prop · H903248 · 2022-06-07 00:00:00 — Innebörden av begreppet likvärdiga ekonomiska förutsättningar framgår av syftet med det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Syftet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och regioner i landet att kunna tillhandahålla sina invånare likvärdig service, oberoende av invånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Skillnader i ambitionsnivå, effektivitet och avgiftsnivåer bör således återspeglas i skillnader i skattesatser.10 Det är utjämningssystemets uppgift att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar Den kommunala fastighetsavgiften och de riktade statsbidragen har andra syften och ska bidra till andra mål än att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner. En effektiv ekonomisk styrning förutsätter att dessa styrmedel utformas utifrån sina mål och syften. Men en förutsättning för en effektiv ekonomisk styrning är enligt vår mening att dessa delar av styrningen inte påverkar utjämningssystemets möjlighet att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Denna möjlighet kan påverkas om det finns strukturella förhållanden som utjämningssystemet avser att utjämna för som dessutom påverkar intäkterna från fastighetsavgiften eller möjligheten att ta del av riktade statsbidrag. Det skulle innebära att utjämningen antingen inte blir tillräcklig eller att det utjämnas för invånarnas inkomster eller andra 2008/09:1 Utgiftsområde 25, bet. 2008/09:FiU3, rskr. 2008/09:150. 2020/21:1 Utgiftsområde 25, bet. 2020/21:FiU3, rskr. 2020/21:151. 2015/16:1 Utgiftsområde 25 avsnitt 3.4.5, bet. 2015/16 FiU3, rskr. 2015/16:105. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A I båda fallen kan möjligheten att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar därmed försämras. Skillnader mellan kommuner i intäkter från fastighetsavgiften och riktade statsbidrag behöver inte försämra möjligheten att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Så är fallet om intäkterna från fastighetsavgiften och möjligheten att ta del av riktade statsbidrag enbart påverkas av skillnader mellan kommunerna som utjämningssystemet inte avser att kompensera för. Så är även fallet om intäkterna från fastighetsavgiften och möjligheten att ta del av riktade statsbidrag visserligen påverkas av flera strukturella förhållanden men inte när samtliga delar av den kommunalekonomiska utjämningen räknats samman. I dessa fall påverkas inte möjligheten att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar. 1.3.2Delfråga 1: Är fördelningen av medel från den kommunala fastighetsavgiften förenlig med målet att kommunerna ska ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar? Den statliga fastighetsskatten på bostäder avskaffades 2008 och ersattes av en fastighetsavgift.11 Fastighetsavgiften är statsrättsligt en statlig skatt. Det är en skatt i meningen att det inte går att urskilja någon motprestation från det allmännas sidas gentemot den som betalar avgiften. Skatten är statlig eftersom underlag och storlek för fastighetsavgiften beslutas av . Medlen från den kommunala fastighetsavgiften tillfaller dock kommunerna.12 När fastighetsavgiften infördes finansierades överföringen av intäkter till kommunerna genom att det generella statsbidraget reducerades med ett motsvarande belopp. Övergången blev neutral för såväl staten som för var och en av kommunerna. Ökningen av intäkterna från fastighetsavgiften tillfaller däremot respektive kommun.13 Regeringen uttalade att det var en utgångspunkt för införandet av den kommunala fastighetsavgiften att intäktsförändringar åren efter 2008 ska tillfalla varje kommun.14 Regeringen såg flera fördelar med den valda metoden för ekonomisk reglering. Enligt regeringen hade metoden inte bara fördelen att reformen inledningsvis blev finansiellt neutral för såväl staten som kommunerna. Eftersom ett ökande avgiftsunderlag uteslutande kommer kommunerna till del, ges kommunerna incitament att stimulera exempelvis bostadsbyggande och andra samhällsnyttiga åtgärder i kommunen för att stärka en positiv utveckling av underlaget för fastighetsavgifterna i kommunen. Metoden hade enligt regeringen dessutom fördelen att vara okomplicerad att införa i det förhållandevis sammansatta system som präglar överföringen av ekonomiska medel mellan staten och den 11Lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. 2007/08:27, s. 69 f. 2007/08:27, s. 103 f. 2007/08:27, s. 98. 10R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kommunala sektorn.15 Incitamentet att stimulera bostadsbyggande har emellertid försvagats sedan fastighetsavgiften infördes, eftersom reglerna för beskattning av nybyggda bostäder har förändrats. tar det från att nybyggda bostäder färdigställs till dess att fastighetsavgift börjar betalas för dessa bostäder.16 Regeringen uttalade att hur intäktsförändringar för enskilda kommuner påverkar deras förutsättningar har beröring med systemet för kommunalekonomisk utjämning och skulle komma att prövas i den översyn av utjämningssystemet som regeringen hade aviserat att genomföra.17 Kommittén som gjorde översynen konstaterade att den kommunala fastighetsavgiftens utformning i någon mening frångår principen om likvärdiga ekonomiska förutsättningar för landets kommuner.18 Kommittén avstod dock från fördjupning och förslag i denna del av uppdraget. Man hänvisade till att det fanns behov av att vänta in resultatet från en då tillsatt utredning om fastighetstaxeringen av bostäder.19 I propositionen om förändringar av det kommunalekonomiska utjämningssystemet nämns inte fastighetsavgiften.20 Den nämns inte heller i finansutskottets betänkande.21 Frågan har såvitt vi känner till inte diskuterats vidare i samband med det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Det framgår inte av regeringens uttalanden, kommittédirektiv eller kommitténs betänkande på vilket sätt fastighetsavgiften har beröring med systemet för kommunalekonomisk utjämning. Vi granskar därför fastighetsavgiften i relation till den sammanlagda utjämningen och inkomstutjämningen, kostnadsutjämningen och strukturbidraget.22 Vi bedömer att fördelningen av medel från den kommunala fastighetsavgiften är förenlig med målet om likvärdiga ekonomiska förutsättningar om intäkterna från fastighetsavgiften inte samvarierar med den kommunalekonomiska utjämningen som helhet. Om det finns en samvariation, positiv eller negativ, innebär det att förhållanden som det utjämnas för i utjämningssystemet också påverkar intäkterna från fastighetsavgiften som de redan tagits hand om i utjämningssystemet. 2007/08:27, s. 103. 16Se bilaga 1. 2007/08:27, s. 106. 18SOU 2011:39, s. 203. 19Ibid, s. 16. 2010/11:156. 2011/12:FiU7. 22Se avsnitt 2.2 för en beskrivning av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A 1.3.3Delfråga 2: Är fördelningen av de riktade statsbidragen förenlig med målet att kommuner ska ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar? Riktade statsbidrag syftar i allmänhet till att utveckla viss verksamhet och bidrar till dess finansiering. De riktade statsbidragen finansieras liksom andra statliga utgifter med anslag inom olika utgiftsområden på statens budget. Det är regeringen som beslutar om utformningen av de specifika riktade statsbidragen och vilka regler som ska omgärda dem, bland annat vilka principer som ska gälla för tilldelning av bidragsmedel. har uppmärksammat att riktade statsbidrag kan vara omständliga att både ansöka om och redovisa och att de i vissa fall kan vara förknippade med en detaljstyrning som inte är ändamålsenlig. Det är enligt utskottet därför angeläget att statsbidragen utformas så att de inte missgynnar huvudmän med små administrativa och ekonomiska resurser.23 Enligt regeringen behöver såväl den ekonomiska styrningen som övrig styrning vara ändamålsenligt utformad och motsvara de behov som både staten och kommunsektorn har. har ställt sig bakom detta.24 Mot denna bakgrund är vår utgångspunkt att avsikt är att de riktade bidragen bör utformas så att de i praktiken inte missgynnar vissa grupper av kommuner. Det är inte självklart hur medlen från riktade statsbidrag bör vara fördelade mellan kommunerna för att de inte ska anses missgynna vissa grupper av kommuner. Vi har utformat två mått som är tänkta att fånga avvikelsen från den avsedda fördelningen. Vi bedömer att fördelningen av riktade statsbidrag är förenlig med målet om likvärdiga ekonomiska förutsättningar om avvikelserna inte samvarierar med den kommunalekonomiska utjämningen som helhet. Om det finns en samvariation, positiv eller negativ, skulle det innebära att förhållanden som det utjämnas för i utjämningssystemet också påverkar möjligheten att ta del av riktade statsbidrag. Eftersom anser att det är angeläget att statsbidragen utformas så att de inte missgynnar huvudmän med små administrativa och ekonomiska resurser undersöker vi särskilt om avvikelserna skiljer sig åt mellan mindre och större kommuner. De två måtten för att fånga avvikelser från den avsedda fördelningen Det första måttet utgår från de kommunspecifika bidragsramar som finns för flera av de riktade statsbidragen. Bidragsramen för en kommun är en övre gräns för hur stort bidrag kommunen kan erhålla. Bidragsramarna för ett bidrag baseras på det belopp som totalt ska fördelas mellan kommunerna och andra bidrags- 2017/18:FiU8, s. 13. 2020/21:1 Utgiftsområde 25, s. 20, bet. 2020/21:FiU3, rskr. 2020/21:151. 12R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N mottagare och en fördelningsnyckel. Fördelningsnyckeln har sin grund i syftet med bidraget och kan vara baserad på exempelvis antalet skolbarn, antalet personer som är eller äldre eller mått som fångar kommunens socioekonomi. Vi betraktar bidragsramarna som ett uttryck för hur statsbidragen är tänkta att fördelas utifrån bidragens syfte. I måttet räknar vi inte med eventuella medel som fördelats utöver bidragsramen.25 Det andra måttet används för statsbidrag som fördelas utan kommunspecifika bidragsramar. Måttet utgår från ett index, där varje enskilt statsbidrag tilldelas en vikt efter hur mycket medel som fördelas till kommunerna genom det enskilda bidraget. Ett statsbidrag som fördelar mycket medel ges på det sättet en större vikt än ett statsbidrag som fördelar lite medel. Vikten för ett visst statsbidrag är densamma för alla kommuner. Det innebär att en kommun som tar del av alla statsbidrag får ett högre indexvärde än en kommun som tar del av färre statsbidrag, oavsett hur mycket medel dessa två kommuner har erhållit. Index för riktade statsbidrag Indexvärdet för kommun i beräknas enligt följande: ���� = 100 × ∑ d�������� är 1 om kommun i tar del av statsbidrag j och 0 om kommun i inte tar är andelen av samtliga bidragsmedel till kommuner som fördelas genom del av det, och n är antalet riktade statsbidrag. Summan av vikterna 1 till n är 1. Fördelen med måttet som utgår från ett index är att även riktade statsbidrag som inte har en bidragsram kan ligga till grund för vår bedömning. Måttet har dock brister som måste beaktas i bedömningen. För det första beaktas inte den verkliga fördelningen av medel. Det beror på att det inte finns en observerbar avsedd fördelning av hur samlade medel ska fördelas mellan kommunerna. För det andra finns det statsbidrag som inte alla kommuner i praktiken kan ta del av. Alla riktade statsbidrag har villkor som den sökande kommunen måste uppfylla för att erhålla statsbidraget. Villkoren kan i praktiken innebära att vissa kommuner inte kan komma i fråga för bidraget. Det gäller till exempel statsbidrag på miljöområdet som förutsätter att det finns till exempel strand eller våtmark i kommunen. Denna grupp av bidrag avser vanligen vart och ett ganska små belopp, med vissa undantag. Statsbidrag som avser större belopp är i allmänhet inte exkluderande på det sättet. De villkor som gäller för större statsbidrag har i flertalet fall snarare att göra med kommunens prioriteringar än med kommunens 25I ett fåtal fall omfördelas medel som inte förbrukats till kommuner som sökt medel utöver ram. Dessa medel fördelas enligt andra kriterier än bidragsramen. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A Vi har av det skälet, och av praktiska hänsyn, valt ut de statsbidrag som fördelar , med vissa undantag. 1.4 Metod och genomförande 1.4.1 Statistisk analys av uppgifter för kommuner Granskningen har utförts genom beräkningar och statistisk analys av uppgifter om kommunernas intäkter från fastighetsavgiften och från riktade statsbidrag som i huvudsak avser 2019. Det var när granskningen genomfördes som det fanns i stort sett fullständiga uppgifter om riktade statsbidrag (inklusive återbetalningar och återkrav). I analyserna relateras dessa intäkter till avgifter och bidrag i den kommunalekonomiska utjämningen och till kommunspecifika egenskaper. Analyser har gjorts för samtliga kommuner och grupper av kommuner. förändrades systemet för kostnadsutjämning. Vi har därför gjort kompletterande analyser med uppgifter . Uppgifter om den kommunala fastighetsavgiften kommer från Kommuner och Regioner (SKR), som baseras på underlag från . Uppgifter om riktade statsbidrag redovisas i avsnitt 1.4.2. Uppgifter om den kommunalekonomiska utjämningen kommer från SCB, liksom övrig statistik på kommunnivå. Uppgifter om implicitprisindex för konsumtion kommer från . Kommungruppsindelningen har tagits fram av SKR. 1.4.2 Urval av riktade statsbidrag Det finns inte en entydig definition av riktade statsbidrag. Vi har definierat riktade statsbidrag till kommunerna som de bidrag staten betalar ut till kommuner som inte redovisas på utgiftsområde 25 och som regeringen inte har klassificerat som kostnadsersättningar. Vi har inte inkluderat stöd som betalas till kommunen i rollen som arbetsgivare, till exempel lönebidrag och nystartsjobb. Vi har utifrån regeringens sammanställning över riktade statsbidrag26 identifierat vilka statsbidrag som översteg i utfall till kommunsektorn . Vi har även identifierat några riktade statsbidrag som inte finns med i regeringens sammanställning genom att jämföra den med den kartläggning som Statskontoret har gjort av samtliga statsbidrag till kommunsektorn och genom att gå igenom anslagsredovisningen i årsredovisningarna för de myndigheter vi har varit i kontakt med. Vi har tagit med sju statsbidrag som fördelar . Tre av dem har bidragsramar. Det är därför, ur bedömningssynpunkt, oproblematiskt att de ingår i underlaget. Fyra av dem har däremot inte bidragsramar. Vi har valt att ändå låta dem ingå i 2020/21:1 Utgiftsområde 25, bilaga 1. 14R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N underlaget, eftersom vi bedömer att de inte är exkluderande på det sätt som kan vara fallet för somliga mindre statsbidrag.27 Vi har begärt uppgifter från de utbetalande myndigheterna, eller i vissa fall annan myndighet, om fördelningen mellan kommunerna (eventuella bidragsramar, utbetalningar, återbetalningar och återkrav). Myndigheterna är , Havs- och vattenmyndigheten, , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , och . Vi har även fått uppgifter från SKR, som har fördelat ett av bidragen. Vissa riktade statsbidrag fördelas av länsstyrelserna men vi har inte begärt in uppgifter från dem. Med kommun avser vi kommunkoncern. Där ingår utöver kommunen även kommunala bolag och kommunalförbund. I enstaka fall har vi bristfällig information om utbetalningar till kommunala bolag. I de fall ett kommunalförbund har erhållit bidrag har vi antagit att samtliga kommuner som är medlemmar i förbundet har tagit del av bidraget.28 Myndigheternas benämning och indelning av statsbidragen överensstämmer inte i alla delar med regeringens. En lista på de statsbidrag som ingår i granskningen finns i bilaga 2. Den följer i stort sett myndigheternas benämning och indelning av statsbidragen. 41 riktade statsbidrag ingår i granskningen, varav 18 har kommunspecifika bidragsramar. Det är inte alltid klart vad som är att betrakta som en kommunspecifik bidragsram. I ett fall finns det en angiven fördelningsnyckel, men det framgår inte hur stort belopp respektive kommun kan erhålla. Vi har inte beräknat vad det motsvarar för bidragsramar, utan behandlar statsbidraget som om det inte hade ramar. I ett annat fall finns det kommunspecifika ramar, men de omfattas liksom utbetalningarna av försvarssekretess. Utbetalningen till kommunerna samredovisas av utbetalande myndighet med ett annan statsbidrag som också har kommunspecifika bidragsramar. Vi redovisar dessa två bidrag som ett bidrag, utan kommunspecifika bidragsramar. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare), och (praktikant). Två referenspersoner har lämnat synpunkter på granskningsupplägg och ett utkast till rapport: , professor i nationalekonomi vid , och , professor i statsvetenskap vid . Företrädare för regeringen () och SKR har fått tillfälle att faktagranska och lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. 27Se bilaga 2. 28Se bilaga 2. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A I kapitel 2 ges en översikt av kommunernas intäkter med särskilt fokus på den kommunala fastighetsavgiften och riktade statsbidrag samt en redovisning av den kommungruppsindelning som används i rapporten. I kapitel 3 och 4 besvaras de två delfrågorna. I kapitel 5 redovisas våra slutsatser och rekommendationer. Rapporten har 4 bilagor. I bilaga 1 redogörs för några förändrade regler för den kommunala fastighetsavgiften. I bilaga 2 finns en sammanställning av de riktade statsbidrag som ingår i granskningen. Bilaga 3 och 4 är beräkningsbilagor. 16R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2Fastighetsavgiften och riktade statsbidrag – två kommunala intäktskällor Omkring en femtedel av kommunernas intäkter utgörs av statlig finansiering i form av generella statsbidrag, fastighetsavgift och riktade statsbidrag. De generella statsbidragen fördelas främst genom det kommunalekonomiska utjämningssystemet. fastighetsavgift betalas av ägare till bostadsfastigheter, och staten fördelar därefter medlen mellan kommunerna. Riktade statsbidrag är frivilliga för kommunerna att söka och finns inom de flesta av utgiftsområdena på statens budget. 2.1.1Den statliga finansieringen utgör en femtedel av kommunernas intäkter Den kommunala verksamheten finansieras till största del av den kommunala inkomstskatten, se figur 1. Staten bidrar emellertid till finansieringen på flera sätt. Det sker i form av såväl generella statsbidrag som riktade statsbidrag och kostnadsersättningar. Även den kommunala fastighetsavgiften bidrar till statens finansiering av kommunerna. Den statliga finansieringen utgjorde sammantaget en femtedel av kommunernas intäkter. Figur 1 Kommunernas intäkter 2019, procent Anm.: I övriga intäkter ingår bland annat hyror och arrenden, försäljning av verksamhet samt finansiella intäkter. Källor: SCB samt egna beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A 2.1.2 Den statliga finansieringen har olika syften De olika formerna av statsbidrag och den kommunala fastighetsavgiften har olika syften och är tänkta att förstärka kommunernas ekonomi på olika sätt. Generella statsbidrag fördelas främst via det kommunalekonomiska utjämningssystemet, som syftar till att ge likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerna oberoende av skillnader i skattekraft och opåverkbara strukturella kostnader.29 Generella statsbidrag är ett allmänt finansiellt stöd och får användas på det sätt som kommunen föredrar.30 Riktade statsbidrag är avsedda för en viss insats eller visst ändamål och får inte användas till annat. Det är frivilligt för kommunerna att ansöka om eller ta emot riktade statsbidrag.31 Kostnadsersättningar ska ersätta specifika kostnader som kommunerna har haft på grund av en statligt beslutad skyldighet. Skyldigheten gäller oavsett om kommunerna får någon ersättning eller inte.32 Den kommunala fastighetsavgiften är en statlig skatt som fördelas mellan kommunerna.33 Intäkterna från fastighetsavgiften är en allmän intäktsförstärkning och får därmed användas på samma sätt som generella statsbidrag. 2.2Generella statsbidrag och kommunalekonomisk utjämning 2.2.1Generella statsbidrag fördelas främst via det kommunalekonomiska utjämningssystemet I det kommunala utjämningssystemet fördelas generella statsbidrag till kommunerna och regionerna men medel omfördelas också mellan kommunerna och mellan regionerna. Utjämningssystemet består av fem delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag, införandebidrag och ett regleringsbidrag eller en regleringsavgift.34 I praktiken består utjämningssystemet av två utjämningssystem, ett för kommunerna och ett för regionerna. De fem ingående delarna är desamma.35 I det följande nämner vi enbart kommunerna. 2015/16:1 Utgiftsområde 25, bet. 2015/16:FiU3, rskr. 2015/16:105. 30Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och regioner 2020, 2021, s. 31. 31Ibid, s. 32. 2007/08:27. 34Den kommunalekonomiska utjämningen regleras i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. 2019/20:11, s. 9. 18R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Inkomstutjämningen syftar till att utjämna för skillnader i skattekraft mellan kommuner. Utjämningen utgår från skillnaden mellan kommunens skatteunderlag och av medelskattekraften i landet. Medelskattekraften utgörs av den genomsnittliga beskattningsbara inkomsten per invånare i landet. De kommuner som har en skattekraft som är lägre än av medelskattekraften får ett inkomstutjämningsbidrag. De kommuner som har en skattekraft som är högre än av medelskattekraften får i stället betala en inkomstutjämningsavgift. Storleken på bidraget eller avgiften bestäms genom att bidragsrespektive avgiftsunderlaget multipliceras med en länsvis skattesats.36 37 Inkomstutjämningen är långtgående men inte fullständig för att inte verka tillväxthämmande.38 De kommuner som mottar ett bidrag kompenseras för av skillnaden mellan medelskattekraften i riket och den egna skattekraften justerat för huvudmannaskapsförändringar (skatteväxlingar) mellan kommuner och regioner. De kommuner vars skattekraft överstiger medelskattekraften i riket betalar en avgift motsvarande av den överskjutande delen justerat för skatteväxlingen.39 Kostnadsutjämningen syftar till att utjämna för strukturella och opåverkbara kostnadsskillnader mellan kommuner. Skillnaderna kan bero på att det finns olika behov av service eller på skillnader i kostnaden att producera service. Kostnadsutjämningen består av ett antal delmodeller för olika verksamheter och kostnadsslag. I varje delmodell beräknas en standardkostnad i kronor per invånare för respektive kommun. De beräknade standardkostnaderna summeras till en strukturkostnad per kommun. De kommuner som har en strukturkostnad som överstiger den genomsnittliga strukturkostnaden i landet får ett kostnadsutjämningsbidrag som utgörs av mellanskillnaden. De kommuner som har en strukturkostnad som understiger den genomsnittliga strukturkostnaden i landet får betala en kostnadsutjämningsavgift.40 Kostnadsutjämningen ska bara omfatta obligatorisk verksamhet.41 Systemet för kostnadsutjämning förändrades 2020. Förändringen innebar att den grundläggande uppbyggnaden av systemet och de flesta delmodellerna i huvudsak bibehölls, men att vissa förändringar och genomgående uppdateringar 36Den länsvisa skattesatsen består av tre delar: medelskattesatsen 2003, en korrigering för skatteväxlingar mellan kommunerna och regionerna i ett län till följd av verksamhetsöverföringar samt en faktor för kompensationsgraden i utjämningen. 2019/20:11, s. 9 f.