder som då kvarstod var i huvudsak av permanent karaktär. När ekonomiska vårproposition beslutades hade beslutat och regeringen föreslagit åtgärder för sammanlagt , utöver de åtgärder som redovisades i bud- getpropositionen (prop. 2020/21:100 s. 112). ingick i extra propositioner med förslag till ändringar i statens budget och i propositionen Vårändringsbudget , som beslutades som vårpropositionen, och var, i likhet med tidigare åtgärder som förslagits för innevarande budgetår, i huvudsak tillfälliga och inriktade på att hantera de direkta konsekvenserna av 2020/21:45, 2020/21:FiU11, 2020/21:64–74, 2020/21:46, 2020/21:FiU36, 2020/21:41–42, 2020/21:77, 2020/21:FiU40, 2020/21:175–181, 2020/21:78, 2020/21:FiU41, 2020/21:213–215, 2020/21:83, 2020/21:FiU42, 2020/21:182–184, 2020/21:84, 2020/21:FiU43, 2020/21:199–205, 2020/21:FiU44, 2020/21:229–231, 2020/21:30, 2020/21:FöU4, 2020/21:136, 2020/21:166, 2020/21:FiU49, 2020/21:248–251 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). När budgetpropositionen beslutades, hade beslutat och regeringen föreslagit ytterligare tillfälliga åtgärder . derna ingick i extra propositioner med förslag till ändringar i statens bud- get och i propositionen Höständringsbudget , som beslutades som vårpropositionen, samt följde på initiativ från 2020/21:208, 2020/21:FiU52, 2020/21:416–422, 2020/21:182, 2020/21:SfU27, 2020/21:347, 2020/21:191, 2020/21:SfU28, 2020/21:412, 2021/22:2, 2021/22:FiU11, 2021/22:47–57 2020/21:FiU46, 2020/21:237–239). också bedömningen av det faktiska utnyttjandet av tidigare beslutade åtgärder , vilket medförde att den samlade bedömningen av budgeteffekterna reviderades ned med . föreslog och aviserade regeringen i budgetpropositionen för 2022 åtgärder –2024. Budgeteffekterna av dessa åtgärder uppgick till 2022 och var i huvudsak permanenta eftersom bud- geteffekterna var ungefär desamma som . Av beskrivningen ovan framgår att regeringen har föreslagit och riks- dagen beslutat om betydande tillfälliga åtgärder för att hantera de direkta konsekvenserna av pandemin. Dessa åtgärder har i huvudsak beslutats efter förslag i propositioner om ändringar i budgeten. Åtgärdernas budgeteffekter har i huvudsak varit begränsade till det Skr. 2021/22:141 innevarande året. Även åtgärderna som ingick i budgetpropositionen för 2021 var i huvudsak av tillfällig karaktär. Detta var, som framgår av tabell 4.1, en starkt bidragande orsak till att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn beräknades försvagas med av finanspolitiska åtgärder 2020 jämfört med och med 2021 jämfört med . Eftersom dessa åtgärder till stor del är tillfälliga och fasas ut eller minskar i omfattning till 2022 beräknas en betydande förstärkning av det finansiella sparandet ske 2022 jämfört med . träder de åtgärder som ingick i budgetpropositionen i kraft, vilket i sig medför en försvagning av det finansiella sparandet 2022 jämfört med och motverkar den beräknade förstärkningen. Dessa förändringar bidrar sammantaget till förstärkningen av det finansiella sparandet 2022 med , som den aktiva finanspolitiken totalt sett beräknas medföra enligt tabell 4.1. På samma sätt kan förstärkningen av det finansiella sparandet 2023 jämfört med på 46 miljarder i tabell 4.1 till stor del hänföras till den utfasning och minskning i omfattning av åtgärder som aviserades i budgetpropositionen som framgår av tabell 4.2. Regeringen delar bedömning av vikten av att budgeteffekterna av föreslagna och aviserade åtgärder redovisas på ett sätt som tydliggör omfattningen av tillfälliga respektive permanenta åtgärder, så att utomstående bedömare kan ta ställning till hur regeringens politik påverkar utvecklingen av de offentliga finanserna. Det gäller särskilt i en situation som den nuvarande då regeringen har föreslagit och beslutat om tillfälliga finanspolitiska åtgärder i stor omfattning. redovisas, som framgått ovan, mycket av den information som efterfrågar i de ekonomiska propositionerna. I regeringens skrivelse om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2020 finns en liknande genomgång av budgeteffekterna på budgetens utgiftssida (skr. 2020/21:145 s. 6). 5Jämförelser mellan olika prognoser 5.1Riksrevisionens iakttagelser och rekommendation till regeringen anser att regeringens prognosjämförelser saknar tillräcklig analys för att ge en djupare förståelse till varför prognoserna i vissa fall skiljer sig åt från andra bedömare. Myndigheten menar att prognosjämförelser är viktiga för att utvärdera regeringens bedömningar och avvägningar. Jämförelsen av det strukturella sparandet lyfts fram som ett område där innehållsrika jämförelser skulle kunna göras förhållandevis enkelt. rekommenderar mot denna bakgrund regeringen att utveckla prognosjämförelserna så att de blir mer informativa. 2021/22:141 5.2 Regeringen delar bedömning av betydelsen av prognosjämförelser och bedömningen att regeringens redovisning av dessa kan fördjupas, i synnerhet när det gäller prognoser för det strukturella sparandet. 6Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen strävar ständigt efter att öka tydligheten och transparensen i de ekonomiska propositionerna i den riktning som rekommenderar. Tydlighet och transparens är bärande delar i det finanspolitiska ramverket och bidrar till att finanspolitiken blir mer förutsägbar. I internationella sammanhang framhålls ofta tydliga och effektiva finanspolitiska ramverk som ett föredöme. Regeringen avser att fortsätta utveckla beskrivningen av utrymmet under utgiftstaket, redovisningen av budgeteffekter och redovisningen av prognosjämförelser i linje med rekommendationer. När det gäller planen för återgången till överskottsmålet delar regeringen inte bedömning. Regeringen avser därför inte att vidta några åtgärder med anledning av rekommendationer i denna fråga. I och med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. – regeringens tillämpning 2021 är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och efektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och efektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom efektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur efektiv den statliga verksamheten är. Efektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-615-9 rir 2021:31 omslagets originalfoto: tommy alven tryck: interntryckeri, 2021 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 2 1 - 1 2 - 0 2 D N R : 3 . 1 - 2 0 2 1 - 0 1 9 0 R I R 2 0 2 1 : 3 1 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: –regeringens tillämpning 2021 har granskat om regeringens föreslagna finanspolitik i de ekonomiska propositionerna varit utformad och redovisad i enlighet med det finanspolitiska ramverket. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Enhetschef , revisionsdirektörerna har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 1 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Överskottsmålet och finanspolitikens inriktning Tydliga avvikelser mot överskottsmålet Regeringen lämnar en godtagbar redogörelse för en återgång till målnivån 2023 Finanspolitikens inriktning strider inte mot det finanspolitiska ramverket Regeringens prognosjämförelser kan förbättras Regeringens uppföljning av skuldankaret är kortfattad men tillräckligt transparent Mycket stora marginaler 2021 och 2022 Utgiftstakets nivå 2023 medger inte högre utgifter 4.3Förslag till utgiftstak motiveras delvis men konsekvenser för skatteuttaget Transparent redovisning av uppföljningen av balanskravet Oklart vad som ligger till grund för regeringens prognos för balanskravsresultatet R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 1 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har granskat regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket i de ekonomiska propositionerna . Den övergripande slutsatsen är att den föreslagna finanspolitiken i stora delar har varit utformad och redovisad i enlighet med de regler och den praxis som ingår i ramverket. Att regeringen följer det finanspolitiska ramverket är en förutsättning för en långsiktigt hållbar och transparent finanspolitik. Det borde dock tydligare framgått i budgetpropositionen att det inte finns utrymme för ytterligare utgiftsökningar i närtid. Den marginal som finns till utgiftstaket behövs för att hantera en normal osäkerhet . I det rådande parlamentariska läget hade denna information varit särskilt viktig, för att budgetbehandling inte ska riskera leda till att utgifterna överstiger utgiftstaket.