prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — Regeringen anser att de befintliga biljettsystemen, som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna ansvarar för, bör anpassas för att dessa bättre ska kunna samordnas nationellt. Anslagsändamålet behöver därför utvidgas så att anslaget även kan användas för utgifter för medfinansiering till regionerna för deras kostnader för att utveckla och integrera regionala biljettsystem för ökad nationell tillgång till kollektivtrafikens biljetter. har genomfört ett större strukturarbete i syfte att bl.a. uppnå en mer rättvisande fördelning av kostnader mellan olika anslag och lån i . Det har inneburit att vissa kostnader för Västsvenska paketet och tunnelbaneutbyggnaden i behöver omfördelas och att de i stället för att finansieras med överskott från trängselskatt i respektive kommer att belasta anslaget kommande år. Vidare har vissa kostnadsökningar uppstått och viss upphandling av produktion som beräknats till 2021 respektive 2023 förväntas i stället genomföras . Bemyndigandet bör därför ökas med 7 . 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 30 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader avseende godstransporter på väg respektive inom sjöfarten. Efter förslag i budgetpropositionen avsattes medel för en miljökompensation för godstransporter på järnväg om –2025 2020/21:1 utg. omr. 22, bet. 2020/21:TU1, rskr. 2020/21:131). Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget avsattes ytterligare –2025 (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Företag som tillhandahåller godstransporter på järnväg uppvisar fortsatt en låg lönsamhet. Detta medför en risk för neddragningar i verksamheterna, vilket kan leda till en minskad överflyttning av godstransporter från väg till järnväg. En ytterligare utökad miljökompensation bedöms kunna motverka en sådan utveckling. Anslaget bör därför ökas med . Stödet förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen. Det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen bedömer därför att tillgången till bl.a. drivmedel, bandvagnar och reservbroar behöver säkerställas för att kunna vidmakthålla den statliga transportinfrastrukturen. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med Vidare behöver krisberedskapen och det civila försvaret inom områdena elektroniska kommunikationer och post stärkas. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen bedömer att robustheten inom elektroniska kommunikationer och post behöver förstärkas. För att tidigarelägga planerade materielinköp behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . 2:6 Myndigheten för digital förvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:6 Myndigheten för digital förvaltning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer Myndigheten för digital förvaltning att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . 9.22Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bekämpning av och beredskap mot smittsamma djursjukdomar. Vissa av de som flyr till från har med sig sällskapsdjur. När sällskaps- djuren förs in i landet behöver kontroller genomföras enligt och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003 och enligt andra tillämpliga EU-bestämmelser och nationella bestämmelser. Ytterligare medel behövs för att genomföra dessa kontroller. Anslaget bör därför ökas med . Till följd av bl.a. ett stort utbrott av fågelinfluensa bedöms utgifter för ersättning till företagare och för andra lagstadgade åtgärder bli högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 ökas med . Anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med . Regeringen bemyndigas att disponera de avgifter som tas ut med stöd av växtskyddslagen (2022:000) för offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet inom växtskyddsområdet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att införa ett tillfälligt stöd riktat till företag som bedriver växthusodling samt gris- och fjäderfäsektorerna (se anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur). För att ska kunna bidra i arbetet med genomförandet av stödet behöver anslaget tillföras medel. Anslaget bör därför ökas med . har fått i uppgift att rapportera försäljning och användning av antimikrobiella läkemedel till djur enligt artikel 57 i Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv /82/EG. För att ska kunna utföra uppgiften behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor minskas med motsvarande belopp. Minskningen innebär att avsatta medel för det s.k. vildsvinspaketet blir mindre . Denna satsning sträcker sig dock till 2025 och minskningen bedöms inte påverka det sammantagna resultatet. Sammantaget bör anslaget ökas med . Avgifter tas ut för att finansiera offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet enligt den nuvarande växtskyddslagen (1972:318), t.ex. avgifter för kontroll som görs vid införsel av växter och växtprodukter från tredjeland, kontroll vid utfärdande av sundhetscertifikat vid export, kontroll av företag som producerar växter som ska vara försedda med växtpass, avgifter för registrering av yrkesmässig odling samt handläggning av frågor om tillstånd. Regeringen har beslutat propositionen En ny växtskyddslag (prop. 2021/22:148). I propositionen lämnas förslag på en ny växtskyddslag i syfte att anpassa svensk lagstiftning till EU- förordningar om skyddsåtgärder och offentlig kontroll avseende bekämpning av växtskadegörare. Förslaget innebär inte några ändringar i sak i fråga om vilka avgifter som ska tas ut. Regeringen bör bemyndigas att disponera avgifter som tas ut med stöd av den nya växtskyddslagen. 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom havs- och fiskeriprogrammet. Genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet med finansiering från Europeiska havs- och fiskerifonden –2020 omfattar fleråriga projekt och investeringar som medför utgifter . är medel kan betalas ut inom ramen för programmet. Flera projekt har blivit försenade och utbetalningar uppskjutna till följd av spridningen av covid-19. Dessutom beslutade regeringen om en ändring i programmet , vilket har medfört behov av att omfördela medel mellan åren. För att de EU-medel som tilldelats ska kunna nyttjas i så stor utsträckning som möjligt behöver fler åtaganden kunna ingås . Bemyndigandet bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:14 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med Vidare medför det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde att kunskapen kring kemiska, biologiska och radionukleära hot, inklusive den nationella analysförmågan, på dricksvattenområdet behöver förstärkas. Anslaget bör därför ökas med . För att finansiera ökningen av anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter minskas anslaget med . Minskningen föranleds av att en verksamhet byter finansieringskälla och påverkar därför inte den verksamhet som fortsatt finansieras från anslaget. Sammantaget bör anslaget minskas med . 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023–2025. Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur får även användas för utgifter för ekonomiskt stöd till lantbrukare och trädgårdsnäringen som drabbats av höjda priser på insatsvaror 2022. Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023–2029. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för –2020, inklusive förlängningsåren 2021 och 2022. drabbades delar av lantbruket av ökade kostnader för insatsvaror. Dessa kostnader förväntas fortsätta öka och regeringen avser därför att införa ett tillfälligt stöd riktat till företag som bedriver växthusodling samt till gris- och fjäderfäsektorerna. Anslaget bör därför ökas med . Anslagets ändamål behöver vidare utvidgas till att även omfatta utgifter för ekonomiskt stöd till lantbrukare och trädgårdsnäringen som drabbats av höjda priser på insatsvaror 2022. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras från anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Av förbiseende angavs i budget- propositionen bemyndigandets slutår till 2025 i stället , vilket även beslutade om (prop. 2021/22:1, utg.omr. 23, bet. 2021/22:MJU2, 2021/22:99). Mot denna bakgrund bör bemyndigandets slutår förlängas till 2029. Statsbidrag till kommuner med geografiska och demografiska utmaningar finansieras från anslaget, men den nuvarande nivån på bemyndigandet möjliggör inte några långsiktiga ekonomiska åtaganden. Att driva kommunalt utvecklingsarbete och bevilja medel till utvecklingsprojekt förutsätter att kommunerna kan ha en långsiktighet i arbetet och att de kan bevilja insatser med utbetalningar . För detta behöver ekonomiska åtaganden om ingås. Det nuvarande bemyndigandet bedöms till ett belopp om kunna nyttjas för detta. Bemyndigandet bör därför ökas med . 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för stöd till metangas- reducering. Nivån på stödet till produktion av biogas från gödsel behöver ökas genom en metangasreduceringspremie om , i enlighet med förslag från (SOU 2019:63). Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:24 Biogasstöd inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskas med motsvarande belopp. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter till åtgärder för främjande av rennäringen. Medel från anslaget finansierar bl.a. katastrofskadeskydd enligt 35 a § rennäringsförordningen (1993:384). Svåra betesförhållanden /22 har medfört att samebyarnas behov av stödutfodring ökat. Anslaget bör därför ökas med . 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för nedsättning av avgifter för den offentliga kontroll och annan offentlig verksamhet som görs vid slakterier och vilthanteringsanläggningar i enlighet med och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen. Efter förslag i budgetpropositionen överfördes medel från anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter till anslaget 1:14 (prop. 2021/22:1 utg.omr. 23, bet. 2021/22:MJU2, rskr. 2021/22:99). En del av beloppet som överfördes ska användas till stöd för genomförande av det nationella kontrollprogrammet för salmonella vid slakterier och vilthanteringsanläggningar. Då kontrollprogrammet huvudsakligen finansieras med avgifter är det mer ändamålsenligt att stöd för genomförandet av kontrollprogrammet i stället finansieras från anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter. Anslaget bör därför ökas med . 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Det drastiskt försämrade säkerhetspolitiska läget i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund utöka och förstärka den nationella förmågan avseende nödvattenförsörjningen. För att ska kunna genomföra dessa insatser behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: godkänner att regeringen beslutar om medlemskap i det europeiska partnerskapet för metrologi och bemyndigar regeringen att –2027 för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling besluta om bidrag på totalt högst . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för behovs- motiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget används även för statsbidrag till () för riksmätplatser. Genom och rådets beslut (EU) 2021/2084 av om unionens deltagande i det europeiska partnerskapet för metrologi har ett europeiskt partnerskap inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont , startats. Mätvetenskap och mätteknik påverkar många delar av samhället. Det europeiska partnerskapet för metrologi ska arbeta för att harmonisera medlemsländernas mätstandarder och bidra till att uppnå EU:s mål för digitaliseringen och den gröna omställningen. Unionens ekonomiska bidrag till partnerskapet för metrologi ges under förutsättning att de deltagande länderna bidrar ekonomiskt till genomförandet av partnerskapet. För att bidra till att på internationell nivå skapa kvalitetssäkrade mättekniker, med målet att hantera samhälls- och miljöutmaningar och metrologiska behov från nya tekniker och innovationer, bör delta i partnerskapet. Mot denna bakgrund bör godkänna att regeringen beslutar om medlemskap i det europeiska partnerskapet för metrologi och bemyndiga regeringen att –2027 för anslaget besluta om bidrag på totalt högst I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för omstrukturering, genomlysning, försäljning och avveckling av företag med statligt ägande. () är ett av staten helägt bolag som bl.a. tillverkar och tillhandahåller individanpassade läkemedel i de fall godkända läkemedel inte kan användas, s.k. extemporeläkemedel. I delbetänkandet En stärkt försörjnings- beredskap för hälso- och sjukvården (SOU 2021:19) föreslås ett utökat samhälls- uppdrag för APL. Det bedöms finnas ett behov av att göra en genomlysning av APL i syfte att analysera och utvärdera möjligheten att utöka bolagets samhällsuppdrag. Anslaget behöver därför tillföras ytterligare medel. Även i övrigt har utgifterna för extern rådgivning avseende den statliga bolagsportföljen ökat. Anslaget bör därför ökas med . 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag ökas med . Regeringen bemyndigas att –2026 för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på totalt högst till för omställning av verksamheten i enlighet med strategin för svensk rymdverksamhet. Skälen för regeringens förslag: är helägt av staten och har i uppdrag att bedriva rymdverksamhet med kommersiell inriktning, svara för driften av Space Center () samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Den del av bolagets verksamhet som avser driften av är ett av särskilt beslutat samhällsuppdrag. Regeringen presenterade 2018 en strategi för svensk rymdverksamhet (skr. 2017/18:259, bet. 2018/19:UbU3, rskr. 2018/19:45). Av denna framgår bl.a. att rymdverksamhet alltid har haft utrikes-, säkerhets- och försvars- politiska dimensioner och att dessa har förstärkts när allt fler aktörer engagerar sig i rymdverksamhet. På grund av detta, och den strategiska betydelse som rymd- verksamhet har för säkerhet, krävs en ökad medvetenhet hos alla aktörer om de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska konsekvenser som rymdverksamhet har. Av den ovan nämnda strategin framgår att infrastrukturen på ska dimensioneras för att förbli en viktig nationell och europeisk strategisk resurs för nationell och internationell forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. Internationella samarbeten ska ske med hänsyn tagen till utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitiska intressen. Vidare ska verksamhet utvecklas så att framtida möjligheter tillvaratas i linje med svenska intressen. För att genomföra regeringens rymdstrategi behöver verksamhet utvecklas på ett sådant sätt att bolaget i hela sin verksamhet beaktar säkerhet och övriga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. enlighet med detta beslutades en ny ägaranvisning för bolaget vid årsstämman 2019 (N2018/02821). Av ägaranvisningen framgår bl.a. att det åligger bolaget att ta särskilda hänsyn genom att, i dialog med , se till att bolagets verksamhet bedrivs med hänsyn tagen till utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitiska intressen. Mot denna bakgrund har styrelse gjort bedömningen att det krävs en omställning av bolagets verksamhet, vilket är förenat med betydande kostnader för bolaget. Omställningen bedöms behöva genomföras successivt . Bolagets totala omställningskostnader beräknas uppgå till högst –2026. För att bolaget ska kunna ställa om verksamheten krävs att medel tillförs. Det är osäkert när kostnaderna kommer att uppstå. är det av stor vikt att bolagets styrelse kan fatta de beslut som är nödvändiga för omställningen. Baserat på de särskilda omständigheter som råder för bolaget bedömer regeringen att det behövs ett bemyndigande om kapitaltillskott som omfattar det totala beloppet och hela tidsperioden. Anvisade medel för ändamålet under anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag begränsar storleken på de årliga kapitaltillskotten . Kapitaltillskotten avser täcka kostnader, nedskrivningar, utbetalningar och uteblivna täckningsbidrag kopplade till omställningen av verksamheten. Regeringens uppföljning av omställningen och dess kostnader kommer att redovisas för i kommande budgetpropositioner. Regeringen får enligt 8 kap. 3 § första stycket budgetlagen (2011:203) inte tillskjuta kapital till ett företag utan bemyndigande. Det finns mot denna bakgrund behov av ett bemyndigande från att besluta om kapitaltillskott för att den beskrivna omställningen av ska kunna genomföras. Regeringen bör bemyndigas att –2026 för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på totalt högst till för omställning av verksamheten i enlighet med strategin för svensk rymdverksamhet. Anslaget bör mot denna bakgrund ökas med beräknas anslaget öka med , beräknas anslaget öka med och beräknas anslaget öka med . Åtgärden bedöms förenlig med . 1:23 Brexitjusteringsreserven (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:23 Brexitjusteringsreserven ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter som betalas ut enligt förordningen om reserv med anledning av utträde ur EU. Brexitjusteringsreserven används för stöd till företag som drabbats ekonomiskt av utträde ur EU. För att ska kunna ta del av medlen i reserven behöver beslut om stöd med utbetalning kunna fattas . bör därför bemyndigas att för anslaget 1:23 Brexitjusteringsreserven ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att finansiera deltagande i . I samband med att Expo2020 avslutas ska den svenska paviljongen avvecklas.