prop · H903217 · 2022-04-07 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:217 Stärkt kontroll och kvalitet i folkbokföringen Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag som syftar till att stärka kvaliteten i folkbokföringen. Det föreslås att ska få utökade möjligheter att göra kontrollbesök. För att komma till rätta med problemet att någon felaktigt är folkbokförd på en fastighet eller i en lägenhet som någon annan är folkbokförd på, äger eller hyr, föreslås att under vissa förutsättningar ska kunna besluta att personen i stället ska folkbokföras i den kommun där han eller hon tidigare var folkbokförd, men inte på en viss fastighet, till dess något annat har beslutats. Vidare föreslås att möjligheten att bli folkbokförd utan känd hemvist slopas. I propositionen föreslås också några åtgärder för att stärka identitetskontrollen. För att stärka kontrollen när en person t.ex. anmäler flytt till föreslås att den som lämnar sådan anmälan ska inställa sig personligen hos för identitetskontroll. Vid identitetskontrollen ska den som har ett pass, identitetskort eller en motsvarande handling på begäran överlämna handlingen för kontroll. Den som har ett uppehållstillståndskort ska på begäran överlämna detta. För att ytterligare stärka identitetskontrollen i samband med bl.a. inflyttning lämnas förslag som innebär att ges möjlighet att kontrollera biometriska uppgifter som finns lagrade i de handlingar som ska överlämnas vid kontrollen. Den som är föremål för identitetskontroll ska vara skyldig att på begäran låta ta fingeravtryck och en ansiktsbild. Lagändringarna föreslås träda i kraft respektive Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) .......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Ärendet och dess beredning ............................................................ Allmän bakgrund om folkbokföring och behovet av ändrade Folkbokföring och folkbokföringsdatabasen.................... 4.2Vidtagna åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen och behovet av att göra mer................... Åtgärder för en stärkt folkbokföring ............................................... Föreläggande att visa upp handlingar............................... Utökade befogenheter att göra kontrollbesök................... 5.3Felaktigt folkbokförda på någon annans fastighet 5.4Möjligheten att bli folkbokförd utan känd hemvist En säkrare identitetskontroll ........................................................... Anmälan om inflyttning ................................................... Skyldighet att överlämna handlingar för kontroll............. Användning av biometriska uppgifter............................................. 7.1Ansiktsbild och fingeravtryck ska lämnas och Personuppgiftsbehandling och sekretess .......................... Behandling av personuppgifter........................ Behovet av att utvidga straffansvaret eller anmälningsskyldigheter i folkbokföringslagen ............................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för enskilda och företag ............................ 10.3Konsekvenser för statliga myndigheter, kommuner Förslagens överensstämmelse med .................. Konsekvenser i övrigt....................................................... 11.1Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) ........................................................................ 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Sammanfattning av betänkandet Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer (SOU Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 2021/22:217 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Den som inte anses bosatt på någon fastighet eller i någon kommun enligt 7–13 §§ och inteska avregistreras från folkbokföringen som utflyttad enligt 20 §, ska avregistreras från folkbokföringen som försvunnen.Den som folkbokförs med fingerade personuppgifter ska avregistreras när det gäller de tidigare uppgifterna.Om en person sannolikt är felaktigt folkbokförd på en fastighet eller lägenhet och detta leder till besvär för någon annan som är folkbokförd på samma fastighet eller lägenhet eller som äger eller hyr fastigheten eller lägenheten, får personen i stället folkbokföras i den kommun där han eller hon senast var folkbokförd, till dess något annat har beslutats. Om personen inte har varit folkbokförd i någon annan kommun, får han eller hon folkbokföras i den aktuella kommunen. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Härigenom föreskrivs i fråga om folkbokföringslagen (1991:481) dels att 13 a, 21, 28, 31, 32 a, 32 b och 42 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 26 a–26 c och 30 a §§, av Kan en persons bosättning med tillämpning av 7–13 §§ inte hänföras till en kommun och ska personen inte avregistreras från folkbokföringen som utflyttad enligt 20 §, anses han eller hon sakna känd hemvist. saknat känd hemvist ska avregistreras från folkbokföringen som försvunnen. Den som folkbokförs med fingerade personuppgifter ska avregistreras när det gäller de tidigare uppgifterna. Senaste lydelse 2013:380. Senaste lydelse 2013:380. Den som enligt 26 § ska lämna en anmälan om inflyttning från utlandet ska inställa sig personligen hos för Detsamma gäller i fråga om en anmälan enligt samma paragraf av den som är avregistrerad som försvunnen och ska folkbokföras. Om det finns särskilda skäl får avstå från kravet på personlig inställelse. Vid en identitetskontroll enligt 26 a § ska den som innehar ett pass, ett identitetskort eller annan motsvarande handling på begäran överlämna handlingen. Den som har beviljats uppehållstillstånd i ska på begäran överlämna sitt uppehållstillståndskort. Första och andra styckena gäller också när den som är folkbokförd vill ändra uppgift om sin identitet och enligt 23 § andra stycket har begärt att uppgiften ska lämnas vid personlig inställelse. Om en handling som överlämnats enligt 26 b § har ett lagringsmedium där fingeravtryck eller ansiktsbild är sparade, ska innehavaren på begäran låta ta fingeravtryck och ansiktsbild i digitalt format för att kontrollera att dessa motsvarar dem som finns i handlingen. En anmälan enligt 25 eller 26 § ska innehålla följande uppgifter: 1.namn och person- eller samordningsnummer, 2.datum för ändring av bostads- eller postadress, 3.ny bostads- och postadress samt beräknad giltighetstid, 3Senaste lydelse 2013:380. 4.registerbeteckning för den fastighet som den nya bostadsadressen avser och, om fastigheten innehåller flera bostadslägenheter med samma belägenhetsadress, lägenhetsnummer som avses i lagen (2006:378) om lägenhetsregister, och 5.vem som upplåtit den fastighet eller bostadslägenhet som den nya bostadsadressen avser. enligt 26 § första stycket ska dessutom innehålla landet, avsikten med vistelsen här 2. uppgift om inflyttningsdag till personnummer som personen har landet, avsikten med vistelsen här tilldelats i ett annat nordiskt land och dess beräknade varaktighet, samt de uppgifter som får föras in i 3. uppgift om personnummer som personen har tilldelats i ett annat lagen (2001:182) om nordiskt land, och 4. övriga uppgifter som får föras in i folkbokföringsdatabasen enligt Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om undantag 26 c § på förelägga en person som kan antas person som kan antas vara skyldig vara skyldig att göra en anmälan att göra en anmälan enligt denna enligt denna lag, att antingen göra lag, att antingen göra en sådan en sådan anmälan eller skriftligen anmälan eller lämna de uppgifter eller muntligen lämna de uppgifter eller visa upp de handlingar som som behövs för bedömningen av behövs för att fullgöra anmälnings- verket får även i annat fall besluta i annat fall förelägga en person att att förelägga en person att lämna lämna de uppgifter eller visa upp de sådana uppgifter som behövs för handlingar som behövs för kontroll av bosättningen enligt denna lag denna lag eller för kontroll och komplettering av övriga uppgifter om en folkbokförd person som får om en person som får föras in i föras in i folkbokföringsdatabasen lagen (2001:182) om behandling av 4Senaste lydelse 2016:1016. får besluta om kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning, om det behövs för bedömningen av frågan om folkbokföring. Ett sådant kontrollbesök får bara genomföras där den enskilde är folkbokförd, har uppgett sig vara bosatt eller där det annars finns anledning att anta att han eller hon är bosatt.Om det finns skäl för det får också besluta om kontrollbesök på en fastighet eller i en lägenhet för att kontrollera vilka som kan anses bosatta där.Skatteverket får vid kontrollbesök begära att de personer som befinner sig på fastigheten eller i lägenheten lämnar uppgift om sin identitet. 2021/22:217 handling av I ett beslut om läggandet ska det anges vilka föreläggande ska det anges vilka uppgifter som ska lämnas eller uppgifter som ska lämnas. vilka handlingar som ska visas upp. får besluta om kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning, om det är nödvändigt för bedömningen av frågan om folkbokföring. Kontrollbesöket får bara genomföras där den enskilde är folkbokförd, har uppgett sig vara bosatt eller där det annars finns anledning att anta att han eller hon är bosatt. får vid kontrollbesöket begära att den person besöket avser lämnar uppgift om sin identitet. Den som enligt ett beslut om beslutet före besöket. Kontrollbesök ska genomföras på ett sådant sätt att det innebär så litet intrång för den enskilde som möjligt. Den som lämnar oriktig uppgift Den som lämnar oriktig uppgift till grund för beslut om till grund för beslut om folkbokföring döms, om åtgärden folkbokföring döms, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, för innebär fara i bevishänseende, för folkbokföringsbrott till böter eller folkbokföringsbrott till böter eller Detsamma gäller den som inte Detsamma gäller den som inte enligt 25–27 §§. enligt 25, 26 och 27 §§. Senaste lydelse 2018:684. Senaste lydelse 2018:684. Senaste lydelse 2018:684. Är brottet med hänsyn till att brottsligheten utövats systematiskt eller i större omfattning eller annars att anse som grovt, döms för grovt folkbokföringsbrott till fängelse i högst . I ringa fall ska det inte dömas till ansvar. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 26 c och 30 a §§ och i övrigt . 2.Bestämmelsen i 21 § i den äldre lydelsen gäller fortfarande för den som före ansetts sakna känd hemvist. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:182) om behandling av dels att 2 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 1 kap. 7 §, av följande lydelse. När en kontroll enligt 26 b och (1991:481) har genomförts, ska samt de biometriska uppgifter som För de ändamål som anges i 1 kap. 4 § får följande uppgifter behandlas 1.person- eller samordningsnummer, 7.folkbokföringsfastighet, lägenhetsnummer, folkbokföringsort, distrikt och folkbokföring under särskild rubrik, 10.make, barn, föräldrar, vårdnadshavare och annan person som den registrerade har samband med inom folkbokföringen, 11.samband enligt 10 som är grundat på adoption, 12.inflyttning från utlandet, 13.avregistrering enligt 19–22 §§ folkbokföringslagen (1991:481), 14.anmälan enligt 5 kap. 2 § vallagen (2005:837), 16.personnummer som personen har tilldelats i ett annat nordiskt land, 17.uppehållsrätt för en person som är folkbokförd, 18.tidpunkt för när vilandeförklaring kan komma att ske enligt 18 d § 1 folkbokföringslagen, Senaste lydelse av lagens rubrik 2003:671. Senaste lydelse 2021:377. 19. vilandeförklaring av ett sam- 19. vilandeförklaring av ett sam- av om förklaringen skett på grund av om förklaringen skett på grund av 18 d § 1 eller 2 folkbokförings- av 18 d § 1 eller 2 folkbokförings- 20. tidpunkt för när en person 20. tidpunkt för när en person 21. fingeravtryck, ansiktsbilder och biometriska uppgifter som tas fram ur dessa. I databasen får uppgifter behandlas som enligt särskilda bestämmelser var antecknade i sådan personakt som avses i 16 § i den upphävda folkbokföringskungörelsen (1967:495), oavsett om uppgifterna är sådana som avses i 1 kap. 6 §. I ärenden om tilldelning av personnummer enligt 18 b § folkbokföringslagen eller samordningsnummer får även anges grunden för tilldelningen och de handlingar som har legat till grund för identifiering. I ärenden om tilldelning av samordningsnummer får även anges uppgift om att det råder osäkerhet om personens identitet. Denna lag träder i kraft . 2021/22:217 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder som förbättrar förutsättningarna för att fastställandet av en persons bosättning är korrekt och att rätt personuppgifter registreras i folkbokföringsdatabasen om dem som är folkbokförda (dir. 2019:54). Utredningen, som tog namnet Utredningen om folkbokföring och samordningsnummer, överlämnande betänkandet Om folkbokföring, samordningsnummer och identitetsnummer (SOU 2021:57). En sammanfattning av betänkandet och dess lagförslag i nu aktuella delar finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2021/02516). I det nu aktuella lagstiftningsärendet behandlas de flesta av utredningens förslag om folkbokföring. Utredningens förslag om samordningsnummer och identitetsnummer liksom förslagen om dataanalyser och urval bereds vidare inom . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 4Allmän bakgrund om folkbokföring och behovet av ändrade regler Med folkbokföring avses fastställande av en persons bosättning samt registrering av uppgifter om identitet, familj och andra förhållanden som får förekomma i folkbokföringsdatabasen (1 § folkbokföringslagen [1991:481] och lagen [2001:182] om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet). En mängd uppgifter kan registreras i folkbokföringsdatabasen i samband med ett folkbokföringsärende, exempelvis personnummer, namn, födelsetid, medborgarskap, adress, folkbokföringsfastighet, lägenhetsnummer, folkbokföringsort och civilstånd. Uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder (2 § andra stycket förordningen [2017:154] med instruktion för ). Folkbokföringsdatabasen används i folkbokföringsverksamhet för att tillhandahålla information som behövs för bl.a. samordnad behandling, kontroll och analys av identifieringsuppgifter för fysiska personer och av andra folkbokföringsuppgifter samt handläggning Prop. 2021/22:217 av folkbokföringsärenden (1 kap. 4 § och 2 kap. 1 § lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet). För att bli folkbokförd i krävs att personen anses vara bosatt i landet i folkbokföringslagens mening. För varje folkbokförd person fastställs ett personnummer som identitetsbeteckning. En person som inte är eller har varit folkbokförd får i stället tilldelas ett samordningsnummer som identitetsbeteckning. 4.2Vidtagna åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen och behovet av att göra mer Flera åtgärder har vidtagits … På regeringens initiativ har ett flertal åtgärder vidtagits för att förbättra folkbokföringen. har fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. Genom lagändringar som trädde i kraft har fått möjligt att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Dessutom återinfördes folkbokföringsbrottet. Regeringen har också verkat för ett utökat och effektivt informationsutbyte för att öka kvaliteten i folkbokföringen och har infört ett flertal sekretessbrytande bestämmelser som ger bättre förutsättningar för att minska felen i folkbokföringen. infördes bestämmelser i 32 c § folkbokföringslagen som innebär att en myndighet ska underrätta om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen om en person som är eller har varit folkbokförd är oriktig eller ofullständig. Från skyldigheten finns vissa undantag. En underrättelse behöver inte lämnas om särskilda skäl talar mot det. Skyldigheten gäller dessutom inte för brottsbekämpande verksamhet eller i fråga om uppgifter som omfattas av sekretess enligt 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringen har också effektiviserat informationsutbytet inom genom att det infördes sekretessbrytande bestämmelser i form av ömsesidiga uppgiftsskyldigheter mellan bl.a. den brottsbekämpande verksamheten och folkbokföringsverksamheten (prop. 2019/20:166). infördes en sekretessbrytande bestämmelse för att möjliggöra ett elektroniskt utlämnande av vissa uppgifter från beskattningsdatabas till folkbokföringsverksamheten (5 c § förordningen [2001:588] om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet). … men det finns fortfarande mer att göra Folkbokföringens kanske viktigaste uppgift är att för olika samhällsfunktioner tillhandahålla basuppgifter om befolkningen i landet. Det är därför angeläget att uppgifterna i folkbokföringen är korrekta. har de risker som är förknippade med bristfällig folkbokföring belysts i flera olika sammanhang. kan påverka samhället i stort men även en enskild individ som det berör. 2021/22:217 Även om flera åtgärder har vidtagits för att öka kvaliteten i folkbokföringen finns det förbättringsområden. Medan fått allt fler verktyg för att stärka sitt kontrollarbete finns det utrymme att förbättra förutsättningarna för att fastställandet av en persons bosättning och de personuppgifter som registreras i folkbokföringen blir rätt från början och därigenom minska risken för att felaktiga registreringar sker som därefter behöver kontrolleras. Åtgärder behöver således vidtas för att bl.a. möjliggöra att det på ett tidigt stadium kan förhindras att en person vid inflyttning till och vid flyttning inom landet blir folkbokförd där den inte är bosatt eller att någon kvarstår som folkbokförd efter utflyttning. 5Åtgärder för en stärkt folkbokföring 5.1Föreläggande att visa upp handlingar Regeringens förslag: ska ha möjlighet att förelägga en person att lämna de uppgifter eller visa upp de handlingar som behövs för att personen ska fullgöra sin anmälningsskyldighet enligt folkbokföringslagen eller för kontroll av bosättningen enligt samma lag. ska även ha möjlighet att förelägga en person att lämna de uppgifter eller visa upp de handlingar som behövs för kontroll eller komplettering av andra uppgifter i folkbokföringsdatabasen. I ett föreläggande ska det anges vilka handlingar som ska visas upp. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland , och , tillstyrker eller har inte några invändningar mot förslaget. efterfrågar dock en beskrivning av hur förslaget förhåller sig till reglerna om editionsplikt i 38 kap. 2 och 3 §§ och bestämmelserna i 21 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) om sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga förhållanden oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekommer. Skälen för regeringens förslag Nuvarande regler och rättspraxis får enligt 31 § folkbokföringslagen (1991:481) besluta att förelägga en person att göra en anmälan som denne kan antas vara skyldig att göra enligt lagen eller att skriftligen eller muntligen lämna de uppgifter som behövs för att bedöma personens folkbokföring. får även i annat fall besluta att förelägga en person att lämna sådana uppgifter som behövs för kontroll av bosättningen eller för kontroll och komplettering av övriga uppgifter om en folkbokförd person som får registreras i folkbokföringsdatabasen. Av föreläggandet ska det framgå vilka uppgifter som ska lämnas. Föreläggandet får enligt 37 § förenas med vite. får alltså bl.a. förelägga den som kan antas inte ha fullgjort sin anmälningsskyldighet att fullgöra skyldigheten. Den anmälningsskyldige kan t.ex. ha låtit bli att lämna uppgifter som behövs för att ska kunna fatta ett riktigt beslut och kan då förelägga personen att komplettera redan lämnade uppgifter. Syftet med föreläggandet är då att förmå den anmälningsskyldige att fullgöra sin skyldighet. Föreläggandebefogenheten kan även ta sikte på att kontrollera om en anmälningsskyldig har fullgjort sin anmälningsskyldighet. Innan bestämmelsen fick sin nuvarande utformning, , saknades en generell skyldighet för en enskild att lämna uppgifter i andra situationer än i samband med flyttning. Genom lagändringen infördes en möjlighet för att förelägga en enskild att lämna uppgifter eller att komplettera redan lämnade uppgifter även i andra fall än då uppgifterna avser själva bosättningen. Det kan exempelvis vara fråga om ändrat civilstånd i de fall äktenskap ingås i utlandet, eller uppgifter om födelseort, medborgarskap och familjeförhållanden i övrigt. Regeringen bedömde att det inte behövdes någon särskild bestämmelse som reglerar skyldigheten för en folkbokförd person att lämna uppgifter på begäran till . En person som förelagts av är skyldig att lämna de uppgifter som efterfrågas. Av förarbetena framgår även att regeringen ansåg att det bör vara upp till att avgöra hur myndigheten på bästa sätt ska få in korrekta och kompletta uppgifter (prop. 2012/13:120 s.112–114 och 157). rätt att besluta om föreläggande ska utvidgas och förtydligas Utredningen har mot bakgrund av i huvudsak tre kammarrättsavgöranden sett anledning att se över nämnda föreläggandebefogenhet. Kammarrätten har i samtliga fall funnit att det inte finns något uttryckligt författningsstöd om utdömande av vite när personer inte följt föreläggande att inkomma med handlingar som styrker vigsel och skilsmässa på det sätt som var fallet i de aktuella avgörandena (Kammarrätten i domar i mål nr 5523-18, 5536-18 och 5660- 18). Utredningen uppmärksammar även avgöranden från underinstanser där utgången varit en annan och anser att det är tveksamt om avsikten vid lagstiftningens tillkomst var att befogenhet att förelägga enligt 31 § folkbokföringslagen skulle vara så begränsad som lagtextens ordalydelse och de nämnda kammarrättsdomarna ger uttryck för. Som en jämförelse nämns bestämmelserna om föreläggande i skatteförfarandelagen (2011:1244). Enligt 37 kap. 6 § första stycket skatteförfarandelagen får förelägga den som är eller kan antas vara uppgiftsskyldig enligt 15–35 kap. att lämna uppgift som verket behöver för att kunna kontrollera skyldigheten. Stycket ersatte bl.a. 3 kap. 5 § första stycket taxeringslagen (1990:324). I det lagstiftningsärende som föregick den ändringen framförde Lagrådet att det var av betydelse att reglerna vad gäller föreläggande är tydliga och att formuleringen i taxeringslagen att ”visa upp en handling eller att lämna över en kopia av handling” därför var att föredra framför den i remissen föreslagna lydelsen. Regeringen menade dock att en befogenhet för att förelägga någon att lämna uppgift får anses innefatta en befogenhet att låta föreläggandet i stället 2021/22:217 avse att visa upp en handling eller att lämna över en kopia av en handling; det är bara två olika sätt att lämna en uppgift.