prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringens förslag: Omställningsstudiestöd ska beviljas efter ansökan. En studerande ska få begränsa sin ansökan till att avse endast omställningsstudiebidrag. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian föreslås inte någon bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av restkompetensen kan få meddela ytterligare föreskrifter om ansökan. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. CSN, LO, , och . CSN anser att omställningsstudiestöd som huvudregel endast ska kunna sökas i elektronisk form. I anledning av det föreslår CSN en justering av det för- slag till förordning om omställningsstudiestöd som lämnas i promemorian. avisar inte helt förslaget men vill framhålla att den konstruktion som föreslås för att en sökande ska kunna ta del av omställningsstudiestödet blir administrativt krävande och slukar mycket tid. Förbundet anför vidare att det kan finnas risk att den enskilde drabbas om hanteringen från omställningsorganisationen och CSN drar ut . Ansökningsförfarandet får inte missgynna lärare och studie- och yrkesvägledare som ofta har en längre planeringshorisont för sin fortbildning. Flera remissinstanser har synpunkter på de förordningsförslag som lämnas i promemorian i fråga om att omställningsstudiestöd ska lämnas i två skilda ansökningsomgångar och i den ordning ansökningarna kommer in till CSN. Det gäller bl.a. CSN, Omställningsfonden och . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att CSN ska administrera omställningsstudiestödet. En ansökan om omställnings- studiestöd bör därför lämnas in till CSN. En sökande bör kunna begränsa sin ansökan så att den enbart avser omställningsstudiebidrag, men den sökande kan ansöka om både omställ- ningsstudiebidrag och omställningsstudielån. Regeringen håller med att konstruktionen av omställningsstudiestödet kan bli administrativt och tidsmässigt krävande. Regeringen anser dock att den föreslagna konstruktionen är nödvändig för att myndigheten ska kunna handlägga och besluta i ärenden om omställningsstudiestöd med bibehållen noggrannhet och rättssäkerhet. Utförligare bestämmelser om ansökan kan enligt regeringens bedöm- ning regleras på förordningsnivå, eller efter bemyndigande i förordning, av CSN, med stöd av restkompetensen. Eftersom det beträffande ansökan föreslås att ska få meddela föreskrifter på restkompetensens område kan regeringen inte meddela föreskrifter på det området om det inte i lagen tas in bestämmelser som tydliggör att regeringen – trots lagregleringen – kan meddela sådana föreskrifter, s.k. nödvändiga upplysningsbestämmelser. En sådan bestämmelse bör därför finnas i lagen om omställningsstudiestöd. De remissynpunkter som har framförts om bestämmelser på Prop. 2021/22:176 förordningsnivå kommer att beaktas i det fortsatta förordningsarbetet. 6.6.2Yttrande från en omställningsorganisation Regeringens förslag: Om en studerande är anknuten till en omställningsorganisation ska CSN ge den organisationen tillfälle att yttra sig angående om och hur en utbildning kommer att stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. behöver dock inte ges tillfälle att yttra sig om –den redan har lämnat ett yttrande, –den har meddelat nämnden att den har avstått från att yttra sig, –ansökan avser omställningsstudiestöd före det kalenderår den studerande fyller eller efter det kalenderår han eller hon fyller (), eller –ansökan avser omställningsstudiestöd för samma utbildning som den studerande redan har fått omställningsstudiestöd för. Vid prövningen av en ansökan om omställningsstudiestöd ska CSN lägga särskild vikt vid ett sådant yttrande som en omställnings- organisation har lämnat. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Svensk Scenkonst, som tillstyrker förslaget, framhåller vikten av att det rör sig om ett frivilligt åtagande. Flera remissinstanser har invändningar mot förslaget. ifrågasätter om ett yttrande från en omställningsorganisation alls behövs i de fall en yrkesverksam lärare redan har kommit överens med arbetsgivaren att få gå en fortbildning. Det riskerar onödig administration och långa ledtider. Vidare framför vikten av att ett sådant yttrande baseras på en god dialog med individen och att även individens egen bedömning av vad som stärker ställningen på arbetsmarknaden tillmäts avgörande betydelse. Företagarna ifrågasätter om CSN har den nödvändiga kompetens som krävs för att fatta ett beslut om en insats stärker en individs ställning på arbetsmarknaden eller inte. avstyrker förslaget och anser att det utgör en inskränkning av studenternas utbildningsval. Studentens egen motivation, drömmar, och därmed efterfrågan på utbildning är det som leder till innovation och användbarhet. förordar däremot att omställningsorganisationerna har en aktiv roll vad gäller att lyfta upp behov av utbildningar och anpassningar av utbildningsutbudet. anser att det bör vara individens val att se vilka utbildningar som stärker deras ställning på arbetsmarknaden och att även fortsättningsvis ska fastställa sitt utbildningsutbud självständigt med utgångspunkt i studenternas önskemål och i dialog med avnämarna – inte utifrån omställningsorganisationens rekommendationer. Omställnings- organisationerna skulle i stället kunna erbjuda omvärldsanalyser i form av rapporter, som kan hjälpa både den enskilde som söker utbildning och 2021/22:176 lärosätena som definierar sitt utbildningsutbud. Flera remissinstanser, bl.a. , anser att bedömningen hur en utbildningsinsats stärker individens framtida ställning på arbetsmarknaden kommer bli svår att genomföra rättssäkert och likvärdigt. SFS avstyrker förslaget att omställningsorganisationerna ska ges tillfälle att yttra sig och anför att offentligfinansierat studiestöd bör vara öppen för all högre utbildning. CSN avstyrker förslaget om att CSN ska fästa särskild vikt vid en omställningsorganisations yttrande. Det ankommer på CSN att göra en självständig prövning av en ansökan om förmån utifrån omständigheterna i det aktuella ärendet med beaktande av vad som anges i förarbeten och som följer av praxis, bl.a. gängse principer om bevisvärdering. Mot denna bakgrund framstår den föreslagna bestämmelsen som främmande och som något som skapar osäkerhet i rättstillämpningen. Skälen för regeringens förslag CSN bör ha en skyldighet att ge omställningsorganisationer tillfälle att lämna ett yttrande om den sökta utbildningen Omställningsorganisationer som erbjuder arbetstagare omställnings- eller kompetensstöd i form av vägledning, rådgivning och förstärkt stöd kommer att ha en särskild inblick i den enskilde arbetstagarens situation och särskilt goda förutsättningar att uttala sig om hur dennes ställning på arbetsmarknaden kan stärkas genom deltagande i en viss utbildning. Denna kompetens bör tillvaratas. Till skillnad från bl.a. bund anser regeringen därför att dessa omställningsorganisationer, i de fall den studerande är anknuten till en sådan, bör ges tillfälle att lämna ett yttrande till CSN med ett utlåtande om och i förekommande fall hur den sökta utbildningen kommer att stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Yttrandet bör ges i form av ett vägledande utlåtande. Det är dock CSN som beslutar i frågan om villkoret att utbildningen ska stärka den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarkna- dens behov är uppfyllt, när myndigheten tar ställning till om stödet ska beviljas eller inte. Regeringen anser, i likhet med , och , att omställningsorganisationen vid bedöm- ningen av om en viss utbildning stärker den enskildes ställning på arbetsmarknaden även bör ta hänsyn till om den valda utbildningen är lämplig för den enskilde studerande, utifrån hans eller hennes ambitioner för sitt framtida arbetsliv. Det kan också ses som ett sätt att säkerställa att utbildningen kommer att slutföras. Regeringen anser att CSN bör ha en skyldighet att ge den aktuella omställningsorganisationen tillfälle att lämna ett yttrande. CSN inte får avgöra ärendet utan att först ha gjort det. inte att det ska finnas en skyldighet för omställningsorganisationen att lämna ett yttrande. Med omställningsorganisation bör avses Kammarkollegiet eller en om- ställningsorganisation som registrerats enligt den lag om grundläggande omställnings- och kompetensstöd på arbetsmarknaden som föreslås i kompetensstöd (Ds 2021:16, se avsnitt 6.4.2). En person bör anses vara anknuten till en omställningsorganisation till vilken personens arbetsgi- vare betalar avgifter för grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Vissa arbetstagare kommer i stället att vara anknutna till Kammarkollegiet i dess funktion som offentlig omställningsorganisation. Om en person är anknuten till flera registrerade omställningsorganisationer eller till Kammarkollegiet och en eller flera registrerade omställningsorganisatio- ner bör CSN endast vara skyldig att ge en av dessa organisationer tillfälle att lämna ett yttrande. Det bör finnas vissa undantag från skyldigheten att ge en omställningsorganisation tillfälle att yttra sig Skyldigheten för CSN att ge en omställningsorganisation tillfälle att yttra sig bör inte gälla om den berörda omställningsorganisationen redan har lämnat ett yttrande eller meddelat nämnden att den har avstått från att yttra sig. Skyldigheten bör inte heller gälla om den studerande ansöker om omställningsstudiestöd före det kalenderår han eller hon fyller eller efter det kalenderår han eller hon fyller . En person som ansöker före det kalenderår han eller hon fyller kan inte uppfylla arbetsvillkoret för att få rätt till omställningsstudiestöd och en person som ansöker efter det kalenderår han eller hon fyller har inte möjlighet att få omställningsstudiestöd med hänsyn till åldersgränsen. föreslås att omställningsstudiebidrag får lämnas längst till och med det kalenderår som den studerande fyller , varför skyldigheten att ge en omställningsorganisation tillfälle att lämna yttrande bör höjas till . Skyldigheten bör inte heller gälla om den studerande ansöker om omställningsstudiestöd för samma utbildning som han eller hon redan har omställningsstudiestöd för. Om den studerande varken är anknuten till en registrerad eller till den offentliga omställningsorganisationen bör CSN inte vara skyldig att ge någon omställningsorganisation tillfälle att yttra sig. CSN bör lägga särskild vikt vid ett yttrande från en omställnings- organisation Regeringen är av uppfattningen att CSN vid prövningen av en ansökan om omställningsstudiestöd bör lägga särskild vikt vid ett yttrande som en omställningsorganisation har lämnat. framhåller bl.a. att bedömningen av hur en utbildningsinsats stärker individens framtida ställ- ning på arbetsmarknaden kommer bli svår att genomföra rättssäkert och likvärdigt. Regeringen bedömer, till skillnad från , att omställningsorganisationerna med en särskild inblick i den enskilde arbetstagarens situation kommer att ha särskilt goda förutsättningar att uttala sig om hur dennes ställning på arbetsmarknaden kan stärkas genom deltagande i en viss utbildning. Företagarna ifrågasätter om CSN har den nödvändiga kompetens som krävs för att fatta ett beslut i fråga om en insats stärker en individs ställning på arbetsmarknaden eller inte. Regeringen menar att CSN har den kompetens som krävs för att fatta ett sådant beslut på ett rättssäkert och likvärdigt sätt. Som CSN framhåller underlättas en sådan bedömning väsentligen om den kan baseras på en objektiv bedömning från en sak- kunnig källa, som en omställningsorganisation. Utan yttrande kommer den 2021/22:176 studerande själv att behöva tillhandahålla annat underlag. Även om ett sådant underlag kan vara mer svårbedömt för CSN anser regeringen att myndigheten har den kunskap som krävs. CSN anser att den föreslagna bestämmelsen om att CSN ska lägga särskild vikt vid omställningsorganisationens yttrande framstår som främmande och som något som skapar osäkerhet i rättstillämpningen, särskilt i de fall då CSN finner skäl att avvika från omställningsorgani- sationens bedömning. Som CSN nämner ankommer det på myndigheten att göra en självständig prövning av ansökan om omställningsstudiestöd utifrån omständigheterna i det aktuella ärendet, med utgångspunkt i upp- gifter i omställningsorganisationens yttrande och i annat eventuellt under- lag, samt utifrån den praxis som utvecklas. Myndighetens självständiga prövning hindar dock inte att det upprätthålls en regel som innebär att CSN lägger särskild vikt vid ett yttrande från en omställningsorganisation i de ärenden där det finns ett sådant. Till skillnad från CSN anser regeringen att detta bör regleras särskilt. En föreskrift av det slaget är visserligen inte vanlig. Den är emellertid i det här fallet motiverad med hänsyn till intresset av att tydliggöra att omställningsorganisationernas insikter och kompetens tas till vara. Lagrådet anser att det är överflödigt att i lag reglera att CSN ska lägga särskild vikt vid ett yttrande från en omställningsorganisation, eftersom det redan framgår att CSN ska ge berörd omställningsorganisation tillfälle att yttra sig om hur en viss utbildning stärker den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden. Regeringen anser emellertid, av de skäl som anförts ovan, att det är motiverat med en sådan reglering. Regeringens förslag: CSN:s beslut ska gälla , om inte CSN bestämmer något annat. CSN:s beslut i ärenden om tilldelning och återkrav av omställnings- studiestöd ska överklagas till . beslut om sjukpenninggrundande inkomst och årlig inkomst för en person som har ansökt om omställningsstudiestöd ska kunna ändras, omprövas och överklagas på samma sätt som beslut i ärenden om förmåner enligt social- försäkringsbalken. CSN:s beslut i ärenden om återbetalning av omställningsstudielån ska överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Bestämmelserna om uppgiftsskyldighet till domstol som har bety- delse för återbetalningen av omställningsstudielån ska överensstämma med bestämmelserna inom studiemedelsområdet. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Promemorians förslag innehåller en hänvisning till att överklaganden av beslut i ärenden om återbetalning ska ske enligt en bestämmelse i studiestödslagen. Eftersom det i promemorian inte föreslås att ska fastställa SGI och årlig inkomst för de studerande som saknar en SGI finns det inte heller något förslag på reglering i socialförsäkringsbalken om ändring, omprövning och överkla- gande av beslut för denna grupp. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , Förhandlings- och samverkansrådet PTK, Industrifacket och . CSN anser att den föreslagna bestämmelsen om när beslut får verkställas bör förtydligas så att det framgår att även överinstansens beslut gäller . och anser att det är svårt att förstå varför beslut om tilldelning och återkrav av omställningsstudiestöd bara ska kunna överklagas till en instans. ÖKS lyfter fram att de kommer få pröva frågan om den sökta utbildningen stärker den studerandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. ÖKS anser därför att det kan övervägas om det i sammansättning också finns behov av någon ledamot med särskild kunskap om arbetsmarknaden. anför att den som är missnöjd med sitt beslut om omställningsstudiestöd kan komma att behöva vända sitt missnöje åt två håll. Beslut om årlig inkomst och SGI omprövas inom och överklagas sedan till förvaltningsrätten. Själva beslutet om omställningsstudiestöd överklagas dock till ÖKS. Detta kan innebära att tidsfristen för att begära omprövning av beslut redan kan ha löpt ut när stödmottagaren får beslut om omställningsstudiestöd. påpekar att det därför är viktigt att de som söker omställningsstudiestöd får tydlig information om vad som blir konsekvensen av ett beslut om årlig inkomst och SGI. Skälen för regeringens förslag CSN:s beslut bör gälla CSN:s beslut bör gälla , om inte CSN bestämmer något annat. Om ett beslut om tilldelning och återkrav av omställningsstudiestöd överklagas, bör dock ÖKS med stöd av 48 § förvaltningslagen (2017:900) kunna besluta att det tills vidare inte ska gälla. Vidare kan allmän förvaltningsdomstol, vid överklagande av beslut i andra ärenden, med stöd av 28 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) besluta att ett beslut som överklagas dit tills vidare inte ska gälla. Regeringen gör, till skillnad från CSN, bedömningen att det i lagen om omställningsstudiestöd inte behöver förtydligas att även överinstansens beslut gäller . Den ordningen gäller . Beslut om tilldelning och återkrav av omställningsstudiestöd överklagas till ÖKS En sökande som inte uppfyller kraven för omställningsstudiestöd kan få helt eller delvis avslag på sin ansökan av CSN. CSN:s beslut om omställningsstudiestöd kan få stora konsekvenser för en enskild och bör därför kunna överklagas. ÖKS har till uppgift att pröva överklaganden av CSN:s beslut om tilldelning och återkrav av studiestöd. ÖKS bör därför vara den instans som även prövar överklaganden av CSN:s beslut i ärenden om tilldelning och återkrav av omställningsstudiestöd. och anför att de har svårt att förstå varför besluten bara ska kunna överklagas till en instans. Regeringen anser dock att det inte framkommit sådana skäl att det finns anledning att avvika från den ordning som gäller för beslut enligt studiestödslagen och lagen om studiestartsstöd. ÖKS:s beslut med anledning av ett överklagande dit bör alltså inte få överklagas. Regeringen avser att beakta synpunkterna från ÖKS när det gäller nämndens arbetsmarknadskompetens i det fortsatta förordningsarbetet. beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol bör på CSN:s begäran bestämma sjukpenning- grundande inkomst och årlig inkomst för dem som ansökt om om- ställningsstudiestöd (se avsnitt 6.5.4). Sådana beslut om sjukpenning- grundande inkomst och årlig inkomst bör kunna ändras, omprövas och överklagas på samma sätt som beslut i ärenden om förmåner enligt socialförsäkringsbalken, dvs. enligt bestämmelserna i 113 kap. socialförsäkringsbalken. Möjligheten att överklaga ett sådant beslut gäller om beslutet går den enskilde emot och har betydelse för rätten till omställningsstudiestöd, även om den sjukpenninggrundande inkom- sten har fastställts till maximalt belopp, dvs. Eftersom regeringen föreslår att ska bestämma en årlig inkomst både för de som har och de som inte har en SGI är 113 kap. social- försäkringsbalken tillämpligt för samtliga studerande. En hänvisning till lagen (2022:000) om omställningsstudiestöd bör göras i 113 kap. 2 § socialförsäkringsbalken eftersom skyldighet att bestämma SGI och årlig inkomst kommer att regleras i den lagen. Regeringen instämmer i synpunkt om att den som är Prop. 2021/22:176 missnöjd med sitt beslut om omställningsstudiestöd kan behöva vända sitt missnöje dels till ÖKS, dels till förvaltningsdomstol. Regeringen bedömer dock att det förfarandet är nödvändigt då det avser olika ärenden som beslutas inom olika myndigheters verksamheter. Regeringen delar För- säkringskassans bedömning att det är viktigt att myndigheterna informerar de sökande om detta så att de har möjlighet att överklaga ett beslut som de är missnöjda med inom rätt tid. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att 113 kap. socialförsäkrings- balken bör gälla i fråga om ärenden om bestämmande av sjukpenning- grundande inkomst och årlig inkomst för en studerande som har ansökt om omställningsstudiestöd och att socialförsäkringsbalken ändras på motsva- rande sätt. CSN:s beslut om återbetalning av lån överklagas till allmän förvaltningsdomstol Besluten som fattas gällande återbetalning av omställningsstudielån kan ha stor betydelse för den enskilde och kan exempelvis handla om fast- ställandet av ett årsbelopp, rätten att få betala lägre årsbelopp och rätten till avskrivning av omställningsstudielån. Ett beslut om återbetalning av omställningsstudielån bör därför kunna överklagas. Regeringen föreslår att omställningsstudielån bör betalas tillbaka enligt samma bestämmelser som det vanliga studielånet inom studiemedels- systemet och betalas tillsammans med det. Överklagande av beslut om återbetalning av omställningsstudielån bör därför hanteras på samma sätt som överklagande av beslut om återbetalning av studielån enligt bestämmelserna i 6 kap. 10 § studiestödslagen. CSN:s beslut i ärenden om återbetalning av omställningsstudielån som rör en person som är bosatt i bör därmed överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen hade sin hemortskommun när beslutet fattades. Beslut i övriga fall bör överklagas till den förvalt- ningsrätt inom vars domkrets det första beslutet i ärendet fattades. Efter synpunkter från Lagrådet framgår det av författningskommentaren att med övriga fall avses beslut i ärenden om återbetalning av omställningsstudielån som rör en person som inte är bosatt i . Med hemortskommun bör avses den kommun där den fysiska personen var folkbokförd året före det år då beslutet fattades. För den som var bosatt eller stadigvarande vistades här i landet under någon del av det år då beslut fattades, men som inte var folkbokförd här föregående år, bör med hemortskommun avses den kommun där den fysiska personen först var bosatt eller stadigvarande vistades. Prövnings- tillstånd bör krävas vid överklagande till kammarrätten. Promemorians förslag innehåller en hänvisning till att överklaganden av beslut i ärenden om återbetalning ska ske enligt 6 kap. 10 § i studiestöds- lagen. Regeringen anser att det är tydligare att återge bestämmelsen än att hänvisa till motsvarande bestämmelse i studiestödslagen. CSN:s beslut om återbetalning av omställningsstudielån bör gälla ome- delbart, om nämnden inte bestämmer något annat. Det finns inte skäl att, som CSN föreslagit, förtydliga i lagen om omställningsstudiestöd att även överinstansernas beslut gäller . 2021/22:176 Domstolars behov av uppgifter om omställningsstudiestöd Domstolarna, men också och , måste kunna utföra sitt arbete på ett effektivt och rättssäkert sätt. I 6 kap. 7 § andra stycket studiestödslagen finns en bestämmelse om skyldighet för myndigheter och försäkringsinrättningar att på begäran lämna domstol, och sådana uppgifter i fråga om en viss person som är av betydelse i ärenden om återbetalning av studielån enligt 4 kap. studiestödslagen. Regeringen anser att denna uppgiftsskyldighet även ska gälla i ärenden om omställningsstudiestöd. 6.6.4Centrala och behöver vissa uppgifter från andra för sin handläggning Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om skyldighet för –omställningsorganisationer att till CSN respektive ÖKS lämna de uppgifter som har betydelse för tillämpningen av lagen om omställningsstudiestöd och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen, och –läroanstalter eller andra utbildningsanordnare att till CSN respektive ÖKS lämna de uppgifter som har betydelse för tillämpningen av lagen om omställningsstudiestöd och föreskrifter som har meddelats ianslutning till lagen. En studerande som har beviljats omställningsstudiestöd ska vara skyldig att lämna uppgift till CSN om sådana ändringar av den studerandes förhållanden som har betydelse för att få omställningsstudiestödet. Promemorians (Ds 2021:18) förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , och .