prop · H903203 · 2022-03-30 00:00:00 — Bland annat finns anledning att samordna incidentrapportering som ska ske till olika myndigheter utifrån olika krav, där själva incidenten är sprungen ur ett och samma händelseförlopp. Centralt är återigen att påpeka att dataskyddsförordningen är ett centralt regelverk när det gäller personuppgiftsbehandling. Övriga lagstiftningsprodukter på EU-nivå, såväl om det avser förordningar och direktiv som andra lagstiftningsprodukter, behöver ofta harmoniera med förordningen i syfte att skapa ett tillämpbart, effektivt och sammanhållet regelverk på integritetsskyddsområdet. Detsamma gäller också för den kompletterande nationella lagstiftning, som utfärdas som ett led i implementeringen av EU-direktiven i nationell rätt. Här krävs ofta en bred samordning och gemensamberedning mellan olika politikområden i syfte att få en harmoniserad reglering när det gäller personuppgifter inom Digitaliseringspolitiken har även på nationell nivå fått en tydlig prioritering , vilket märkts bland annat genom framtagandet av en nationell digitaliseringsstrategi och en nationell inriktning för AI. digitaliseringsstrategi anger det övergripande målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Digital trygghet, där personlig integritet ingår, är ett av strategins delmål. Den nationella inriktningen för AI anger att ska vara ledande i att ta tillvara möjligheterna som användning av AI kan ge. I den nationella inriktningen konstaterar regeringen att hur olika aktörer förmår att omsätta dataskyddsförordningen i sina respektive verksamheter kommer att ha betydelse för hur väl förmår ta hand om potentialen och hantera riskerna med AI. har regeringen gett olika myndigheter en rad särskilda uppdrag för att främja förmåga att använda AI, skapa och använda öppna data och fortsätta digitalisera den offentliga sektorn. När integritetsskydd stått i fokus i svensk politik har det ofta varit i kontexten digital utveckling. Digitaliseringspolitiken har även på nationell nivå fått en tydligare prioritering , vilket märkts bland annat genom framtagandet av nationell digitaliseringsstrategi och en nationell inriktning för AI. Digitaliseringspolitik omfattar bland annat arbete med att digitalisera offentlig förvaltning och att skapa goda förutsättningar för digital infrastruktur genom till exempel bredband, digital identitet och 5G. Andra delar av digitaliseringspolitiken handlar om att skapa goda förutsättningar för utveckling och användning av data och ny teknik som AI. Även arbete med att främja digital kompetens och digitalt ledarskap hör till området. 3.4.1Digital trygghet – en viktig del av digitaliseringsstrategi Utgångspunkten för svensk digitaliseringspolitik har varit regeringens digitaliseringsstrategi För ett hållbart – en digitaliseringsstrategi, som beslutades . i digitaliseringsstrategin är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I digitaliseringsstrategin bryts det övergripande målet ned i fem delmål: Personlig integritet ingår i strategin som en uttalat viktig del av delmålet om digital trygghet. Delmålet digital trygghet är viktigt för att alla individer och organisationer ska kunna känna tillit till att samhället är rustat för de risker som finns i en digital värld. Regeringen konstaterar i digitaliseringsstrategin att det krävs säkra digitala system, som värnar den personliga integriteten och att identifierade sårbarheter hanteras när människor och samhället i allt högre grad blir beroende av att teknik är uppkopplad och kommunicerbar via internet. Delmålet digital trygghet har i sin tur konkretiserats ytterligare i sex olika områden: •Höga krav på säkerhet •Integritet i det digitala samhället •Demokratin värnas i digitala miljöer •En trygg och mobil arbetsmarknad •Fungerande digitala marknader och trygga konsumenter. I anslutning till att den nationella digitaliseringsstrategin antogs inrättade regeringen också ett digitaliseringsråd inom . Syftet med rådet är att bidra till bättre samordning och ett effektivt genomförande av regeringens strategiska arbete med digitalisering. Regeringen fattade beslut om att förlänga digitaliseringsrådets uppdrag i ytterligare tre år.51 inrättades också Myndigheten för digital förvaltning (DIGG), som tillsammans med av regeringen beskrivs som viktiga delar i arbetet med utvecklingen och styrningen av digitaliseringspolitiken.52 51. te-for-digitaliseringsradet. /21:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 22 Kommunikationer. sammanställde lägesbilder till regeringen om samtliga digitaliseringsstrategins delområden. I arbetet med lägesbilden om digital trygghet, som publicerades , konstaterades att vissa områden var återkommande i intervjuer och workshops som genomfört på temat digital trygghet. Dessa områden är bland annat att Alla medborgare behöver grundläggande kunskaper – Viktiga områden där allmänhetens kunskap behöver öka är medie- och informationskunnighet (), kunskap om hur personuppgifter används av olika företag och myndigheter samt informationssäkerhetskunskap. Företag och organisationer behöver öka kompetensen om informations- och cybersäkerhet och det behöver ses som en strategisk verksamhetsfråga – Alla typer av organisationer behöver arbeta systematiskt med informationssäkerhet. Säkerhetsområdet behöver gå från att vara en teknikfråga till en strategisk verksamhetsfråga. Vid sidan om it-relaterade roller behöver ledningsfunktioner kunna ta ett större ansvar. För det krävs kompetens och kunskap. För detta behöver även säkerhetsfrågorna i högre grad integreras i de vanliga styrningsprocesserna, till exempel befintliga lednings- och ekonomistyrningssystem. Avvägningar mellan den personliga integriteten och möjligheten att utveckla nya innovativa tjänster med data som en resurs behöver löpande hanteras – Många av de stora möjligheter som digitaliseringen medför uppstår på grund av, och är beroende av, de stora mängder data som samlas in från allmänheten till exempel vid användandet av digitala tjänster. Detta gäller både för det offentliga och det privata. konstaterar att en av de största utmaningarna som följer av digitaliseringen ligger i att hitta en balans mellan användandet av insamlad personlig data och den personliga integriteten som inte hämmar utvecklingen och gör att personers integritet värnas och att de känner tillit till de digitala miljöerna. 3.4.2Särskilda insatser med fokus på AI och öppna data Områden inom digitaliseringspolitiken som fått särskilt fokus rör AI och öppna data. beslutade regeringen om en nationell inriktning för AI.53 Syftet var att peka ut en övergripande färdriktning för AI-arbetet i och lägga en grund för kommande prioriteringar. Inriktningen för AI knyter på ett tydligt sätt an till den övergripande digitaliseringsstrategin. Det är regeringens målsättning att ska vara ledande i att ta tillvara möjligheterna som användning av AI kan ge, med syftet att stärka både den svenska välfärden och den svenska konkurrenskraften. Regeringen anger i den nationella inriktningen att behöver •utveckla regler, standarder, normer och etiska principer i syfte att vägleda etisk och hållbar AI och användning av AI •verka för svenska och internationella standarder och regelverk som främjar användning av AI och förebygger risker •kontinuerligt se över behovet av digital infrastruktur för att tillvarata möjligheterna som AI kan ge •fortsätta arbetet med att tillgängliggöra data som kan utgöra en samlad infrastruktur för att använda AI på områden där det tillför nytta •fortsätta att ta en aktiv roll i EU:s arbete med att främja digitalisering och med att möjliggöra nyttan som användningen av AI kan medföra. Centrala områden för att ta arbetet vidare är utbildning, forskning, innovation och användning samt ramverk och infrastruktur. När det gäller ramverk konstaterar regeringen att dataskyddsförordningen är en viktig del i ramverket för AI. Hur olika aktörer förmår att omsätta dataskyddsförordningen i sina respektive verksamheter kommer att ha betydelse för hur väl förmår ta hand om potentialen och hantera riskerna med AI. Regeringen påtalar också att många av de regelverk och riktlinjer som har att förhålla sig till kommer från EU. För att ska kunna tillgodoräkna sig satsningar som görs inom EU behöver vi delta och ta en aktiv roll i det unionsgemensamma arbetet. har regeringen också gett olika myndigheter en rad särskilda regeringsuppdrag för att främja förmåga att använda AI och driva datadriven innovation. ; Nationell inriktning för artificiell intelligens. Bland annat har DIGG ett regeringsuppdrag att främja den offentliga förvaltningens förmåga när det gäller AI.54 (), redovisade ett regeringsuppdrag att kartlägga användningen av AI samt analys av stora datamängder i Sverige.55 Verket för innovationssystem () har bland annat haft i uppdrag att kartlägga hur väl AI och maskininlärning kommer till användning i svensk industri och det svenska samhället56 samt att göra en förstudie för etableringen av digitala innovationshubbar utifrån kommissionens digitaliseringsstrategi. Det pågår också en stor mängd initiativ inom forskningsområdet.57 Ett antal initiativ har också tagits i som rör öppna data. Grundtanken är att data, genom att göras helt öppen eller tillgänglig inom olika digitala ekosystem, ska kunna användas av flera parter på ett enkelt och effektivt sätt. Därmed ökar också behovet av att kunna standardisera data på olika sätt – till exempel genom en sammanslutning av aktörer utvecklar gemensamma regelverk eller principer, genom gemensamma informationsmodeller eller genom att göra data maskinläsbar. Inom offentlig sektor används benämningen nationella grunddata om uppgifter som flera aktörer har behov av och som är viktiga i samhället, och ett ambitiöst arbete pågår för att underlätta utbytet av sådan data. I näringslivet har projektet ett liknande syfte. Projektet utgår från tesen att dataströmmar i den nya ekonomin blir minst lika viktiga som fysiska flöden av råvaror och produkter. Projektet kartlägger behov och möjligheter med digitalt informationsutbyte i svensk industri. saknar flera av de förvaltningsgemensamma lösningar för informationsutbyte som finns i jämförbara länder. Bristen på en nationell digital infrastruktur har lett till många olika myndighets- och sektorsspecifika lösningar, som skiljer sig från varandra. Mot denna bakgrund har DIGG fått ett regeringsuppdrag att leda arbetet med att skapa ett varaktigt, säkert och effektivt informationsutbyte inom och med den offentliga sektorn.58 Uppdraget genomförs tillsammans med , , , , Lantmäteriet, MSB, samt . I och med att myndigheterna går mot att standardisera och bygga ut det förvaltningsgemensamma digitala informationsutbytet blir det extra viktigt att från början etablera ett gemensamt informationssäkerhetsarbete. Eftersom det är först i de aggregerade datamängderna som hela riskbilden framträder behöver arbetssätt utvecklas där organisationer gör konkreta risk- och konsekvensanalyser både tillsammans och var för sig. För att bygga en hållbar utveckling behöver organisationer redan från början bygga in dataskydd som standard och ta ansvar för säkerheten i produkterna, både vad gäller det enskilda bidraget och aggregerade konsekvenser av hur datan delas, förädlas och återanvänds i kommande led. 3.4.3 Digitalisering av offentlig sektor Ett centralt område i digitaliseringspolitiken är digitaliseringen av offentlig sektor. Ett viktigt initiativ för att pröva och utvärdera former för samordnad och säker it-drift inom staten är tidsbegränsade uppdrag om att erbjuda it-drift för vissa statliga myndigheter.59 Regeringen har också tillsatt en särskild utredare med uppdrag att kartlägga och analysera statliga myndigheters behov av säker och kostnadseffektiv it-drift samt hur dessa behov tillgodoses.60 Den så kallade it-driftsutredningen ska bland annat lämna förslag på mer varaktiga former för en samordnad statlig it-drift och tydliggöra de rättsliga förutsättningarna för att på ett säkert sätt kunna anlita privata leverantörer av it-drift. Uppdraget att kartlägga och analysera statliga myndigheters it-drift och den offentliga förvaltningens rättsliga förutsättningar för utkontraktering med bibehållen säkerhet, inklusive eventuella författningsförslag, redovisades , medan förslagen till mer varaktiga former för samordnad statlig it-drift ska redovisas . Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) Främja den offentliga förvaltningens förmåga att använda AI. Delrapport i regeringsuppdrag I2019/01416/DF och I2019/01020/DF. () Artificiell intelligens i , 2020. 2018:08 Artificiell intelligens i svenskt näringsliv och samhälle - Analys av utveckling och potential. Se vidare avsnitt 7. Uppdrag att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte. I2019/03306/DF, I2019/01036/DF (delvis), I2019/01361/DF (delvis), I2019/02220/DF. I2019/02515/DF. Dir. 2019:64 Säker och kostnadseffektiv it-drift för den offentliga förvaltningen. En central fråga i utredningen handlar om statliga myndigheters möjligheter att anlita privata leverantörers molntjänster. Risker med att statliga myndigheter använder molntjänster som tillhandahålls av privata leverantörer har tidigare bland annat belysts i om molntjänster i samhällsbärande verksamhet.61 I vitboken ifrågasätter bland annat lämpligheten i att svenska myndigheter avhänder sig kontrollen över uppgifter i den verksamhet som vi benämner som samhällsbärande till privata företag eller andra länder. Till detta kommer olika säkerhetsrelaterade aspekter. i vitboken en ökad allmän sårbarhet, ökade risker för att obehöriga får tillgång till data samt svårigheter att säkerhetspröva personal och upprätta rättvisande risk- och sårbarhetsanalyser.62 avgörande i Schrems II-målet,63 där domstolen slår fast att det så kallade Privacy Shieldbeslutet som möjliggör överföring av personuppgifter från EU/EES till inte ger ett tillräckligt skydd för personuppgifter när dessa förs över till , har för många verksamheter ställt frågan om USA-baserade molntjänster på sin spets. En tänkbar väg framåt kan vara en europeisk molntjänstinfrastruktur. och har inom ramen för projektet påbörjat ett arbete med en sådan infrastruktur. Projektet syftar bland annat till att stärka den europeiska digitala suveräniteten, att minska beroendet och inlåsningseffekter kopplat till enskilda kommersiella aktörer, att göra molntjänster mer attraktiva på bredare front, särskilt för små och medelstora företag samt att skapa ett europeiskt ekosystem för datadriven innovation. Från håll har regeringens uppdrag att bevaka arbetet med projektet.64 Ett regeringsuppdrag tar specifikt sikte på integritetsskydd och medborgarnas kontroll över data som finns hos offentlig sektor. Det handlar om ett uppdrag till Arbetsförmedlingen, , och att genomföra en omvärldsanalys och ta fram ett koncepttest som visar hur individens möjligheter till insyn och kontroll över de data om individen som finns hos offentlig sektor, och i förlängningen även de data om individen som finns hos privat sektor, kan öka. Resultatet av uppdraget ska redovisas till . I budgetpropositionen bedömde regeringen sammantaget att förutsättningarna är goda att nå det övergripande målet för digitaliseringspolitiken. , konstaterar regeringen, finns utmaningar som bidrar till att ännu inte är bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter.65 För att nyttja AI och annan ny teknik på ett sätt som svarar mot målen på digitaliseringsområdet och invånarnas förväntan på den offentliga förvaltningen understryker regeringen att det behöver finnas en balans mellan innovation och grundlig analys för att säkerställa säker, resurseffektiv och ändamålsenlig användning av ny teknik. Data är en grundförutsättning för att kunna nyttja potentialen i AI och annan digital innovation. Arbetet behöver fortsätta med säker tillgång till öppna data och användningen av data som strategisk resurs, med respekt för regler om dataskydd och den personliga integriteten. Samverkan mellan olika aktörer behöver enligt regeringen främjas för att åstadkomma ett livskraftigt innovationsklimat, särskilt samordning av test- och experimentmiljöer. Regeringen påtalar också att möjligheterna till digital och datadriven innovation kan förbättras genom ett effektivt utnyttjande av initiativ på europeisk nivå inom ramen för bland annat , datastrategi och satsningar på AI och blockkedjor. Efter ett förslag från DIGG har regeringen aviserat att man avser ta fram en nationell strategisk inriktning för data, som bland annat ska bidra till ett ökat utbud av och tillgänglighet till öppna data. Regeringen avser också att vidta åtgärder i syfte att säkerställa långsiktighet och kontinuitet när det gäller att samlat följa upp och analysera hela samhällets digitalisering. Regeringen bedömer vidare att lagstiftningen kan behöva anpassas ytterligare för att ge ett tillräckligt stöd för en digital och datadriven offentlig förvaltning. Regeringen genomför också en satsning för att DIGG ska kunna vägleda och ge rättsligt stöd till den offentliga förvaltningen. – Molntjänster i samhällsbärande verksamhet – risker, lämplighet och vägen framåt Föräkringskassans diarienummer: . Förslag till hantering av dessa problem lämnas i prop. 2019/20:201 Tystnadsplikt vid utkontraktering av teknisk bearbetning eller lagring av uppgifter. Data Protection Commissioner v , (Case C-311/18, “Schrems II”). I2020/02296/DF. 2020/21:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 22, avsnitt 4.5.1. På informations- och cybersäkerhetsområdet har en nationell strategi utarbetats och en rad åtgärder vidtagit. De sju myndigheterna i för informationssäkerhet (SAMFI) ansvarar tillsammans för att genomföra den handlingsplan som finns kopplad till strategin. Införandet av dataskyddsförordningen, brottsdatalagen och kompletterande regelverk är utan tvekan det mest betydelsefulla direkta integritetsskyddspolitiska arbetet . lämnade 2017 ett antal förslag för att stärka den personliga integriteten. Ett antal förslag har realiserats, främst avseende informationssäkerhet och digitalisering av offentlig sektor. Bland de förslag som inte lett till åtgärder finns en rad branschspecifika åtgärder till exempel avseende uppförandekoder. integritetsskyddspolitik grundar sig på ett förstärkt grundlagsskydd för den personliga integriteten som infördes i 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen . Skyddet för den personliga integriteten i samband med behandling av personuppgifter har blivit mer uttalat genom genomförandet av dataskyddsförordningen, brottsdatalagen och ett stort antal kompletterande regelverk på integritetsskyddsområdet. Ett omfattande arbete har också bedrivits med att stärka arbetet inom informationssäkerhets- och cybersäkerhetsområdet. 3.5.1 Informations- och cybersäkerhet Ett viktigt område för att öka den digitala tryggheten handlar om informations- och cybersäkerhet. Givet att de aktörer som har störst kapacitet att utföra cyberangrepp utgörs av främmande makt är informations- och cybersäkerhetsfrågor en viktig del i svensk försvarspolitik. Försvarsberedningen framhöll i sin rapport : Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 att cybersäkerhetsfrågor får allt större betydelse i utrikes- och säkerhetspolitiken liksom för den nationella säkerheten.66 De globala cyberdiskussionerna befinner sig i ett formativt skede, där frågorna spänner över ett brett fält med bland annat folkrätt, försvars- och säkerhetspolitik, mänskliga rättigheter och global utveckling. Försvarsberedningen påtalade vidare att de mest skyddsvärda verksamheterna är beroende av funktionalitet och säkerhet inom andra verksamheter. Arbetet med skydd för de mest skyddsvärda verksamheterna kan därför inte bedrivas isolerat, utan måste ske koordinerat med det samlade arbetet med samhällets informations- och cybersäkerhet. Skyddsarbetet är ett gemensamt ansvar för hela samhället och måste enligt Försvarsberedningen bedrivas på central, regional och lokal nivå, hos myndigheter, företag och organisationer i . Den tekniska säkerheten behöver fortsatt stärkas som hänsyn tas till att det i många fall är den mänskliga faktorn som ligger bakom incidenter eller utnyttjas vid angrepp. De åtgärder som vidtas för att exempelvis höja lägstanivån i informations- och cybersäkerhetsarbetet anses av Försvarsberedningen hänga samman med arbetet att skydda samhället mot avsiktliga cyberattacker. Ett liknande anslag återfinns i den nationella säkerhetsstrategi som regeringen fattade beslut om 2017.67 En robust cyberförsvarsförmåga framhålls som en viktig del av vår samlade ansats att stå emot riktade angrepp och försök till påverkan. I strategin framhålls att det, för att bemästra utmaningarna inom informations- och cybersäkerhetsområdet är viktigt att fortlöpande arbeta för att minska sårbarheter. Detta är en uppgift för alla aktörer i samhället, menar regeringen. Förmågan att förebygga, identifiera och hantera it-incidenter och antagonistiska attacker behöver förbättras inom alla samhällsviktiga funktioner. De mest skyddsvärda verksamheterna ska dessutom svara upp mot de krav som ställs i säkerhetsskyddslagstiftningen. Arbetet med att minska sårbarheter tar sin grund i verksamhetens risk- och sårbarhetsanalys och/eller säkerhetsanalys. En förutsättning för arbetet är en utvecklad samordning och samverkan mellan myndigheter och andra aktörer, för att identifiera vad som ska skyddas och vilka ytterligare säkerhetsåtgärder som behöver sättas in. Ds 2017:66 Motståndskraft Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Statsrådsberedningen; Nationell säkerhetsstrategi, 2017. beslutade regeringen om en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet.68 I strategin framhålls att ett strukturerat och riskbaserat arbete med informations- och cybersäkerhet bidrar till att säkerställa den fortsatta digitaliseringen av samhället och hävda säkerhet och nationella intressen. Ett strukturerat och riskbaserat arbete med informations- och cybersäkerhet är också en viktig förutsättning för svensk tillväxt och konkurrenskraft, samt en nödvändighet för att näringslivet ska kunna utveckla och tillhandahålla konkurrenskraftiga varor och tjänster. För att informationshantering och it-användning i samhället ska kunna utvecklas på ett tryggt och säkert sätt krävs att alla aktörer har en helhetssyn på informationssäkerhet, som ska vara en självklar och integrerad del i allt arbete på alla nivåer i samhället. Strategin innehåller sex strategiska prioriteringar: •säkerställa en systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet •öka säkerheten i nätverk, produkter och system •stärka förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker och andra it-incidenter •öka möjligheterna att förebygga och bekämpa itrelaterad brottslighet •öka kunskapen och främja kompetensutvecklingen •stärka det internationella samarbetet. Med utgångspunkt i den nationella strategin har regeringen gett sju myndigheter i uppdrag att gemensamt utarbeta en handlingsplan med aktiviteter för att genomföra strategin. Det handlar om myndigheterna i Samverkansgruppen för informationssäkerhet (SAMFI); MSB, (), (), Försvarsmakten, (), samt Säkerhetspolisen. Handlingsplanen spänner över åren 2019–2022 och SAMFI-myndigheterna har regeringens uppdrag att fortsätta arbeta med åtgärderna i handlingsplanen. Regeringen har också gett MSB ett antal särskilda regeringsuppdrag avseende informationssäkerhet. Det har bland annat handlat om riktade utbildningsinsatser till statliga myndigheter, kommuner, regioner och länsstyrelser för att höja nivån på informationssäkerhetsarbetet i offentlig sektor samt att ta fram en struktur för uppföljning av det systematiska informationssäkerhetsarbetet i den offentliga förvaltningen. Myndigheten har också haft i uppdrag att bidra till att öka allmänhetens kunskap om informationssäkerhet, vilket bland annat resulterat i den nationella säkert!