prop · H903115 · 2022-03-11 00:00:00 — Vidare hade utbredd korruption präglat landet under pandemin och direkt påverkat befolkningens välmående. Ändå hade några betydande steg tagits. I synnerhet hade kommunala val 2021/22:115 genomförts i , , vilket låg i linje med reformkraven på landet. Bosnien och behöver fokusera på reformer. Rådet underströk i sina slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen att Bosnien och måste genomföra nödvändiga vallagsreformer och konstitutionella reformer inför valet , i linje med för mänskliga rättigheters domslut. I sin landrapport för Kosovo konstaterade kommissionen att det endast har skett begränsade framsteg i såväl genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet som i de prioriterade områdena inom den europeiska reformagendan. Av landrapporten framgår att Kosovo generellt har en låg beredskap för EU-närmande. De senaste årens svåra inrikespolitiska situation har försenat genomförandet av reformer. Kosovo behöver fokusera på reformer som stärker rättsstatens principer och på bekämpning av korruption och organiserad brottslighet. Vidare uppmanade rådet, i sina slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen , Kosovo att genomföra reformer i den offentliga förvaltningen och i förvaltningen av offentliga finanser. Den EU-faciliterade normaliseringsdialogen mellan och fortlöpte. Nordmakedoniens anslutningsförhandlingar kunde inte inledas, till följd av veto. Stödet för EU-processen i landet minskade som konsekvens. Kommissionen framhöll i sin landrapport att Nordmakedonien hade gjort ytterligare reformframsteg och fortsatt uppfyllde villkoren för att inleda anslutningsförhandlingar. Rådet välkomnade, i sina slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen , Nordmakedoniens fortsatta beslutsamhet att genomföra ytterligare reformer. Inom ramen för anslutningsförhandlingar har samtliga kapitel öppnats för förhandling och tre av dessa är preliminärt stängda. Kommissionen framhöll i sin landrapport att behövde uppvisa mer konkreta resultat när det gällde rättstatsfrågor för att göra framsteg i anslutningsförhandlingarna. I rådets slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen lyftes även behov av resultat i arbetet för att motverka korruption och för att garantera yttrande- och pressfrihet. Sammanlagt har 22 av 35 kapitel öppnats för förhandling, varav två är preliminärt stängda. öppnades de fyra kapitel som återfinns under rubriken och hållbar konnektivitet i anslutningsförhandlingar. Kommissionen framhöll i sin landrapport att behövde uppvisa mer konkreta resultat inom rättsstatsreformer, men bedömde att tillräckliga framsteg nåtts för att öppna kapitel för förhandlingar. Rådet välkomnade kapitelöppningarna i sina slutsatser om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen och upprepade vikten av ökad takt och konkreta framsteg i reformagendan, särskilt när det gäller rättsstaten. Den av EU faciliterade normaliseringsdialogen mellan och fortlöpte. Kommissionen konstaterade i sin landrapport en tillbakagång på flera områden, inklusive respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Allmänna rådet bekräftade i sina slutsatser den att anslutningsförhandlingarna med är frysta och att det inte är aktuellt med vare sig öppning eller stängning av ytterligare kapitel. beslutade rådet att förlänga sanktionsregimen med anledning av olagliga borrningsverksamhet i ekonomiska zon och kontinentalsockel till och med . bekräftade i sina slutsatser från beredskap att utveckla relationen till förutsatt att agerar konstruktivt och visar sig redo att främja ett genuint partnerskap. I enlighet med slutsatserna har EU genomfört högnivådialoger med om migration respektive klimat, varav den senare följdes av beslut att ratificera . uttryckte också oro för hur rättsstatens principer och grundläggande rättigheter respekterades i . Kvinnors rättigheter nämndes särskilt, efter att frånträtt Istanbulkonventionen om våld mot kvinnor. På uppdrag av presenterade kommissionen ett förslag på fortsatt stöd till syriska flyktingar och värdsamhällen i och övriga regionen. bekräftade sitt fulla stöd för en övergripande lösning på , inklusive Varosha, i överensstämmelse med relevanta resolutioner från . Slutsatserna var en uppföljning på Europeiska rådets uttalande från . fortsatte genomförandet av det gemensamma uttalandet om migration från mötet mellan och . Samtliga medel inom Faciliteten för flyktingar i (FriT) har kontrakterats. Utbetalningar från faciliteten har fortsatt . Rådsslutsatserna om nordöstra är fortsatt utgångspunkten för EU:s politik om export av krigsmaterial till med anledning av militära offensiv i nordöstra som inleddes . 2021/22:115 10.10 EU:s finansiella stöd till västra och antogs ett nytt instrument för EU:s föranslutningsstöd (IPA III). Instrumentet ersätter Instrumentet för EU:s föranslutningsstöd för budgetperioden –2020. IPA III ingår i rubrik 6 ”Grannskapet och omvärlden” i EU:s långtidsbudget. Budgeten för IPA III uppgår till drygt ca i löpande priser för perioden –2027. Genom IPA III stöds genomgripande reformer för att bistå EU- närmandeprocessen i kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna , och , , , , och . Genom IPA III införs en framstegsbaserad modell för medelsallokering. Det innebär att stöd kan dras ned, omriktas eller suspenderas vid allvarlig tillbakagång eller brist på framsteg för t.ex. rättsstatens principer och grundläggande rättigheter samt demokratiska institutioner. Stöd till bl.a. civilsamhället ska dock värnas. Detta ligger i linje med hur EU agerat i förhållande till under genomförandet av IPA II –2020. En reviderad handlingsplan för antogs . De övergripande målen för Östersjöstrategin är fortsatt att rädda havsmiljön, sammanlänka regionen och öka välståndet. Den nya handlingsplanen har en genomgående klimatinriktning. Även jämställdhet genomsyrar handlingsplanen. Vissa strukturella förändringar har dock gjorts, bl.a. genom att en teknisk och administrativ support, ”Baltic Strategy Point” (BSP), har inrättats. Den nya handlingsplanen föranleder ett nytt reviderat regeringsuppdrag till berörda statliga myndigheter. I hölls, digitalt, det tolfte årliga forumet för strategin i litauisk regi. Det övergripande temat var grön återhämtning och statsminister deltog i ett s.k. digitalt toppmöte vid forumet. kommer att överta ordförandeskapet i gruppen för nationella samordnarna för från . trädde förordningen om det europeiska medborgarinitiativet Merparten av nyregistrerade initiativ använder sig av det centrala Den tillfälliga förordningen om förlängda tidsfrister för insamling av stödförklaringar till följd av covid-19-pandemin har Skr. 2021/22:115 resulterat i att tio initiativ har fått förlängd tidsfrist av maxtiden på tolv fanns tolv pågående initiativ. Kommissionen presenterade inom ramen för det s.k. Demokratipaketet ett förslag till en förordning om transparens och inriktning när det gäller politisk reklam, COM(2021) 731. Syftet med förordningen är att bidra till en väl fungerande inre marknad för tillhandahållare av politiska reklamtjänster, säkerställa hög transparens och rättssäkerhet för mottagarna av politisk reklam och ge ett gott skydd för behandling av personuppgifter i samband med politiska kampanjer. Enligt de föreslagna reglerna ska politisk reklam förses med tydlig märkning och även med information om vem som står bakom och vilken ersättning som lämnats. Inriktnings- och förstärkningstekniker i samband med reklam måste enligt förslaget öppet redovisas och förbjudas om känsliga personuppgifter används men med vissa undantag, t.ex. om det finns ett uttryckligt samtycke från personen. 14Rösträtt och valbarhet för rörliga EU- medborgare Kommissionen presenterade inom ramen för det s.k. Demokratipaketet förslag till revideringar av direktiven om unionsmedborgares rösträtt och valbarhet vid val till COM(2021) 732, respektive kommunala val, COM(2021) 733. Förslagens huvudsakliga syfte är att förbättra tillhandahållandet av information om hur unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare ska gå till väga för att rösta och kandidera i val till och i kommunala val (val till kommunfullmäktige och regionfullmäktige). Förslagen innebär bl.a. att unionsmedborgarna proaktivt ska få information om hur de ska gå till väga och att informationen ska ges på två språk. Lagstiftningspaketet för sammanhållningspolitiken för programperioden –2027 antogs och trädde i kraft . och rådets förordningar (EU) 2021/1056–1060. − Fonden för en rättvis omställning Europeiska socialfonden+ (ESF+) − Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, − Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning Förhandlingarna om förordningsförslagen inleddes (se 2017/18:FPM133, 2019/20:FPM15). hölls ett informellt videomöte i allmänna rådet (sammanhållningspolitik). videomöte i allmänna rådet (sammanhållningspolitik). Information gavs till näringsutskottet och samråd med ägde rum . informerades om ESF+ . 16 Instrument för teknisk support inledde kommissionen en ny utlysning för stöd från instrument för teknisk support (TSI) . Instrumentet hette tidigare Stödprogrammet för strukturreformer. Syftet är att ge medlemsstaterna tekniskt stöd för genomförandet av reformprojekt . Medlemsstaterna har haft möjlighet att lämna in ansökningar om tekniskt stöd inom bl.a. grön och digital omställning, mångfald, offentlig och privat finansiering, migration, företagsklimat, hälsa och utbildning. Medlemsstaterna har också haft möjlighet att begära tekniskt stöd för genomförandet av sina återhämtnings- och resiliensplaner. Nytt för utlysningen är att även myndigheter på regional och lokal nivå har kunnat söka tekniskt stöd från reformprogrammet. Svenska myndigheter har sökt och fått stöd för teknisk support, bl.a. . 17 Agenda 2030-samarbetet i EU EU antog rådsslutsatser för att påskynda genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling. Syftet med rådets slutsatser var att understryka vikten av att genomföra Agenda 2030 för en hållbar utveckling. Slutsatserna understryker att detta är särskilt angeläget i återuppbyggandet av ett hållbart samhälle i spåren av EU har också arbetat fram gemensamma ståndpunkter inför Skr. 2021/22:115 den globala uppföljningen av Agenda 2030 som sker inom ramen för FN:s politiska högnivåforum om hållbar utveckling (HLPF). EU och dess medlemsstater deltog aktivt vid HLPF som anordnades digitalt . Inför forumet presenterade sin årliga statusrapport om genomförandet av Agenda 2030 inom EU. Diskussioner har förts löpande om hur Agenda 2030 och hållbar utveckling bättre kan inkluderas i kommissionens olika initiativ. 18 Kärnsäkerhet och strålskydd Frågor om kärnsäkerhet och strålskydd regleras i det europeiska samarbetet under Euratomfördraget. har bl.a. tre olika rättsakter antagits av rådet, dels om avveckling av kärntekniska anläggningar, dels om kärnsäkerhetssamarbete med tredjeland. 18.1Stödprogram för avveckling av kärntekniska anläggningar Rådet antog två förordningar (se faktapromemoria 2017/18:FPM152). Den ena förordningen avser ett stödprogram för avveckling av kärnkraftverket i . Förordningen innebär ett fortsatt finansiellt stöd till (Ignalinaprogrammet). Den andra förordningen avser ett finansieringsprogram för avvecklingen av kärnkraftsreaktorer vid kärnkraftverket Kozloduy i och vid kärnkraftverket Bohunice i samt för finansiering av avvecklingen av kommissionens egna kärntekniska anläggningar. Den senare förordningen har även utvidgats att omfatta stöd till gemenskapsanläggningar som drivs av gemensamma forskningscentrum (JRC) under kommissionen. Rådet antog ett antal förordningar om EU:s externa finansieringsinstrument (se avsnitt 22.1) inom den fleråriga budgetramen –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM158). En av dessa var en förordning om inrättande av ett europeiskt instrument för kärnsäkerhetssamarbete. Instrumentet ska främja en hög nivå av kärnsäkerhet, strålskydd och en effektiv kärnämneskontroll i tredjeländer. Förordningen är det tredje i raden av instrument för kärnsäkerhetssamarbete och ska ersätta det nu gällande instrumentet . 19.1EU:s integrerade arrangemang för politisk krishantering EU:s integrerade arrangemang för politisk krishantering (IPCR) är fortsatt aktiverat både för migrations- och covid-19-situationen. Detta innebär en kontinuerlig informationsinsamling som ligger till grund för gemensamma lägesbilder i syfte att effektivisera beslutsfattandet i rådet. 19.2Rådsslutsatser om krishantering och resiliens (motståndskraft) Vid diskuterades de första lärdomarna som kunde dras från pandemin. Rådet uppmanades ta vidare arbetet för att stärka den kollektiva beredskapen, insatsförmågan och motståndskraften vid framtida kriser samt för att skydda den inre marknadens funktion. Allmänna rådet antog slutsatser i frågan . Rådsslutsatserna innehåller bl.a. frågor om att den inre marknaden ska bli mer motståndskraftig vid kriser, hur EU-arrangemangen för integrerad politisk krishantering (IPCR) kan stärkas och mer generellt hur EU:s beredskap i stort ska kunna bli bättre. följde upp arbetet med krishantering och motståndskraft mot framtida kriser. Samråd med ägde rum . DEL 3 UTRIKES FRÅGOR 20 Utrikes- och säkerhetspolitik 20.1EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitik I ljuset av utmaningarna mot den regelbaserade världsordningen fortsatte arbetet med att omsätta EU:s globala strategi. Prioriteringarna var säkerhet och försvar, stöd till multilateralism och regionala samarbeten liksom resiliens i EU:s bredare grannskap och en integrerad ansats till hanteringen av kriser och konflikter. Arbetet med att effektivisera genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken fortsatte. 20.2Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken 20.2.1Arbetet med det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet Genomförandet av EU:s globala strategi inom säkerhet och försvar fortsatte och antog EU:s utrikes- och försvarsministrar rådsslutsatser om säkerhet och försvar. Bland annat gavs stöd för det pågående arbetet för att ta fram en s.k. strategisk kompass som ska ge vidare inriktning för EU:s säkerhets- och försvarspolitiska samarbete. Beslut fattades om att inrätta en europeisk fredsfacilitet (EPF). instrumentet finansierar militära krishanteringsinsatser och kapacitetsbyggande i tredjeland och ersätter det militära finansieringsverktyget Athenamekanismen och delar av den afrikanska fredsfaciliteten. Beslut om kapacitetshöjande stödåtgärder, inklusive att tillhandahålla utrustning, fattades för flera tredjeländer. Genomförandet av åtagandena i pakten för den civila dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) har gått framåt. antogs rådsslutsatser om framåtblickande prioriteringar för den civila GSFP- pakten. 20.2.2Kvinnor, fred och säkerhet Arbetet med att genomföra för kvinnor, fred och säkerhet (WPS) integrerades som ett centralt tematiskt fokus i EU:s nya övergripande externa jämställdhetsplan, 2021–2025. Ansträngningarna för att stärka WPS-perspektivet och öka andelen kvinnor i EU:s krishanterings- och bredare konfliktinsatser har också fortsatt. 2021/22:115 med FN:s generalförsamlings öppnande tog Europeiska rådets ordförande initiativ till ett högnivåmöte om kvinnor i konflikt. 20.2.3Insatser i kontinuerlig förändring EU genomförde insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) i , och , sju militära och elva civila. I har EU:s rådgivande insats bidragit till reformarbetet i den civila säkerhetssektorn. Insatsens verksamhet breddades något i samband med att mandatet förlängdes med . Den civila observatörsinsatsen i verkar för stabilitet genom att övervaka eldupphöravtalet mellan och . har EU visat sitt starka engagemang i . Rådet beslutade bl.a. att förlänga mandatet för EU:s civila kapacitetsbyggande insats i till 2023 samt att insatsen även ska arbeta med stöd för återupprättandet av civila statliga strukturer i . I har EU:s militära utbildningsinsats bidragit till att stärka kapaciteten inom försvarssektorn. Den civila rådgivande insatsen har inlett arbetet med stöd till den centralafrikanska säkerhetssektorn. Engagemanget på har fortgått, där EU:s tre GSFP-insatser är viktiga bidrag till stöd för den somaliska försvars- och säkerhetssektorn och för att avvärja, förebygga och bekämpa piratdåd och kriminell verksamhet utanför och i . beslutade rådet om en ny militär tränings- och utbildningsinsats i . Rådet har beslutat om att förlänga mandatet för EU:s militära krishanteringsinsats i , Operation , med huvuduppgift att bidra till efterlevnaden av FN:s vapenembargo mot till . Mandatet för EU:s gränshanteringsinsats i har förlängts till . EU:s rådgivande insats för reform av den civila säkerhetssektorn i har bidragit till genomförandet av den irakiska säkerhetsstrategin. EU:s civila insats i har arbetat med stöd till den palestinska civilpolisen. EU:s gränsövervakningsuppdrag i Rafah har fortgått i begränsad skala. EU:s militära insats i Bosnien och är en viktig komponent i EU:s engagemang för att upprätthålla fred och säkerhet i regionen. I Kosovo bidrar EU:s civila krishanteringsinsats med stöd till de rättsvårdande institutionerna. Arbetet med att genomföra de 74 aktiviteter och samarbetsområden som följer av den gemensamma s.k. Warszawa-deklarationen har fortsatt. I fokus är samarbete kring hybridfrågor, operativt samarbete, cyber, förmågeutveckling, stärkt försvarsforsknings- och industrisamarbete, övningar samt kapacitetsbyggande av partner. En sjätte framstegsrapport har presenterats . EU som aktör i FN EU-institutionerna antog ett gemensamt meddelande om multilateralism där samarbetet med FN intog en central plats. Rådet för utrikes frågor beslutade om årets gemensamma prioriteringar för EU:s arbete i FN under generalförsamlingens 76:e session och underströk bl.a. vikten av ett stärkt samarbete mellan EU och FN, inklusive regelbundna toppmöten mellan organisationerna efter FN:s generalsekreterares besök i i samband med . Prioriteringarna omfattade bl.a. fred och säkerhet, mänskliga rättigheter, jämställdhet, utvecklingsfrågor, digitalisering, humanitära frågor och icke- spridning av massförstörelsevapen. Globala åtgärder med anledning av covid-19-pandemin och engagemang för klimatfrågorna och biologisk mångfald var också viktiga. EU är en viktig aktör i FN:s arbete med att genomföra resolution och efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. ledande aktör i FN:s olika forum för mänskliga rättigheter. EU en aktiv roll i utarbetandet av rapporten om framtidens globala samarbete (Our Common Agenda), som lanserades av FN:s generalsekreterare , och i det uppföljningsarbete som inletts i Under högnivåveckan som hölls i ett hybridformat stod EU värd för ett antal möten och initiativ om bl.a. biologisk mångfald, jämställdhet och Arbetet med att följa upp prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och FN inom fredsbevarande insatser och krishantering har Kommissionen har en ambition att vara en stark ledare inom global Som ett led i detta arbete har kommissionen varit mycket aktiv i en öppen arbetsgrupp kopplad till WHO:s styrningsmekanismer som diskuterat ett pandemifördrag kopplat till . har varit ordförande för för säkerhet och samarbete i (). fokuserat på den ryska aggressionen mot och utvecklingen i de övriga utdragna konflikterna i OSSE-området, vilket har dominerat även EU:s arbete i organisationen. Även mänskliga rättigheter, grundläggande fri- och rättigheter, inklusive mediefrihet, och rättsstatens principer har varit viktiga frågor för EU har också verkat för att förstärka kapacitet på områdena rustningskontroll och militär transparens, konfliktförebyggande och Samarbetet mellan EU och har fortsatt fokuserat på politisk dialog, bistånds- och samarbetsprojekt och normativt samarbete. perioden –2022 har EU:s utrikesministrar antagit rådsslutsatser om EU:s prioriteringar för samarbetet med . samarbetsområdena omfattar kärnvärden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. medlemsstater är de största finansiella bidragsgivarna till . 2021/22:115 EU bidrar med den största delen av finansieringen av tekniska bistånds- och samarbetsprogram som omfattar kandidatländer till EU, länder som ingår i Östra partnerskapet samt länder i södra och . EU och dess medlemsstater arbetade för att få fler stater att ansluta sig till Romstadgan liksom för ökat samarbete med domstolen. EU verkade även för att de lagändringar som krävs för att genomföra Romstadgan införs i statsparternas nationella lagstiftning. EU och dess medlemsstater har uttryckt politiskt stöd för domstolens oberoende och integritet i samband med externt politiskt tryck på domstolen. 20.5Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer EU har uppmärksammat situationen för mänskliga rättigheter i specifika länder och tematiska frågor. Rådsslutsatser om EU:s agerande i FN:s forum för mänskliga rättigheter antogs . EU har, ensamt eller gemensamt med andra, lagt fram både tematiska och landsspecifika resolutioner i dessa forum. antogs rådsslutsatser om en rättighetsbaserad återhämtning från covid-19-pandemin. beslutade rådet för utrikes frågor om de första listningarna inom ramen för EU:s globala sanktionsregim mot allvarliga kränkningar av och brott mot mänskliga rättigheter. Besluten rörde ett antal individer och enheter från sex olika länder, som en reaktion på olika typer av allvarliga MR-överträdelser begångna i olika delar av världen. har EU:s institutioner inlett ett arbete som syftar till att bättre samordna EU:s och dess medlemsstaters demokratibistånd, i syfte att genomförandet av detta ska få bättre genomslag i fält. EU:s demokratifrämjande arbete har också stått i centrum i förberedelserna inför det amerikanska demokratitoppmötet som ägde rum . höll EU och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter sin första strategiska dialog i . Högnivådialogen syftar till att diskutera aktuella frågor och prioriteringar på området för mänskliga rättigheter och på så sätt bygga upp ett starkare partnerskap som kan främja multilateralism och en regelbaserad världsordning. Dialogen kommer att fortsätta på årlig basis och följas upp med utbyten i frågor av gemensamt intresse. Handlingsplanen för jämställdhet i yttre förbindelser 2021–2025 har genomförandet av handlingsplanen påbörjats där EU- delegationerna tagit fram lokala planer för jämställdhetsarbetet, s.k. Country-Level Implementation Plans. Enligt handlingsplanen ska EU vara en stark global aktör för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Handlingsplanen ska genomföras i alla delar av EU:s yttre förbindelser. EU:s förberedelser inför den kommande översynskonferensen för ickespridningsfördraget fortsatte. EU deltog vidare vid den årliga sessionen i FN:s generalförsamlings första utskott där man bl.a. höll gemensamma anföranden i den allmänna debatten samt i de två tematiska debatterna. EU uttryckte stöd för provstoppsavtalet och vikten av att det träder i kraft. EU har uppmanat att återgå till att efterleva avtalet. I samband med har EU uttryckt oro över fortsatta avsteg från det kärntekniska avtalet (JCPOA). EU uppmanade att återgå till samtalen i Joint Commission och välkomnade intention att återansluta sig till JCPOA.