prop · H903100 · 2022-04-19 00:00:00 — Arbetslösheten och antal deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är nära sammankopplade med den konjunkturella utvecklingen. De redovisas därför inte i denna tabell utan ingår i kategorin makroekonomiska förutsättningar. 1Könsfördelningen baseras på genomsnittligt antal timmar per brukare och inte summan. 2Antalet dagar med partiell ersättning är omräknat till . 3Volymuppgifterna avser december. 5Könsfördelningen baseras på mottagarens kön. 6Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande fyraårigt genomsnitt för kommunmottagna ensamkommande barn och unga. 7Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande treårigt genomsnitt för kommunmottagna. 8Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Källa: Egna beräkningar. Utvecklingen av volymerna i transfereringssystemen påverkas också av beslut. 6.9inkluderar konsekvenser av beslut, till skillnad från de volymer uttryckt i utgifter som visas i tabell 6.8. Inom t.ex. utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning innebär beslut bl.a. ökade volymer inom sjukpenning och sjukersättning när åldersgränsen för när tillgång till dessa ersättningar upphör höjs från 65 till 2023, där helårseffekten inträffar 2024. I sjukersättningen ökar volymerna 2023 även till följd av regeringens tidigare aviserade reform om särskilda regler för äldre i sjukersättningen, s.k. trygghetspension, som träder i kraft . Som nämnts ovan finns en underliggande minskning av volymerna i sjukersättningen samtliga år till följd av att personer lämnar försäkringen och övergår till ålderspension. Regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget om ett garantitillägg till pensionärer höjer nivån på volymerna inom bostadstillägg till pensionärer . Med anledning av justerade åldersgränser i pensionssystemet och i angränsande trygghetssystem minskar volymerna inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och inom ålderspensionssystemet . Den samlade volymen i transfereringssystemen för ohälsa och arbetsmarknad minskar Volymerna mäts på olika sätt i olika transfereringssystem, t.ex. som utbetalda dagar eller som genomsnittligt antal personer som får ersättning. Omräkning till helårs- ekvivalenter är ett sätt att göra volymerna jämförbara mellan olika transfererings- system och . En helårsekvivalent motsvarar exempelvis två personer som är sjukskrivna på halvtid eller två personer som har fulltidsersättning från arbetslöshetsförsäkringen vardera. I tabell 6.10 samlas volymerna för transfereringssystemen för ohälsa och arbetsmarknad omräknat till helårsekvivalenter. Tabell 6.10 Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem Tusental, andel av befolkningen 20–i procent. Utfall 2019–2021, prognos 2022–2025 Summa inkl. ekonomiskt bistånd3 Befolkning 20–64 år Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etablerings- ersättning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. 3Summeringen innehåller dubbelräkningar då individer som ingår i andra ersättningssystem också kan vara berättigade till ekonomiskt bistånd. Källor: och egna beräkningar. Det samlade nyttjandet av transfereringssystemen för ohälsa och arbetsmarknad minskar 2022–2025, efter att tillfälligt legat på en högre nivå 2020–2021 med anledning av pandemin. Den tillfälliga ökningen med anledning av pandemin hänförs främst till transfereringssystemen för arbetsmarknaden och till en ökning av antalet dagar med sjuklön som betalas av arbetsgivaren. Minskningen 2022–2025 är störst inom arbetsmarknadspolitiska program till följd av den förbättrade utvecklingen på arbetsmarknaden samt att möjligheterna till s.k. extratjänster upphör. ökar nyttjandet av sjukpenning till följd av ökat inflöde och ökad varaktighet och antalet dagar med sjuklön som betalas av arbetsgivaren stiger i takt med att sysselsättningen ökar. Som andel av befolkningen i åldersgruppen 20–minskar det samlade nyttjandet av transfereringssystemen för ohälsa och arbetsmarknad från 2025. När en utgiftsförändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet som på de takbegränsade utgifterna kan det motivera en teknisk justering av utgiftstaket. I budgetpropositionen finns en mer detaljerad genomgång av bakgrunden till tekniska justeringar 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 4.2). Tekniska justeringar har genomförts vid behov sedan utgiftstaket infördes , och nya nivåer på utgiftstaket till följd av justeringarna föreslås normalt i budgetpropositionen. De utgiftsförändringar som i tabell 6.3 redovisas i kategorin Tekniska justeringar och därmed motiverar justeringar av utgiftstakets nivåer är i huvudsak hänförliga till ökningar eller minskningar av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i samband med skatteförändringar. Övriga utgiftsförändringar är sådana som inte förklaras av beslut om reformer, pris- och löneomräkning, makroekonomiska förändringar eller volymförändringar. Det kan exempelvis vara de utgiftsförändringar som uppstår när medlemsavgiften till EU justeras. Även tidsförskjutningar i olika program eller utbetalningar, exempelvis senarelagda investeringar i transportinfrastrukturen, kategoriseras som övriga utgifts- förändringar. Vidare ingår också den förändring av anslagsbehållningar som följer av skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och prognoser för den faktiska utgifts- förbrukningen. –2025 beräknas de takbegränsade utgifterna öka med sammanlagt ca till följd av övriga utgiftsförändringar. I tabell 6.11 redovisas de utgiftsområden som påverkas av övriga utgiftsförändringar och de områden som har störst förändringar kommenteras efter tabellen. Tabell 6.11 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det närmast föregående året till följd av utvecklingen av övriga utgiftspåverkande faktorer -0,1 -0,1 -10,3 -0,1 -1,4 -0,3 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -7,6 -0,1 -2,8 -0,4 -1,1 -0,1 -0,9 -0,5 -0,4 -0,4 -0,1 -0,3 -0,1 -0,5 Areella näringar, landsbygd och -0,6 -0,1 -3,0 -0,1 -2,4 -0,2 -9,3 -2,3 -1,0 -23,0 -9,5 Avgiften till Europeiska unionen -4,4 -2,5 -9,2 -18,4 -9,9 Minskning av anslagsbehållningar m.m. -0,8 -7,3 -1,2 -3,0 -8,6 -25,7 -9,9 -0,9 Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor2 -6,5 -3,2 -0,4 -1,9 Ålderspensionssystemet vid sidan av -6,5 -3,3 -0,4 -1,9 Anm.: Övriga utgiftspåverkande faktorer innefattar samtliga utgiftsförändringar som inte är en följd av beslut om reformer, pris- och löneomräkningar, den makroekonomiska utvecklingen, volymförändringar eller tekniska justeringar. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar m.m. 2Summa utgifter exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m. med tillhörande minskning av anslagsbehållning för statsskuldsräntor. Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna beräknas minska 2022. Det beror på att avsevärda delar av de utökade kostnaderna som presenteras i propositionen Vårändringsbudget , med anledning av att många personer från söker och förväntas söka skydd i , kommer att avräknas biståndsramen 2022 i enlighet med befintligt regelverk och riktlinjer. De personer på flykt från som väntas söka skydd i till följd av invasion av och EU:s aktivering av massflyktsdirektivet kan enligt direktivet beviljas uppehållstillstånd och arbetstillstånd t.o.m. . Därmed kan kostnaderna för detta även avräknas biståndet 2023 men inte i samma omfattning. Biståndsutgifterna beräknas därför öka 2023. De beräknade utgifterna ökar även 2024 då kostnaderna för de personer på flykt från som väntats söka skydd i inte längre avräknas biståndet. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för statsskuldsräntor avgörs av statsskuldens storlek, inhemska och utländska räntenivåer samt den svenska kronans växelkurs. På kortare sikt kan utgifterna för statsskuldsräntor variera kraftigt på grund av upplåningsteknik och löptiden i enskilda låneinstrument. En närmare beskrivning av utvecklingen för statsskuldsräntorna ges i avsnitt 7. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Variationen i den svenska EU-avgiften mellan åren beror på flera faktorer. Orsaker till att den svenska avgiften ökade –2021 är bl.a. en högre utgiftsnivå på EU:s budget och att BNI ökade som andel av EU:s totala BNI då den svenska ekonomin utvecklades bättre under pandemin relativt EU som helhet. Den kraftiga minskningen av avgiften som förutses beror dels på att EU:s utgifter förväntas minska jämfört med , dels på att övriga medlemsstaters ekonomier nu återhämtar sig. Därmed växer dessa medlemsstaters andel av EU:s totala BNI, vilket i sin tur medför att andel av EU:s totala BNI minskar. Den BNI-baserade komponenten av avgiften utgör den största delen av avgift. 6.4Uppföljning av utgifterna i statens budget och takbegränsade utgifter Utgiftsramarna följer dels av beslut om statens budget , dels av de ändringar av ramarna som därefter beslutats av efter förslag om ändringar i statens budget som lämnats i propositioner och som en följd av utskottsinitiativ. Därutöver föreslås ytterligare ändringar i propositionen Vårändringsbudget . I tabell 6.12 redovisas de ursprungligen beslutade utgiftsramarna och de ändringar av ramarna som därefter beslutats och föreslagits. Sammantaget medför ändringarna ökade utgiftsramar om . Ändringarna består huvudsakligen av att extraordinära åtgärder vidtagits eller föreslagits med anledning av pandemin och invasion av . Av tabell 6.12 framgår vidare att utgifterna i denna proposition beräknas uppgå till 1 . Statens utgifter beräknas därmed överstiga utgifterna i statens ursprungliga budget med . Tabell 6.12 Utgifter 2022 -0,2 -0,2 Skatt, tull och exekution -1,1 -1,2 Försvar och samhällets krisberedskap -9,4 -9,4 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares -4,2 -4,2 -0,8 -0,9 -3,0 -3,1 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -0,1 -0,1 -0,7 -0,7 Allmän miljö- och naturvård -0,4 -0,9 -1,9 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,9 -1,4 Allmänna bidrag till kommuner -1,3 Avgiften till Europeiska unionen -1,1 -1,1 -6,7 -6,7 Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor -10,6 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens -62,5 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Enligt den beslutade budgeten (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). 3Där 0,0 anges har ändringsbudget beslutats eller förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet uppgår till totalt mindre än 4Inkluderar Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2021/22:86, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:137–142), Extra ändringsbudget – Slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete, förstärkt evenemangsstöd och andra åtgärder med anledning av coronaviruset samt kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:113, bet. 2021/22:FiU44, rskr. 2021/22:169–173), Ändringar i statens budget – Ekonomiskt stöd och utrustning till (bet. 2021/22:FiU40, rskr. 2021/22:174–175), Ändringar i statens budget – Stöd till med efterfrågad försvarsmateriel (bet. 2021/22:FiU46, rskr. 2021/22:204), Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:199, bet. 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:226–228) och förslag i VÄB22. 5Anvisat på statens budget enligt den beslutade budgeten (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46) samt beslut och förslag enligt fotnot 4. Källa: Egna beräkningar. Större skillnader mellan prognos och ursprungligen beslutade ramar I diagram 6.1 presenteras de sex utgiftsområden där skillnaden mellan beräknade utgifter och ursprungligen beslutade ramar är som störst. Därefter följer övergripande förklaringar till avvikelserna. Diagram 6.1 Skillnad mellan utgifter och ursprungligt anvisade medel i statens budget för vissa utgiftsområden -10 -15 -20 -25 -9,4 Anm.: Differens mellan utgiftsprognos i denna proposition och ursprungligt anvisade medel enligt den beslutade budgeten (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Nedrevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen beror på att avsevärda delar av de utökade kostnaderna som presenteras i propositionen Vårändringsbudget , med anledning av att många personer från söker och förväntas söka skydd i , kommer att avräknas biståndet 2022 i enlighet med befintligt regelverk och riktlinjer. Nedrevideringen av utgifterna till följd av detta sker på anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Upprevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen beror på att ca 76 000 personer på flykt från väntas söka skydd i till följd av invasion av och EU:s aktivering av massflyktsdirektivet. Den största upprevideringen av utgifterna med anledning av detta har skett på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader där utgifterna för boenden och ersättningar till kommuner och regioner förväntas bli högre än beräknat i den ursprungligen beslutade budgeten . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i den beslutade budgeten beror främst på tillskott till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Dessa tillskott har syftat till att stödja regionerna i deras arbete med anledning av pandemin, främst avseende testning, smittspårning och vaccinering mot covid-19. Därtill har medel tillförts anslaget för att öka antalet vårdplatser, enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i den beslutade budgeten är huvudsakligen hänförlig till pandemirelaterade åtgärder som upphörde vid utgången av . Den största uppskrivningen av utgifterna har skett på anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader och rör arbetsgivares tillfälligt utökade rätt till ersättning för sjuklönekostnader. Utöver det har även utgifterna på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökat med anledning av spridningen av covid-19. Det gäller bl.a. ersättning för karensavdrag och ersättning till riskgrupper. Därtill har utgifterna reviderats upp på grund av ökat inflöde och ökad varaktighet i den reguljära sjukpenningen. Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i den beslutade budgeten förklaras av den införda kompensationen för höga elpriser till hushåll i samtliga elområden på anslaget 1:12 Kompensation för höga elpriser, samt en modifierad, förlängd kompensation för elområdena 3 och 4 . Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i den beslutade budgeten är framför allt hänförlig till de stöd till företag som införts för att begränsa de negativa ekonomiska effekterna av spridningen av covid-19. Flera av stöden har förlängts till att gälla även under delar av 2022. Utbetalningar som avser 2021 betalas dessutom i viss utsträckning ut först för en del av stöden, vilket har lett till ytterligare upprevideringar av prognosen 2022. De största upprevideringarna har skett på anslagen 1:22 Stöd vid korttidsarbete, 1:24 Omställningsstöd och 1:27 Evenemangsstöd. En upprevidering har också skett på anslaget 1:17 Kapitaltillskott till bolag med statligt ägande med anledning av att det i propositionen Vårändringsbudget föreslås ett kapitaltillskott till ett bolag med statligt ägande. 6.5Förändring av utgiftsramar och takbegränsade utgifter och 2024 sedan den beslutade budgeten budgetbeslut bygger på ett gemensamt förslag av , . I tabell 6.13 redovisas de samlade anslagsförändringarna i den beslutade budgeten jämfört med budgetpropositionen . Tabell 6.13 Anslagsförändringar i den beslutade budgeten jämfört med budgetpropositionen Summa utgiftsområden i budgetpropositionen Takbegränsade utgifter i budgetpropositionen Anslagsförändringar i den beslutade budgeten -1,1 -1,3 Summa utgiftsområden i den beslutade budgeten Takbegränsade utgifter i den beslutade budgeten Källa: Den beslutade budgeten (bet. 2021/22:FiU1, rskr. 2021/22:46). I denna proposition görs en reviderad beräkning av de preliminära utgiftsramarna och av de takbegränsade utgifterna. Förändringen av de preliminära utgiftsramarna redovisas i tabell 6.14. är förändringen fördelad på samma förklaringsfaktorer som i avsnitt 6.3. Tabell 6.14 Förändring av utgiftsramar och takbegränsade utgifter jämfört med den beslutade budgeten Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter exklusive statsskuldsräntor1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Summa utgifter exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m. med tillhörande minskning av anslagsbehållning för statsskuldsräntor. Källa: Egna beräkningar. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna bli högre 2023 och högre 2024 än i den beslutade budgeten . I tabell 6.15 redovisas förändringen fördelad på samma förklaringsfaktorer som i avsnitt 6.3 och raderna i tabellen kommenteras nedan. De högre utgifterna följer delvis av nya beslutade och föreslagna reformer sedan den beslutade budgeten . Vidare beräknas utgifterna bli högre till följd av att den makroekonomiska utvecklingen har reviderats. Till exempel bedöms den allmänna prisnivån öka snabbare vilket medför högre utgifter i flertalet transfereringssystem samt högre utgifter för förvaltnings- och investeringsanslag efter reviderad pris- och löneom- räkning. Utgifterna beräknas också bli högre till följd av volymförändringar, dvs. att fler personer bedöms få ersättning från vissa transfereringssystem. Tabell 6.15 Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med den beslutade budgeten Takbegränsade utgifter beslutade budget Reviderad pris- och löneomräkning -3,0 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Efter den beslutade budgeten har beslutat om ändringar i statens budget och regeringen har förslagit och aviserat ändringar i statens budget i propositionen Vårändringsbudget . Dessa ändringar sammanfattas per utgiftsområde i tabell 6.16. Eftersom det avser ändringar i statens budget uppstår budgeteffekterna i huvudsak 2022. –2025 har beslutat om åtgärder med budgeteffekter efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder för att stärka rikets militära försvar och kompensation till hushållen för höga elpriser (prop. 2021/22:199, 2021/22:FiU47, rskr. 2021/22:226–228). Vidare aviserar regeringen ändrade anslagsnivåer i vissa fall –2025 i propositionen Vårändringsbudget . Jämfört med den beslutade budgeten medför detta sammantaget att de takbegränsade utgifterna blir högre 2023 och högre 2024. Vidare kommer regeringen denna dag att besluta om propositionen Skattelättnad för arbetsresor – ett enklare och färdmedelsneutralt regelverk, med förslag om att det nuvarande reseavdraget för arbetsresor ersätts av en avståndsbaserad skattereduktion där reglerna är färdmedelsneutrala (prop. 2021/22:228). Förslaget beräknas varaktigt öka de kommunala skatteintäkterna med . I enlighet med praxis avser regeringen att i budgetpropositionen justera ned det generella statsbidraget till kommunsektorn med motsvarande belopp, för att förslaget ska förbli neutralt för de offentliga finanserna. Tabell 6.16 Beslutade, föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Länsstyrelsernas tillsyn av covid-19-lagen1 Länsstyrelsernas handläggning av omsättningsstöd1 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 3 Skatt, tull och exekution Handläggning av stöd vid korttidsarbete2 Förstärkning för att täcka kostnader för vissa skaderegleringar6 Tillskott för att täcka valutakursändringar Ekonomiskt stöd och utrustning till Ukraina3 6 Försvar och samhällets krisberedskap Militär utrustning till Ukraina4 1:1, 1:3, 1:8 Ekonomiskt stöd och utrustning till Ukraina3 Förstärka kommuner och regioners arbete med civilt försvar Stärka den enskildes beredskap Ersättningar och bostadskostnader med anledning av kriget i Tillfälligt stöd till kommuner med anledning av kriget i Ukraina6 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ökade resurser till smittbärarpenningen1 Tillsynsmedel till kommunerna för förlängning av serveringslagen1 Ökade resurser till regionerna för genomförande av vaccinationer1 Ökade resurser för testning och smittspårning1 Ökade resurser för hanteringen av covidbevisen och Ökad kapacitet sjukvården – fler vårdplatser Ökad ersättning till regionerna för vaccinationer mot covid-19 Tillskott för förlängda uppdrag om pandemin och vaccinationer1 Indragning av medel för utökad jobbstimulans inom 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ersättning till egenföretagare vid sjukdom1 Ersättning för kostnader för sjuklön utöver det normala1 Undantag från krav på läkarintyg1 Ersättning för höga sjuklönekostnader6 Förvaltningsmedel till med anledning av återinförande av åtgärder med anledning av covid-191 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utbetalning av garantipension till bosatta utanför Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utökade medel tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning6 Förstärkt bostadsbidrag till barnfamiljer Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Medel för införande av etableringsjobb Kultur, medier, trossamfund och fritid Krisstöd med anledning av pandemin1 1:2, 1:6, 2:1, 5:2, 8:2, 8:3, 10:1, 13:1, 13:2 Krisstöd för särskilda insatser för barn och unga2 Krisstöd riktat mot barn och unga2 Krisstöd till hjälporganisationer i civilsamhället2 Tillskott till organisationer i civilsamhället Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Överföring av medel för gödselgasstöd 2021–feb. Civilt försvar: Transporter Miljökompensation godstransporter på järnväg Stöd till regionala flygplatser2 Robusta elektroniska kommunikationer och post Areella näringar, landsbygd och livsmedel Operativ hantering av flyktingars sällskapsdjur Överföring av medel för gödselgasstöd Resurser för handläggning korttidsarbete2 Kapitaltillskott till bolag med statligt ägande Tillfälligt ändrade regler om karenstid korttidsarbete2 Omsättningsstöd enskilda näringsidkare dec. Omsättningsstöd till handelsbolag dec. Förlängning evenemangsstöd jan. Ytterligare medel till evenemangsstödet2 Tillskott för avveckling av 2020-paviljong Allmänna bidrag till kommuner Omfördelning av Kommundelegationens anslag Stöd för ökade kostnader för finansiering Skillnad mellan anslagseffekt och utgiftseffekt7 Summa ökning av takbegränsade utgifter8 Anm.: Endast större anslagsförändringar redovisas separat inom varje utgiftsområde. Utöver föreslagna och aviserade reformer i propositionen VÄB22 inkluderar tabellen även de beslut som följer av fotnot 1–5 nedan. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.