prop · H903179 · 2022-03-22 00:00:00 — Enligt andra punkten gäller äldre bestämmelser i i fråga om fondavtal som har ingåtts före ikraftträdandet, dvs. främst bestämmelserna i 64 kap. i deras lydelse före . Ett undantag från detta gäller dock när ett sådant äldre fondavtal sägs upp efter att de nya bestämmelserna har trätt i kraft. När pensionsmedlen i en fond som omfattas av det uppsagda fondavtalet ska omplaceras i en annan fond ska detta nämligen göras med tillämpning av bestämmelserna i 64 kap. 27 a och 27 b §§. Det innebär att vid sådan omplacering gäller samma bestämmelser oavsett om det uppsagda fondavtalet har ingåtts före eller efter ikraftträdandet. Vid tillämpningen av äldre bestämmelser ska enligt tredje punkten det som anges om i 64 kap. 3 § tredje stycket och 40 § första stycket andra strecksatsen i dess äldre lydelse, i stället gälla . Det innebär att ska granska 2021/22:179 fondförvaltare och fonder oavsett om berörda fondavtal har ingåtts före eller efter ikraftträdandet. I sådana fall ska också ta ut avgifter för granskningen. Dock ska behålla granskningen när det gäller fondavtal som har ingåtts före ikraftträdandet av de nya bestämmelserna i de fall då myndigheten redan har inlett någon granskningsåtgärd. Här avses särskilda granskningsåtgärder som påbörjats före som exempelvis ärenden där har avregistrerat fonder från fondtorget och för talan om ersättning från fondförvaltarna. I sådana fall ska även ta ut avgifter enligt äldre bestämmelser för att täcka kostnaderna för granskningen. Övervägandena finns i avsnitt 12. 14.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) Sjunde AP-fonden förvaltar fonder för de ändamål som framgår av bestämmelserna om premiepension i socialförsäkringsbalken. Förvaltningen ska ske uteslutande i pensionsspararnas intresse. När medel förs över med stöd av 64 kap. 23 § tredje stycket socialförsäkringsbalken, ska pensionsspararen kunna bestämma att medlen ska 1.placeras i en eller flera angivna fonder, 2.fördelas mellan fonderna efter pensionsspararens ålder, eller 3.fördelas mellan fonderna efter den risknivå som pensionsspararen anger. När medel förs över med stöd av 64 kap. 24 §, 26 § andra stycket eller 27 b § socialförsäkringsbalken, ska medlen fördelas mellan fonderna efter pensions- spararens ålder. Sjunde AP-fonden får ur var och en av fonderna ta ut medel för de förvaltnings- kostnader som uppkommit för respektive fond. Om kostnaderna avser flera av fonderna, ska de fördelas mellan fonderna på ett skäligt sätt. Sjunde AP-fonden ska ta emot medel till och betala ut medel från fonderna enligt de anvisningar som lämnar. Paragrafen innehåller bestämmelser om ändamålet med Sjunde AP- fondens förvaltning av premiepensionsmedel och om medlens placering i eller fördelning mellan fonder. I tredje stycket regleras principen för fördelningen av pensions- spararens medel mellan fonderna i de fall en pensionssparare inte har gjort ett aktivt val, det s.k. förvalsalternativet. De hänvisningar till SFB som förekommer i detta stycke kompletteras med en hänvisning till 64 kap. 27 b § SFB. Om ett fondavtal upphör ska premiepensionsmedel som är placerade i den berörda fonden överföras till en annan fond eller placeras enligt det s.k. förvalet. En pensionssparare som har pensionsmedel i fonden bereds då enligt 64 kap. 27 a § första stycket SFB möjlighet att bestämma att medlen ska placeras i en annan fond. Om spararen då inte bestämmer hur medlen ska placeras kommer de att placeras i en fond som är likvärdig med den föregående. Finns det emellertid inte någon likvärdig fond eller det finns särskilda skäl för det ska medlen placeras i det s.k. förvalet, vilket innebär att de ska placeras med tillämpning av bestämmelserna i förevarande stycke, dvs. medlen ska fördelas mellan Prop. 2021/22:179 fonder efter pensionsspararens ålder. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Sjunde AP-fonden ska ingå samarbetsavtal enligt 64 kap. 3 § andra stycket 2 socialförsäkringsbalken med . Fondbestämmelserna för de fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden får inte tillåta att medel delas ut till någon annan än . Sjunde AP- fonden får inte heller genom fonderna utöva sådan fondverksamhet som avser förvaltning av specialfonder enligt 12 kap. lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. I paragrafen finns bestämmelser om att Sjunde AP-fonden ska ingå sam- arbetsavtal med och åta sig att uppfylla vissa krav enligt 64 kap. 17 c § SFB. Där finns också bestämmelser om att fonder som förvaltas av Sjunde AP-fonden inte får dela ut medel till annan än samt begränsningar för Sjunde AP-fonden att utöva fondverksamhet avseende förvaltning av specialfonder. Föreskriften i första stycket om att Sjunde AP-fonden ska uppfylla kraven i 64 kap. 17 c § andra stycket 3–6 SFB tas bort. Kraven i de punkterna rör fondförvaltare och måste vara uppfyllda för att ska kunna bifalla en ansökan om fondavtal. Emellertid är det inte längre som ska ingå fondavtal. Med anledning av att 64 kap. 17 c § upphävs tas även hänvisningen till den paragrafen bort. Om det finns behov av att ställa upp villkor avseende det som tidigare reglerats i 64 kap. 17 c § andra stycket 3–6 SFB kan det exempelvis anges i samarbetsavtalet mellan och Sjunde AP-fonden. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.1. Denna lag träder i kraft . I ikraftträdandebestämmelsen anges att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 12. 14.5Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess gäller hos , , och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftningen om 1. allmän försäkring, 2. allmän pension, 3. arbetsskadeförsäkring, 4. merkostnadsersättning och omvårdnadsbidrag, 5. statligt tandvårdsstöd, 6. läkarvårdsersättning, 7. ersättning för fysioterapi, 8. annan ekonomisk förmån för enskild, eller 9. särskild sjukförsäkringsavgift. Motsvarande sekretess gäller hos en annan myndighet som har till uppgift att handlägga ärenden enligt den lagstiftning som anges i första stycket. myndighet som anges i 14 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos och även i verksamhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som myndigheten fått från , om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I paragrafen finns bestämmelser om sekretess i verksamhet som rör socialförsäkring med mera. Första stycket ändras på så sätt att anges som en av de myndigheter hos vilka sekretessbestämmelsen ska tillämpas. Sekretesskyddet hos denna myndighet omfattar bland annat uppgifter om pensionssparares personliga förhållanden. också av ett sekretesskydd hos samma myndighet enligt 31 kap. 17 a §. Övervägandena finns i avsnitt 10.7. Sekretess gäller hos , och domstol i ärende enligt lagstiftningen om inkomstgrundad ålderspension för uppgift om 1. hur premiepensionsmedel har placerats för en enskilds räkning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men, och 2. vad en pensionssparare har bestämt om efterlevandeskydd enligt 91 kap. Sekretessen enligt första stycket 2 gäller inte sedan pensionsspararen har avlidit. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I paragrafen finns bestämmelser om sekretess för uppgifter om placering av premiepensionsmedel och vad en pensionssparare har bestämt om Första stycket ändras på så sätt att sekretess för uppgifter om placering av premiepensionsmedel och vad en pensionssparare har bestämt om efterlevandeskydd ska gälla även hos . personkrets omfattas också av ett sekretesskydd hos samma myndighet enligt 31 kap. 17 a §. Övervägandena finns i avsnitt 10.6. i verksamhet som avser fondtorget för premiepensionen en uppgift som är sekretessreglerad i 4 b eller 6 b § från en myndighet som avses där, blir 4 b eller 6 b § tillämplig på uppgiften också hos . I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om överföring av sekretess. kan komma att samverka med i frågor som rör fondförvaltare och fonder som deltar på fondtorget för premiepensionen eller som deltar i upphandlingar enligt lagen (2022:000) om upphandling av fonder till premiepensionens fondtorg. Vid denna samverkan kan behöva lämna uppgifter som annars omfattas av sekretess enligt 4 b eller 6 b § för uppgift i en anmälan eller utsaga om överträdelse. Om en uppgift som omfattas av sådan sekretess hos lämnas till ska enligt paragrafen sekretessen överföras till . Övervägandena finns i avsnitt 10.8. Sekretess gäller hos om en enskilds affärs- eller driftförhållanden eller andra ekonomiska förhållanden eller personliga för- hållanden när den enskilde har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med en fondförvaltare som deltar eller har deltagit i en upphandling av fonder eller ingått fondavtal enligt lagen (2022:000) om upphandling av fonder till premiepensionens fondtorg, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om sekretess som rör en- skilda som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med en fondförvaltare som deltar eller har deltagit i en upphandling av fonder eller som har ingått fondavtal enligt lagen om upphandling av fonder till premiepensionens fondtorg. För sekretess enligt första stycket gäller ett rakt skaderekvisit. Det råder således en presumtion för offentlighet. Med enskild som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med fondförvaltare avses tredje man. Med fondförvaltare och fondavtal avses detsamma som i lagen om upphandling av fonder till premiepensionens fondtorg. En fondförvaltare anses delta i en upphandling redan när förvaltaren på något sätt har manifesterat en avsikt att lämna in en anbudsansökan eller ett anbud i en upphandling enligt den nämnda lagen. Detta kan till exempel vara fallet om fondförvaltaren har påbörjat förberedelser för att upprätta en anbudsansökan eller ett anbud. Fondförvaltaren behöver alltså inte ha gett in någon anbudsansökan eller något anbud för att anses delta i upphandlingen. I undantagsfall kan det finnas fondförvaltare som har ingått fondavtal utan att ha deltagit i en upphandling, till exempel om avtalet tillåter partsbyte. Bestämmelsen avser att skydda uppgifter om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, andra ekonomiska förhållanden eller personliga förhållanden när denne har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med en sådan fondförvaltare som har trätt i affärsförbindelse med , så kallade tredjemansuppgifter. Med tredje man avses även pensionssparare i detta sammanhang. 2021/22:179 I andra stycket föreskrivs att sekretessen för en uppgift i en allmän handling gäller i högst . Övervägandena finns i avsnitt 10.5. Får en myndighet en uppgift som är sekretessreglerad i 16, 17 eller 17 a § från en myndighet som avses där, blir 16, 17 eller 17 a § tillämplig på uppgiften också hos den mottagande myndigheten. Sekretessbestämmelsen ska dock inte tillämpas, om uppgiften ingår i ett beslut av den mottagande myndigheten. I paragrafen finns bestämmelser om överföring av sekretess. Paragrafen ändras på så sätt att sekretess enligt 17 a § förs över till en mottagande myndighet. Övervägandena finns i avsnitt 10.5. Denna lag träder i kraft . I ikraftträdandebestämmelsen anges att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 12. Sammanfattning av betänkandet Ett bättre premiepensionssystem (SOU 2019:44) Enligt kommittédirektiven ska utredningen formulera ett mål för premiepensionssystemet och fondtorgets roll för att uppnå det målet. Vidare ska en valmiljö skapas som ska vara pålitlig och säker samt erbjuda pensionsspararna valfrihet. Utredningen ska också ta fram ett förslag till regelverk för ett upphandlat fondtorg för premiepensionen samt en lag som reglerar en ny myndighet som ska ha till uppgift att upphandla fonder och förvalta fondtorget. Därefter ska utredningen i ett andra steg förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten. Utredningens bedömning är att premiepensionssystemet har uppfyllt syftet att möjliggöra högre avkastning genom investeringar på kapitalmarknaden och att bidra till riskspridning inom den allmänna pensionen. Utredningen bedömer vidare att premiepensionssystemet delvis har uppfyllt syftet att göra det möjligt för enskilda att påverka hur medlen förvaltas. Premiepensionssystemet har däremot inte uppfyllt ambitionen att skapa ökat engagemang och intresse för den egna pensionen. Enligt kommittédirektiven behöver ett mål för premiepensionssystemet formuleras och riktas in på att leverera en förväntad avkastning som liksom långsiktigt tydligt överstiger inkomstindex. Vidare framgår att det ingår i uppdraget att säkerställa att målet för premie- pensionssystemet är förenligt med målet för förvalsalternativet. Mål och risknivå för förvalsalternativet har utretts separat i översyn av förvalsalternativet.1 Premiepensionen är en socialförsäkring Av pensionsöverenskommelsen2 framgår att Pensionsgruppen är överens om att premiepensionssystemet ska behållas, men att systemet ska reformeras för att ge bättre trygghet och högre framtida pensioner. Utformningen ska ha en annan utgångspunkt och en ny struktur i enlighet , Förvalsalternativet inom premiepensionen, 2019, Fi2019/00913/FPM. , Pensionsgruppens överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner, 2017, S2017/07369/SF. med bland annat principen att premiepensionen är en socialförsäkring för vilken staten måste ha ett tydligare ansvar. Utredningen konstaterar att en grundläggande del av den svenska välfärden är ett allmänt, obligatoriskt och väl täckande social- försäkringssystem. Det syftar till att ge ekonomisk trygghet för alla försäkrade under livets samtliga skeden. En väsentlig del av den ekonomiska tryggheten är den allmänna ålderspensionen som syftar till att garantera en rimlig, trygg och tillräcklig försörjning efter förvärvslivet när det normalt sett saknas möjlighet till annan försörjning. Den allmänna ålderspensionen är obligatorisk och utformad som en försäkring som ger en livslång pension oavsett hur länge den försäkrade lever. Premiepensionen är en del av den allmänna pensionen och därmed också en socialförsäkring. Grundläggande för premiepensionen är att, tillsammans med inkomstpensionen utifrån inbetalda , ge ett standardskydd vid pensionering. Mot denna bakgrund är det enligt utredningens uppfattning rimligt att det mål som ska föreslås för premiepensionssystemet vägleds av att det är fråga om en socialförsäkring. Det innebär att staten har ett tydligt ansvar för att premiepensionssystemet utformas så att det är förenligt med målet. Det handlar då särskilt om att ta ansvar för att risknivån ger möjlighet till en långsiktigt god avkastning som risken för kraftiga förändringar av pensionsbeloppen begränsas. Målet för premiepensionssystemet ska alltid ta sin utgångspunkt i att leverera en så bra försäkring som möjligt, där enbart pensionssparares och pensionärers intressen är i fokus. Andra intressen kan förvisso beaktas, men enbart om sådana inte är till nackdel för pensionssparare eller pensionärer. Det innebär till exempel att premiepensionssystemet inte ska utformas för att främja tillväxt i svensk ekonomi eller genom andra ekonomisk-politiska mål. Det ska inte heller ha till syfte att vara en distributions- eller marknadsföringskanal för fondförvaltare, verka som produktutvecklingsplattform för fondmarknaden eller tjäna som kanal för nystartade eller utländska fondförvaltare som önskar etablera sig på den svenska fondmarknaden. Vad är en ansvarsfull risknivå i en socialförsäkring? På motsvarande sätt som för andra socialförsäkringsförmåner bör målet för premiepensionssystemet vägledas av att premiepensionen ska ge ekonomisk trygghet. Premiepensionssystemet syftar visserligen till att dra nytta av en förväntad högre avkastning från kapitalmarknaden och är därmed förenad med risk som, åtminstone i någon mån, skulle kunna anses vara oförenlig med att ge ekonomisk trygghet. Det fondsparande som det här är fråga om sker dock normalt . Dessutom har aktier historiskt och på lång sikt gett överavkastning, det vill säga avkastning utöver inkomsttillväxten. Det går dock inte att utgå från att så alltid kommer att vara fallet. Till detta kommer att enskilda sparare i ett system med individuell valfrihet alltid kan få en låg eller volatil premiepension till följd av att deras val av fonder ger ett sådant utfall. Utredningen anser att motsättningen mellan risk, avkastning och trygghet är oundviklig, men att en acceptabel avvägning är möjlig. Det är dock enligt utredningens bedömning väsentligt att premiepensions- systemets mål övergripande vägleds av att det är en socialförsäkring och att risken under både sparande- och utbetalningstiden därför anpassas så att variationer i pensionsbeloppen begränsas. Mål för sparande- och utbetalningstiden samt rätt till valfrihet Utredningen föreslår att målet för premiepensionssystemet ska vara att utgöra ett pensionssparande av hög kvalitet som ger en trygg pension vilket innebär att 1.under sparandetiden ge en avkastning som är tydligt högre än förändringen av inkomstindex men utan garantier för avkastningen, och 2.under utbetalningstiden leverera en premiepension med låg volatilitet, med beaktande av den återstående sparandetiden. Premiepensionssystemet ska ge rätt till valfrihet så att sparare och pensionärer har möjlighet att påverka risknivån och placeringsinriktningen när det gäller placering av premiepensionsmedlen. Utredningen föreslår att målet för premiepensionssystemet och principen om valfrihet ska regleras i lag. måste premiepensionssystemet förväntas ge högre avkastning än lönetillväxten Utredningen anser att målet för premiepensionssystemet under sparande- tiden behöver innehålla en nivå för avkastningen. Det avser framför allt sådan förvaltning som staten har ett ansvar för, det vill säga i princip förvalet (AP7 Såfa). Premiepensionssystemet ska också innefatta en rätt till reell valfrihet när det gäller placering av premiepensionsmedlen. Principiellt och med hänsyn till att premiepensionssystemet är en del av socialförsäkrings- systemet bör målet även gälla dem som väljer fonder själva. Eftersom en avsikt med egna val är just att bland annat kunna påverka risknivån ligger det dock i sakens natur att sannolikheten för ett resultat som avviker från målet ökar för individer som väljer fonder själva. Dessa individer kan sägas sätta sina egna mål för premiepensionen genom att utnyttja rätten till valfrihet. Utredningen har övervägt ett siffersatt mål för avkastningen, men anser att det är olämpligt. Den historiska utvecklingen på kapitalmarknaden har visserligen varit god, men är en för svag indikator för framtida avkastning. Bedömningen om vad som är en ansvarsfull nivå för ett mål om avkastning torde också variera beroende på den långsiktiga ekonomiska utvecklingen, i och globalt. Ett mål bör ha en långsiktig karaktär. Utredningen anser därför inte att det är rimligt att sätta ett mål som grundar sig på historisk avkastning eller dagens bedömningar av framtida avkastning utan att målet på en övergripande och långsiktig nivå fastställd i lag enbart bör slå fast att avkastningen tydligt bör överstiga inkomstindex. Utredningen har också beaktat att ett mål för förvalet kommer att fastställas. Det är utredningens uppfattning att det målet får anses ge uttryck för statens ambitioner med premiepensionssystemet i termer av avkastning och volatilitet på pensionsutbetalningarna. Utredningen har vidare gjort bedömningen att ett annat siffersatt mål för premiepensions- systemet som helhet än för förvalet skulle vara olämpligt. bör målet vara en trygg och stabil pension Med utgångspunkt i att premiepensionen är en del av socialförsäkringen som ska svara för ekonomisk trygghet bör det grundläggande slutmålet för premiepensionen vara att den ska leverera en trygg och stabil pension. Med trygg och stabil avses en pensionsutbetalning med låg volatilitet. Även om pensionskapitalet kan möta kraftiga såväl nedgångar som uppgångar bör de försäkrade känna trygghet i att premiepensionssystemet efter förvärvslivet ger pensionsutbetalningar som är tillräckligt förutsägbara och stabila. Placering av medel på kapitalmarknaden är per definition förenad med risk. En högre risk ger möjlighet till en högre avkastning, men kan också innebära det omvända. Naturligtvis bör avkastningen vara så hög som möjligt, men balanseras mot målet om en trygg pension. Risknivån blir därför alltid en avvägning mellan högsta möjliga avkastning och rimlig trygghet. Med utgångspunkt i att det grundläggande syftet med socialförsäkringen är ekonomisk trygghet anser utredningen att trygghet normalt bör prioriteras. Det innebär inte frånvaro av risk. Utredningens förslag till mål för utbetalningstiden är därför en premiepension med låg volatilitet, med beaktande av den återstående sparandetiden. För de sparare som väljer att göra egna fondval kommer valen att kunna leda till utfall som står i konflikt med målet om en pension med låg volatilitet. Utredningen konstaterar att denna målkonflikt finns och att den är genuin, och därför inte kan lösas helt utan att antingen målet om låg volatilitet eller rätten till valfrihet tas bort. Att helt förhindra volatila utfall skulle kräva så omfattande inskränkningar i valfriheten att det inte längre skulle vara fråga om reell valfrihet. En sådan hantering skulle således vara oförenlig med både kommittédirektiven och pensionsöverenskommelsen. De sparare som vill påverka risknivå och placeringsinriktning ska ha frihet att göra det Av kommittédirektiven framgår att ett syfte med premiepensionssystemet är att den enskilde ska ha möjlighet att påverka pensionen genom att själv välja en eller flera fonder som medlen placeras i. Förutom förvalsalternativet ska det enligt direktiven även fortsättningsvis finnas ett fondtorg för premiepensionen med fonder som har olika placerings- inriktning och riskprofil och som pensionssparare som vill ta ett eget ansvar för förvaltningen av sina premiepensionsmedel ska kunna välja mellan. För de pensionssparare som vill ska det finnas möjlighet att placera premiepensionsmedel i fonder på ett tryggt, kontrollerat och professionellt upphandlat fondtorg. Upphandlingen av fonder ska ske efter övergripande principer om valfrihet, hållbarhet och kontrollerbarhet. De fonder som erbjuds på fondtorget ska hålla god kvalitet och vara kostnadseffektiva, hållbara och kontrollerade. Utredningen kan utifrån det som anges i kommittédirektiven konstatera att det är naturligt att betrakta valfrihet som en integrerad rättighet för spararna i premiepensionssystemet. Valfriheten innebär för dem som vill en möjlighet att utifrån individuella preferenser påverka risknivå och placeringsinriktning genom att välja förvaltning av premiepensions- medlen. Måluppfyllelse i ett system med valfrihet Utredningen bedömer att det finns en motsättning mellan att staten sätter upp mål om avkastning och volatilitet i ett fonderat pensionssystem och ger spararna valfrihet att själva välja risknivå på sparandet genom fonder på ett fondtorg. För att en sådan motsättning ska kunna hanteras utan att det ena intresset helt får ge vika för det andra krävs en tydlig och väl genomarbetad valarkitektur som ger förutsättningar för välgrundade val och ökar möjligheten att nå målen. Utredningen konstaterar att sparande på fondtorget kan leda till utfall som är såväl högre som lägre än statens ambitioner för premie- pensionssystemet som det kommer till uttryck i målet för förvalet.