prop · H903181 · 2022-03-22 00:00:00 — Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har lämnat synpunkter på förslaget. Lika många tillstyrker som avstyrker. Flera remissinstanser uttrycker även att mer utredning och konsekvensanalys behövs. Skälen för regeringens bedömning: Den undantagsregel som föreslås i promemorian kräver ytterligare utredning och kan därför inte hanteras i denna proposition. Av pensionsöverenskommelsen framgår att Pensions- gruppen är överens om att det bör finnas en undantagsregel för personer med ett långt arbetsliv. Personer med i arbetslivet ska även framöver fortsatt ges rätt till garantipension . Regeringen delar Pensionsgruppens syn att det är viktigt med en undantagsregel för personer med ett långt arbetsliv. Dock kräver genomförandet av ett sådant förslag ytterligare utredning och det hanteras därför inte inom ramen för denna proposition. Regeringen avser att återkomma med ett sådant förslag, i enlighet med den remitterade promemorian (Ds 2019:2), . Anpassning av åldersgränser i angränsande Regeringens förslag: De pensionsrelaterade åldersgränserna för sjuk- penning och sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringsersättning, boendetillägg, sjukpenninggrundande inkomst och smittbärarpenning ska höjas med 2023 och knytas till riktåldern för pension från och Åldersgränserna för sjuk- och smittbärarpenning efter ska höjas med 2023. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slagen eller har inget att invända. Flera remissinstanser uttrycker också att en höjd pensionsålder måste leda till att åldersgränserna i socialförsäk- ringssystemen höjs, däribland Företagarna, , Offent- liganställdas förhandlingsråd (OFR) och . framhåller att de föreslagna åldershöjningarna är nödvändiga för att upp- rätthålla logiken mellan pensionssystemet och socialförsäkringssystemet i övrigt samt åstadkomma ett demografiskt hållbart pensionssystem och avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höjningar av åldersgränser i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat och att den enda säkra konsekvensen är att det leder till ökade Skälen för regeringens förslag En utgångspunkt för Pensionsgruppens överenskommelse och förslagen som lämnas i denna proposition är att när medellivslängden ökar i sam- hället behöver fler personer arbeta längre för att få en ekonomiskt godtag- bar nivå att leva på som pensionär. När nuvarande åldersgränser i pens- ionssystemet höjs bör därför också åldersgränserna i närliggande social- försäkringssystem höjas för att understödja övergången till ett förlängt avstyrker detta eftersom de anser att signal- värdet av höjningarna av åldersgränserna i kringliggande försäkrings- system är ytterst begränsat. Regeringen anser, i likhet med Pensions- gruppen och många av de remissinstanser som har uttalat sig i frågan, att ett längre arbetsliv förutsätter att äldre som är kvar i arbetskraften under förvärvsaktiv ålder också ska omfattas av ett rimligt försäkringsskydd. Regeringen anser därför att det är av stor vikt att även åldersgränserna i kringliggande socialförsäkringssystem höjs och knyts till riktåldern. Sjukpenning och sjukpenning i särskilda fall Sjukpenning kan lämnas till en försäkrad vars arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. att när den försäkrade har fått sjukpenning , efter ingången av den månad när han eller hon fyllde , får besluta att sjukpenning inte längre ska lämnas. Regeringen föreslår att regeln ändras 2023 så att ett sådant beslut får fattas när sjukpenning lämnats efter ingången av den månad då han eller hon fyllde . föreslår regeringen att regeln ändras så att ett sådant beslut i stället får fattas när sjukpenning lämnats efter ingången av den månad då den försäkrade uppnådde riktåldern för pension. För sjukpenning gäller vidare att för tid efter ingången av den månad då den försäkrade fyllt får sjukpenning lämnas under . I syfte att stärka försäkringsskyddet för dem som väljer att fortsätta arbeta längre upp i åldrarna efter det att anställningsskyddet har upphört föreslår regeringen att den nuvarande övre åldersgränsen för sjukpenning och smittbärarpenning höjs till 2023, men inte knyts till rikt- åldern för pension. Sjukpenning i särskilda fall kan lämnas till en person som har haft tids- begränsad sjukersättning enligt de övergångsregler som infördes i samband med att den tidsbegränsade sjukersättningen avskaf- fades eller som har haft aktivitetsersättning till och med den månad han eller hon fyllde och som har en låg eller ingen sjukpenninggrundande inkomst. Sjukpenning i särskilda fall lämnas längst till och med den månaden före den när den försäkrade fyller . Regeringen föreslår att åldersgränsen anpassas så att sjukpenning i särskilda fall lämnas längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller och knyts till riktåldern för pension och lämnas längst till och med månaden före den när den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Rehabiliteringsersättning och rehabiliteringspenning i särskilda fall Rehabiliteringsersättning kan lämnas till en försäkrad som är sjukskriven och deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering. Rehabiliteringsersättning kan lämnas i två olika former, dels rehabiliteringspenning som i princip ska täcka den inkomstförlust som uppstår när en försäkrad deltar i arbetslivs- inriktad rehabilitering dels det särskilda bidraget som ska täcka kostnader i samband med rehabilitering. Rehabiliteringsersättning lämnas längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller . Regeringen föreslår att rehabiliterings- ersättning ska kunna lämnas längst till och med månaden före den när den försäkrade blir 66 och längst till och med månaden före den när den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Rehabilite- ringspenning i särskilda fall kan lämnas till en person som har haft tidsbe- gränsad sjukersättning enligt de övergångsregler som infördes i samband med att den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffa- des eller som har haft aktivitetsersättning till och med månaden han eller hon fyllde och som har en låg eller ingen sjukpenninggrundande inkomst. Det som gäller för rehabiliteringsersättning i detta avseende gäller även i fråga om rehabiliteringspenning i särskilda fall. Boendetillägg kan lämnas till personer som har haft tidsbegränsad sjuker- sättning enligt de övergångsregler som infördes i samband med att den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffades eller som har haft aktivitets- ersättning till och med månaden han eller hon fyllde och som får sjukpenning, sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringspenning eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Boendetillägget kan därmed lämnas Prop. 2021/22:181 längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller . Regeringen föreslår att åldersgränsen anpassas så att boendetillägg kan lämnas längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller och knyts till riktåldern för pension och lämnas längst till och med månaden före den när den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är det inkomstunderlag som används vid beräkningen av bland annat sjukpenning och föräldrapenning. SGI-skydd innebär att den försäkrade har rätt att bibehålla sin sjuk- penninggrundande inkomst för tid då han eller hon avbryter eller inskrän- ker sitt förvärvsarbete i vissa särskilt angivna situationer. Om den försäkrade återfår arbetsförmågan efter en period då den försäk- rade helt eller delvis har fått sjukersättning, aktivitetsersättning eller liv- ränta, kan den försäkrade få tillbaka sin tidigare SGI. Om en försäkrad får tjänstepension i form av ålderspension eller därmed likställd pension ska en SGI fastställas endast om den försäkrade har ett förvärvsarbete som beräknas pågå i följd. Bestämmelsen om SGI-skydd gäller för tid , för möjligheten att återfå tidigare SGI sträcker sig åldersgränsen till och med månaden före den när den försäkrade fyller och för rätt till en fast- ställd SGI vid tjänstepension är åldersgränsen satt till före utgången av den månad den försäkrade fyller . Regeringen föreslår att reglerna ändras så att åldersgränserna höjs med 2023 och knyts till rikt- åldern för pension. Förslaget medför ändringar i 26 kap. 17, 18, 22 a och 25 §§, 27 kap. 36 och 37 §§, 28 a kap. 7 §, 31 kap. 4 §, 46 kap. 8 § och 103 c kap. 8 § SFB. Regeringens förslag: De pensionsrelaterade åldersgränserna för sjuk- ersättning och bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjuker- sättning ska höjas med 2023 och knytas till riktåldern för pension Åldersgränserna vid pension utan ansökan respektive före ansök- ningsmånaden samt uppföljning av arbetsförmåga och utredningsskyldighet vid sjukersättning ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. promemorian föreslås dock att försäkringstiden för garantiersättning knyts till den riktålder som gällde vid försäkringsfallet även för försäkringsfall Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slagen eller har inget att invända. Flera remissinstanser menar att det finns behov av att reformera sjukersättningen däribland, , Pensions- myndigheten och . i (LO) anser att möjligheterna till sjukersättning måste både förlängas och för- bättras och att hänsyn måste tas till bland annat ålder och utbildnings- bakgrund i bedömningen. avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höj- ningar av åldersgränser i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat och att den enda säkra konsekvensen är att det leder till ökade kostnader. Skälen för regeringens förslag Sjukersättning kan lämnas till personer om arbets- förmågan anses vara stadigvarande nedsatt och bedömningen är att inga rehabiliteringsåtgärder kan återskapa arbetsförmågan. Sjukersättning betalas ut till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller . När nuvarande åldersgränser inom pensionssystemet höjs och knyts till riktåldern i syfte att förlänga arbetslivet bör också åldersgränsen för hur länge sjukersättningen kan betalas ut höjas. avstyrker detta eftersom de anser att signalvärdet av höjningarna av åldersgränserna i kringliggande socialförsäkringssystem är ytterst begränsat. Regeringen anser, i likhet med Pensionsgruppen och många av de remissinstanser som har uttalat sig i frågan, att ett längre arbetsliv förutsätter att äldre som är kvar i arbetskraften under förvärvsaktiv ålder också ska omfattas av ett rimligt försäkringsskydd. Det är även viktigt att försäkringsskyddet för långvarigt sjuka följer höjningarna av riktåldern så att dessa personer inte riskerar att stå helt utan försäkringsskydd eller tvingas göra uttag av inkomstgrundad pension före uppnådd riktålder för pension. Regeringen anser därför att det är av stor vikt att även åldersgränserna inom sjuker- sättningen höjs och knyts till riktåldern. Regeringen föreslår att sjuker- sättning kan betalas ut till månaden före den månad då den för- säkrade fyller och att sjukersättning kan betalas ut längst till och med månaden före den månad då den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Flera remissinstanser anser att sjukersättningen behöver reformeras, exempelvis bör regelverket ta hänsyn till ålder för dem som inte orkar eller kan arbeta längre upp i åldrarna. Denna proposition behandlar enbart anpassningarna av åldersgränserna utifrån de justeringar som görs i de pensionsrelaterade åldersgränserna. Frågan faller därför utanför arbetet med denna proposition. Regeringen har dock i budgetpropositionen aviserat införandet av en så kallad trygghetspension. Förslaget innebär att kraven för att beviljas sjukersättning sänks före riktåldern uppnås. Regeringen föreslår vidare att även åldersgränserna i bestämmelserna om uppföljning av arbetsförmåga vid sjukersättning, utredningsskyldighet vid sjukersättning samt pension utan ansökan vid hel sjukersättning respektive pension före ansökningsmånaden ska höjas med 2023 och knytas till riktåldern för pension. Detsamma ska gälla vid beräkning av bostadstillägg för dessa personer. Faktisk och framtida försäkringstid för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning För rätt till full sjukersättning eller aktivitetsersättning i form av garanti- ersättning krävs försäkringstid i . Den övre åldersgränsen en person kan tillgodoräknas försäkringstid för är det år han eller hon fyller . Försäkringstiden för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning fastställs både i form av faktisk och framtida försäk- ringstid. Det finns också särskilda bestämmelser när försäkringsfallet har inträffat före det år då den försäkrade fyllde . Reglerna för garanti- ersättning motsvaras i huvudsak av vad som gäller för garantipensionen i ålders- och efterlevandepensionssystemet. Vid införandet av garantiersätt- ningen konstaterades det att det finns ett stort värde i gemensamma över- gripande principer i de stora trygghetssystemen inom socialförsäkringen (prop. 2000/01:96, s. 107). I avsnitt 5.2.3 görs bedömningen att full för- säkringstid för garantipension även fortsättningsvis ska vara . Regeringen anser att det fortsatt är av vikt att de övergripande principerna inom de olika socialförsäkringssystemen är gemensamma, därför bör full försäkringstid för garantiersättning även den fortsatt vara . Den övre åldersgränsen för tillgodoräknande av försäkringstid för sjuk- ersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning bör anpassas till de höjda pensionsåldrarna. Det innebär att gränsen höjs till för att anpassas till riktåldern för pension på så sätt att försäkringstid kan tillgodoräknas fram före det år då den försäkrade uppnår den vid försäkringsfallet gällande rikt- åldern. har underhand fört fram att det ofta kan vara svårt att med större exakthet fastställa tidpunkten för ett försäkringsfall som inträffat innan den försäkrade har fyllt . En bestämmelse som i stället utgår från den riktålder som gällde när den försäkrade fyllde skulle underlätta myndighetens hantering som en sådan regle- ring inte skulle innebära någon nackdel för den enskilde. Regeringen instämmer och utformar bestämmelsen i enlighet med synpunkt. Regeringen föreslår därför att reglerna för beräkning av faktisk och framtida försäkringstid för rätt till garantier- sättning ska höjas med 2023 och knytas till rikt- åldern för pension. Förslaget medför ändringar i 33 kap. 16 och 17 §§, 35 kap. 4, 12, 13 och 15 §§, 56 kap. 4 a, 5 och 8 §§ och 102 kap. 18 § SFB. 2021/22:181 5.3.3 Arbetsskadelivränta och SGI för försäkrade som Regeringens förslag: Den nuvarande 65-årsgränsen som anger hur länge arbetsskadelivränta kan lämnas ska höjas till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Den nuvarande 65-årsgränsen för när arbetsskadan vid förlängd liv- ränta tidigast ska ha inträffat ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Åldersgränserna för hur länge förlängd livränta till följd av arbets- skada kan lämnas och möjligheten att återfå SGI efter en period med sådan livränta ska höjas från 68 till 2023. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slagen eller har inget att invända. avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höj- ningar av åldersgränser i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat och att den enda säkra konsekvensen är att det leder till ökade kostnader. Skälen för regeringens förslag: En arbetsskada är en skada till följd av ett olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. Den som har drabbats av en arbetsskada kan få olika förmåner genom arbetsskadeförsäkringen. En sådan förmån är arbetsskadelivränta som lämnas om den försäkrade har fått en bestående nedsättning av förmågan att skaffa sig inkomst genom arbete, exempelvis om arbetsskadan inneburit att den försäkrade måste minska sin arbetstid, omskola sig eller byta arbetsuppgifter eller arbete. För att den försäkrade ska få livränta måste inkomstbortfallet uppgå till minst en femtondel av vad han eller hon tjänade före skadan och vara större än en fjärdedel av prisbasbeloppet när livräntan ska börja lämnas. Livräntan syftar till att ersätta förlusten eller nedsättningen av försörj- ningsförmågan. Arbetsskadelivränta lämnas längst till och med månaden före den då den försäkrade fyller (41 kap. 5 § SFB). Om skadan inträffat den månad den försäkrade fyller eller senare och en sjuk- penninggrundande inkomst (SGI) kan fastställas, lämnas livränta (så kallad förlängd arbetsskadelivränta) längst till och med månaden före den då den försäkrade fyller (41 kap. 6 § SFB). Om den försäkrade får livränta till följd av en arbetsskada som inträffat tidigast den månad då han eller hon fyllde (förlängd arbetsskade- livränta), gäller att den försäkrade har möjlighet att återfå tidigare SGI efter en period med sådan livränta längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller (26 kap. 22 a och 22 b §§ SFB). När nuvarande åldersgränser inom pensionssystemet höjs och knyts till riktåldern i syfte att förlänga arbetslivet bör också åldersgränserna i när- liggande socialförsäkringssystem höjas. avstyrker detta eftersom de anser att signalvärdet av höjningarna av åldersgränserna i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat. Regeringen anser att ett längre arbetsliv förutsätter att äldre som är kvar i arbetskraften under förvärvsaktiv ålder också ska omfattas av ett rimligt försäkringsskydd. Det är därför viktigt att även försäkringsskyddet för arbetsskada följer höjning- arna av pensionsåldern så att dessa personer inte riskerar att stå utan för- Prop. 2021/22:181 säkringsskydd. Regeringen föreslår att regeln ändras 2023, vilket innebär att för arbets- skador som uppkommer innan den försäkrade fyller ska arbetsska- delivränta som längst kunna beviljas till och med månaden före den för- säkrade fyller . föreslås att för arbetsskador som upp- kommer före uppnådd riktålder ska arbetsskadelivränta som längst kunna beviljas till och med månaden före den då den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Den tid under vilken den försäkrade har möjlighet att efter få förlängd arbetsskadelivränta, och därmed även ha möjlighet att återfå sin tidigare SGI, har ett samband med att en arbetstagare enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd har rätt att kvarstå i anställningen. Åldern för rätt att kvarstå i anställning höjdes från 67 till 2020 och höjs från 68 till 2023 (prop. 2018/19:91, bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276). Regeringen anser att rätten att kvarstå i anställning även fortsättningsvis bör kombineras med en försäkring som täcker eventuella inkomstförluster som förorsakats av arbetsskada. Rege- ringen föreslår därför att åldersgränserna för förlängd arbetsskadelivränta och för möjligheten att återfå tidigare SGI efter en period med sådan liv- ränta ska anpassas till den föreslagna höjningen av åldern för rätten att kvarstå i anställning. Det innebär att åldersgränserna höjs från 68 till . Regeringen avser att återkomma med förslag om ytterligare justeringar . Förslaget medför ändringar i 26 kap. 22 b § och 41 kap. 5 och 6 §§ SFB. Regeringens förslag: De pensionsrelaterade åldersgränserna för om- ställningspension, garantipension till omställningspension, garanti- pension till änkepension och änkepensionens 90-procentstillägg ska höjas med 2023 och därefter knytas till riktåldern för pension . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slaget eller har inget att invända. avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höj- ningar av åldersgränser i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat och att den enda säkra konsekvensen är att det leder till ökade kostnader. tillstyrker dock förslaget om rätt till tillägg i änkepensionen. Skälen för regeringens förslag Efterlevandepension fungerar som ett omställningsstöd inom socialför- säkringssystemet till de familjer där en försörjare avlider. Omställnings- pension, garantipension till omställningspension och änkepension i form 2021/22:181 av 90-procentstillägg lämnas längst till och med månaden före den då den efterlevande fyller . avstyrker att åldersgränserna i kringliggande försäk- ringssystem ska höjas eftersom de anser att signalvärdet av dessa höjningar är ytterst begränsat och den enda säkra konsekvensen är ökade kostnader. För att åstadkomma ett förlängt arbetsliv och därigenom skapa förut- sättningar för långsiktigt höjda och trygga pensioner är det, såsom har påpekats tidigare, viktigt att inte endast åldersgränserna i pensions- systemet anpassas till det faktum att vi lever allt längre. För att åstad- komma detta behöver även åldersgränserna i kringliggande trygghets- system anpassas. Regeringen föreslår därför att åldern för hur länge för- månerna får lämnas ska höjas till och knytas till riktåldern 2026. Reglerna för beräkning av inkomstgrundad efterlevandepension (omställ- ningspension och barnpension) innehåller flera bestämmelser som baserar sig på åldern . Pensionsbehållningen efter avlidna som var födda eller senare beräknas olika beroende på om dödsfallet inträffade före eller efter . Om dödsfallet inträffat den avlidne fyllde , ska den avlidnes faktiska pensionsbehållning användas vid beräkning av efterlevandepension. Den faktiska pensionsbehållningen ska räknas om med förändringar av inkomstindex fram till ingången av det år den avlidne fyllde . Därefter följsamhetsindexeras behållningen till ingången av det år då dödsfallet inträffade. I de fall där dödsfallet inträffade beräknas en antagen pensionsbehållning från och med det år då dödsfallet inträffade till och med det år då den avlidne skulle ha fyllt . Den avlidnes antagna pens- ionsbehållning beräknas utifrån ett medelvärde av de senaste årens intjänade pensionsrätter som multipliceras med antalet år från döds- fallsåret till det att den avlidne skulle ha fyllt . Regeringen föreslår att dessa regler anpassas så att åldern höjs med 2023 och knyts till den riktålder som gäller det år den försäk- rade avled. För rätt till oreducerad garantipension till omställningspension krävs försäkringstid i . Reglerna för beräkning av försäkringstid för garantipension till omställningspension innehåller bestämmelser som baseras på att den avlidne skulle ha fyllt . Exempelvis beräknas den framtida försäkringstiden från det år dödsfallet inträffade fram till när den avlidne skulle fyllt . Eftersom den framtida försäkringstiden bör spegla samhällets förväntningar på arbetslivets längd föreslår regeringen att dessa regler anpassas så att åldern höjs med 2023 och knyts till riktåldern för pension. I avsnitt 5.2.3 görs bedömningen att full försäkringstid för garanti- pension även fortsättningsvis ska vara . Eftersom det är av vikt att de övergripande principerna inom de olika socialförsäkringssystemen är gemensamma även fortsättningsvis anser regeringen att full försäkringstid för garantiersättning även den fortsatt bör vara . Regeringen anser att de åldersgränser gäller för beräkningen av efterle- vandepensionsunderlaget efter avlidna som är födda och tidigare som behandlas i 82 kap. 22–26 §§ SFB bör lämnas oförändrade eftersom de har Prop. 2021/22:181 en tydlig koppling till det tidigare ATP-systemet. Änkepensionen är under utfasning i och med att det, något förenklat, finns ett krav på att man ska ha varit gift före . Änkepensionen samordnas med änkans egen ålderspension men det sker med olika avräkningar beroende på om hon är född och tidigare eller 1945 och . För de yngre änkorna innebär det i praktiken att de flesta mister änkepension vid uttag av den egna ålderspensionen medan majoriteten av äldre änkor fick behålla den men till ett mindre belopp. Avräkningen sker oavsett om änkan tagit ut ålderspension eller inte. Även 90-procentstillägget till änkepensionen upphör . Rätten till 90-procentstillägget regleras i 77 kap. 18 § SFB.