prop · H903116 · 2022-02-15 00:00:00 — Regeringen anser även, till skillnad mot vad som framförs från Äldrecentrum, att utredningens underlag är tillräckligt för att föreslå denna lagändring. Regeringen anser inte heller att det innebär en alltför hög detaljeringsgrad, såsom Myndigheten för delaktighet påpekar. Att tydligt reglera syftet med den fasta omsorgskontakten underlättar även för den statliga tillsynen som då ges ytterligare ett lagstadgat krav att granska verksamheterna En tydlig reglering bedöms vidare underlätta framtida uppföljningar och utvärderingar av arbetet med fast omsorgskontakt. Det bedöms även på ett positivt sätt kunna tydliggöra viktiga aspekter som bör finnas med i kommunens uppföljning av verksamheten, till exempel när det gäller upplevelse av trygghet och i fråga om samordning av insatser. Vem ska erbjudas en fast omsorgskontakt? I likhet med ett flertal remissinstanser anser regeringen att samtliga kvinnor och män som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt. Regeringen anser således att skyldigheten att erbjuda en omsorgskontakt även ska gälla för personer som är . Uppskattningsvis har ca 16 000 personer hemtjänst och denna målgrupp har i regel komplexa omsorgsbehov. Utredningens direktiv har varit avgränsade till att gälla äldre personer med hemtjänst. Det har dock under utredningens kartläggning och i samband med dess beredning av förslagen vid återkommande tillfällen framhållits att en reglering om fast omsorgskontakt bör omfatta samtliga personer med hemtjänst, inte minst ur ett jämlikhetsperspektiv. Det bör således inte vara omsorgstagarens ålder som styr behovet av en fast omsorgskontakt, utan huruvida omsorgstagarens hälso- och funktionstillstånd kräver en sådan. Regeringen delar den bedömningen och anser därför inte att det finns någon anledning att utesluta yngre personer med hemtjänst. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys anför att det är önskvärt att utreda om även personer som bor i särskilt boende bör erbjudas en fast omsorgskontakt. Att utreda rätten till en fast omsorgskontakt för denna målgrupp har dock inte ingått i utredningens direktiv, och personer som Prop. 2021/22:116 bor i särskilda boenden bedöms inte heller vara den primära målgruppen för de förslag som lämnas i denna proposition. En reglering ska tillgodose enskildas ökade behov av trygghet, individanpassad omsorg och samordning Allt fler äldre bor hemma och har insatser från . Med hemtjänst menas olika typer av insatser som den enskilde kan få i syfte att underlätta den dagliga livsföringen. I hemtjänst kan såväl personlig omvårdnad som service ingå. Det kan också vara ledsagning eller andra insatser som behövs för att bryta isolering eller insatser för att den enskilde ska känna sig trygg och säker i det egna hemmet. Trygghetslarm är också en sådan insats som innefattas i begreppet hemtjänst. I och med att vi lever ökar risken för sjukdom och multisjuklighet, vilket innebär att många äldre som bor hemma har sammansatta vårdbehov. Även yngre kvinnor och män får hemtjänst och de har också ofta sammansatta vårdbehov. En tydlig trend är att behoven av hälso- och sjukvård ökar, och kortare vårdtider och snabbare utskrivning av medicinskt färdigbehandlade patienter från sjukhusen leder till att åtgärder för rehabilitering och habilitering i större utsträckning behöver utföras i hemmet. Den tekniska utvecklingen bidrar även till att patienter med svårare hälsoproblem kan vårdas i hemmet i stället för på sjukhus. Detta innebär sammantaget att en person som har hemtjänst kan få insatser från många olika aktörer, vilket ställer krav på ett fungerande teamarbete och samordning. För de flesta personer är det mer tryggt att få stöd och hjälp av personal som de känner igen och som man har byggt upp en ömsesidig relation till. Det bidrar till att öka delaktigheten och självbestämmandet för de personer som har hemtjänst och ökar tryggheten även för deras anhöriga. Personer som får hemtjänst värderar kvalitetsegenskaper som är relaterade till personalen högt och ett viktigt mått på kvalitet är personalkontinuitet, vilket innebär att den äldre i största möjliga mån får vård och omsorg av samma person. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att det ska införas en skyldighet att erbjuda den som har hemtjänst en fast omsorgskontakt. Regeringens förslag till lagreglering syftar inte till att i detalj beskriva den fasta omsorgskontaktens arbetsuppgifter. Tanken är i stället att den fasta omsorgskontaktens roll och arbetsuppgifter ska utformas närmare av verksamheterna med vägledning av de mål och syften som anges i bestämmelsen samt omsorgstagarens behov och önskemål. Syftet med en fast omsorgskontakt är att tillgodose behov av kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg och samordning för den omsorgstagare som har hemtjänst. De angivna behoven är centrala aspekter för en hemtjänst av god kvalitet. Det innebär att den som utses till fast omsorgskontakt bör ges möjlighet att arbeta i nära relation till sin omsorgstagare. Att skapa en trygg och individanpassad omsorgssituation kräver tillit och förtroende mellan omsorgstagaren och omsorgskontakten och den som arbetar som fast omsorgskontakt behöver lära känna sin omsorgstagare. Det innebär i sin tur att den fasta omsorgskontakten kan behöva träffa sin omsorgstagare med viss frekvens och regelbundenhet, vilket bidrar till en 2021/22:116 bättre kontinuitet. Viktiga mervärden av den goda personkännedomen är att omsorgskontakten får en helhetsbild av omsorgstagarens situation och kan notera förändringar i hälso- och funktionstillståndet. I första hand handlar omsorgskontaktens uppdrag om att arbeta i en nära relation till omsorgstagaren och skapa en helhetsbild av dennes situation och anpassa stödet till personens individuella behov. För att uppnå en god personalkontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg, delaktighet och god samordning bör omsorgsarbete vara en central del i uppdraget, enligt regeringens mening. Det innebär att den fasta omsorgskontakten kan behöva utföra beviljade hemtjänstinsatser, vilket innefattar serviceinsatser och personlig omvårdnad och att vid behov föra social dokumentation. Det kan även innebära att genomföra medicinska uppgifter efter anvisning eller delegering från hälso- och sjukvården. Det kan också handla om läkemedelshantering, sårvård, provtagning och rehabiliterande uppgifter. Andra viktiga uppgifter är att planera och följa upp omsorgen och vara ”spindeln i nätet”. Det kan handla om att upprätta och revidera genomförandeplanen som är en överenskommelse mellan omsorgstagaren och enheten om vilket stöd omsorgstagaren ska få utifrån de insatser som beviljats av handläggaren. Det kan också handla om att informera och samverka med anhöriga, närstående, arbetslaget och andra aktuella yrkesgrupper som är delaktiga i den äldres vård och omsorg. I uppdraget kan även ingå att delta i uppföljningsmöten med biståndshandläggare samt delta i samverkan när det gäller den individuella plan som enligt 2 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453) och 16 kap. 4 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ska upprättas när den enskilde har behov av insatser både från och från hälso- och sjukvården. Det kan även handla om andra tvärprofessionella möten. En fast omsorgskontakt kan även bidra till att bryta isolering och känslan av ensamhet hos omsorgstagaren. En fast omsorgskontakt bör vidare kunna bidra till att även anhöriga känner sig trygga. Anhöriga som exempelvis bor långt ifrån en omsorgstagare kan ges möjlighet att höra av sig till den fasta omsorgskontakten som känner omsorgstagaren väl och som kan upptäcka och, med beaktande av regelverken om sekretess och tystnadsplikt, kan ges möjlighet att kommunicera exempelvis förändringar i hälsotillståndet. Det kan underlätta vardagen för anhöriga som inte behöver känna sig tvingade att ansvara för samordningen av den närståendes insatser. är tveksam till förslaget att i lagstiftningen fastställa fyra syften med fast omsorgskontakt med motiveringen att varken funktionen eller den som arbetar som fast omsorgskontakt ensam kan tillgodose detta, och att alla som arbetar inom hemtjänst ska arbeta för att de enskilda som får hemtjänst ska känna trygghet, erbjudas kontinuitet och få sina insatser individanpassade och samordnade. En uppräkning som den föreslagna riskerar enligt att avgränsa andra aspekter som kan vara viktiga för de personer som har hemtjänst. Till skillnad från anser regeringen i detta avseende att det är angeläget att i lagen ange syftena med fast omsorgskontakt. Utan ett tydligt mål om vad arbetet med fast omsorgskontakt ska bidra till riskerar rollen att enbart bli en pappersprodukt. Enligt uppgift har åtta av tio äldre en fast omsorgskontakt, men kvaliteten på rollen varierar i stor utsträckning mellan olika kommuner och Prop. 2021/22:116 verksamheter (SOU 2020:70, s. 11). Fast omsorgskontakt som en del av den verkställande verksamheten Avsikten är att den fasta omsorgskontakten ska utgöra en del av den verksamhet som verkställer hemtjänstinsatser. En fast omsorgskontakt ska därmed inte erbjudas inom ramen för biståndshandläggningen. Hur arbetet med den fasta omsorgskontakten ska bedrivas i praktiken blir det upp till socialnämnden att närmare beskriva i riktlinjer, rutiner eller andra styrdokument. Såväl en hemtjänstinsats i sig som en fast omsorgskontakt kan tillhandahållas av antingen socialnämnden eller av en privat aktör som kommunen slutit avtal med om att utföra uppgiften. Det följer av 2 kap. 5 § SoL som anger att en kommun får sluta avtal med en enskild person om att utföra kommunens uppgifter inom . Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte överlämnas. har socialnämnden som huvudman för en skyldighet att säkerställa att den som får hemtjänst i privat regi erbjuds en fast omsorgskontakt. 8 § kommunallagen (2017:725) har kommunen en skyldighet att kontrollera och följa upp att verksamhet som bedrivs av privata utförare följer de regler som gäller för verksamhet och de krav som uppställts i avtal med den privata utföraren. Regeringen vill därför mot bakgrund av och kommuners farhågor poängtera att införandet av en fast omsorgskontakt inte fråntar en kommun dess ansvar för att följa upp de beslut som verkställs. kan en fast omsorgskontakt utgöra en viktig länk i vård- och omsorgskedjan. Med en god personkännedom om omsorgstagaren kan omsorgskontakten spela en viktig roll såväl i det förebyggande arbetet som vid olika typer av uppföljningsmöten. Den dokumentation som behöver föras i verkställigheten med anledning av förslaget till lagreglering av fast omsorgskontakt kan göras med stöd av bestämmelserna i 11 kap. 5 och 6 §§ SoL. Det kan till exempel handla om att i dokumentationen ange vem som har utsetts som fast omsorgskontakt eller om en person tackat nej till erbjudande om fast omsorgskontakt. När en person tackat ja till ett erbjudande om fast omsorgskontakt behöver en sådan utses. Hemtjänstutföraren torde, med tanke på närheten till omsorgstagarna, i praktiken ha bäst förutsättningar att hitta den mest lämpade omsorgskontakten. Den fasta omsorgskontakten ska vara en utpekad person. Regeringen delar inte SKR:s bedömning att utredningens förslag till bestämmelser skapar otydlighet i förhållande till bestämmelserna i 4 kap. 1 och 2 a § SoL. SKR noterar att utredningens förslag omfattar både hemtjänst som tillhandahålls efter individuell behovsprövning enligt 4 kap. 1 § SoL, och hemtjänst som tillhandahålls utan föregående individuell behovsprövning enligt 4 kap. 2 a § SoL. SKR anser att den omständigheten att den fasta omsorgskontakten ska tillgodose den enskildes behov skapar otydlighet i förhållande till biståndsbedömningen enligt 4 kap 1 § SoL och i förhållande till 4 kap. 2 a § SoL, eftersom den enskilde vid tillämpningen av 4 kap. 2 a § SoL själv bedömer om denne har behov av sådan hemtjänst som socialnämnden tillhandahåller utan föregående individuell behovs- 2021/22:116 prövning. Bestämmelsen om skyldigheten att erbjuda en fast omsorgskontakt bör enligt SKR därför endast ange att den som beviljats hemtjänst med stöd av 4 kap. 1 § eller 2 a § SoL ska erbjudas en fast omsorgskontakt och inte att bestämmelsen närmare ska reglera vilka behov som ska tillgodoses. Bestämmelsen kan annars uppfattas som uttömmande och därmed bli helt styrande för uppdragets innebörd. Regeringen anser i motsats till SKR att en tydlig reglering av den fasta omsorgskontaktens roll och funktion kräver att det i lag uttryckligen framgår både att en sådan kontakt ska erbjudas, och vilken roll och vilken inriktningen ska vara för det uppdrag som den fasta omsorgskontakten ska ha. Uppdraget innebär att omsorgskontakten, när hemtjänstinsatsen verkställs, ska säkerställa den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning. Den fasta omsorgskontakten ska därmed inte bedöma och tillgodose den enskildes behov av biståndsinsatser i sig, utan den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning inom ramen för verkställigheten av hemtjänstinsatsen. För att tydliggöra detta bör det dock med anledning av SKR:s synpunkt tydligt anges i lagtexten att det är i samband med att en hemtjänstinsats verkställs som behoven ska bedömas och tillgodoses. En fast omsorgskontakt ska utses om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt Regeringen föreslår vidare att regleringen ska innebära att den som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Uttrycket ”uppenbart obehövligt” syftar till att markera huvudregeln, dvs. att den enskilde ska erbjudas en fast omsorgskontakt, och att utrymmet för avsteg från den skyldigheten är mycket begränsat. I motsats till SKR anser regeringen inte att det ska finnas utrymme för att kunna avstå från att erbjuda en fast omsorgskontakt även i situationer då det bedöms vara ”obehövligt”. Exempel på undantagssituationer kan t.ex. vara omsorgstagare som endast har trygghetslarm, matdistribution eller hjälp med städning eller inköp. Emellertid ska inte typen av eller antalet insatser avgöra om en fast omsorgskontakt behöver erbjudas eller inte. Det finns tvärt om omsorgstagare med ett begränsat antal insatser som trots det kan behöva stöd med att planera och strukturera vardagen och ha behov av att samordna kontakter till andra yrkesgrupper och myndigheter. Även omsorgstagare med begränsade sociala nätverk och måttliga kognitiva nedsättningar kan behöva en omsorgskontakt även utan att ha något stort behov av hemtjänstinsatser. Individens egen syn på behovet behöver också beaktas i bedömningen. Det viktiga är att det görs en bedömning i varje enskilt fall, sett till syftet med den fasta omsorgskontakten. avstyrker förslaget att en fast omsorgskontakt inte ska erbjudas om det bedöms vara uppenbart obehövligt. anser att det utifrån ett jämlikhetsperspektiv är rimligt att alla som har hemtjänst erbjuds en fast omsorgskontakt. Regeringen anser dock att de omsorgstagare som uppenbart inte är i behov av en fast omsorgskontakt inte heller ska erbjudas en sådan. Det är den enskilda omsorgstagarens behov som ska ligga till grund för och styra erbjudandet om fast omsorgskontakt och andra insatser som ges av . Utredningen föreslår i sitt författningsförslag att bestämmelsen om kra- Prop. 2021/22:116 vet på fast omsorgskontakt ska införas som en ny 5 a § i 5 kap. i ett enda Regeringen anser att eftersom den nya bestämmelsen innebär en skyldighet att erbjuda en fast omsorgskontakt till den som har hemtjänst bör bestämmelsen i stället föras in som en ny paragraf i omedelbar anslutning till 4 kap. 2 a § SoL, en paragraf som reglerar rätten till hemtjänst utan föregående behovsprövning. Av språkliga skäl och tydlighetsskäl bör paragrafen dessutom delas in i två stycken. En fast omsorgskontakt bör erbjudas på ett sätt som den enskilde förstår Omsorgstagare med hemtjänst har inte alltid förmåga att ta till sig information eller på ett enkelt och tydligt sätt ge uttryck för sin vilja. Det är därför viktigt att erbjudandet om den fasta omsorgskontakten utformas och framförs på ett sätt som är anpassat efter omsorgstagarens förmågor och förutsättningar. För personer med kognitiva nedsättningar kan det handla om att använda sig av alternativa vägar för kommunikation, låta processen ta tid och återkomma till frågan . har tagit fram två olika kunskapsstöd som handlar om hur man kan stödja vuxna personer med funktionsnedsättning respektive äldre att ta till sig information och uttrycka sin vilja. Kunskapsstöden återfinns på som är en webbplats som samlar kunskapsstödjande produkter från , andra myndigheter och aktörer och som riktar sig till anställda inom eller hälso- och sjukvården. Kunskapsstödet kan med fördel även användas för att utforma ändamålsenlig information om erbjudandet av en fast omsorgskontakt. 5.2Vem kan vara fast omsorgskontakt? Regeringens förslag: får bara den som har bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska enligt bestämmelserna i patientsäkerhetslagen utses till fast omsorgskontakt. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I utredningens förslag har lagtexten en annan paragrafbeteckning och språklig utformning. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker utredningens förslag i sin helhet, bland andra , , , kommun, Inspektionen för vård och omsorg (), , Region , Region , och Svenskt Demenscentrum. anser att en fast omsorgskontakt utför kvalificerade uppgifter som kräver ordentliga kunskaper och att den som utses därför bör ha den utbildning som krävs för den skyddade yrkestiteln undersköterska. betonar att förslaget bidrar till lika vård över landet. () anser att en fast omsorgskontakt är en viktig åtgärd för att höja kvaliteten i äldreomsorgen och att den fasta omsorgskontakten, som lägst, ska inneha undersköterskekompetens samt ser gärna att den fasta omsorgskontakten, 2021/22:116 med stöd av tvärprofessionella team, bidrar till att öka kontinuitet och kvaliteten i äldreomsorgen och rehabiliteringen. SSR anser att det även bör vara möjligt för annan personal än under- sköterska att vara fast omsorgskontakt, under förutsättning att dessa har motsvarande eller högre kompetens. att formell grundläggande medicinsk kunskap liksom praktisk kunskap om social omsorg är centrala kompetenser för att den som utses till fast omsorgskontakt ska kunna få goda förutsättningar för sitt uppdrag. sjuksköterskeförening för fram att endast den som har formell kompetens för uppdraget med minst skyddad yrkestitel undersköterska, ska vara fast omsorgskontakt och betonar att man även måste ha tillräckliga kunskaper i det svenska språket. utredningens analys att det är nödvändigt att koppla en gemensam kompetensstandard till den fasta omsorgskontaktens roll för att säkerställa en trygg och säker omsorg. SKPF Pensionärerna framhåller att de som arbetar inom äldreomsorgen möter allt fler äldre med mer komplexa behov av vård och omsorg och att det därför ställs allt högre krav på att utbildad personal besitter individuell lämplighet, kompetens och erfarenhet. för Medicinskt ansvariga sjuksköterskor och Medicinskt ansvariga för rehabilitering delar utredningens bedömning att erbjudandet om en fast omsorgskontakt ska ha en grund i den sociala omsorgen och anser att det är viktigt med en balans i arbetsteamet mellan det medicinska, det rehabiliterande, det sociala och det förebyggande perspektivet samt understryker att det krävs en grundkompetens motsvarande under- sköterska för att på ett patientsäkert sätt kunna rapportera till hälso- och Arbetsterapeuter påtalar att den fasta omsorgs- kontakten måste ha god kompetens om vardagsrehabilitering. Myndigheten för delaktighet anser att utredningen fokuserat alltför mycket på vårdande och medicinska insatser på bekostnad av andra insatser som ingår i enligt socialtjänstlagen. Några remissinstanser påtalar risken för oklar gränsdragning gentemot hälso- och sjukvården. men anser att det är oklart vad som avses med begreppen omsorg poängterar att det är viktigt att den fasta omsorgskontakten samverkar med den fasta tillstyrker förslaget men påtalar risken för en otydlig gräns mellan rollen som fast omsorgskontakt och rollen som fast vårdkontakt som är en funktion som utses inom ramen för den av regionen finansierade hälso- och sjukvården. positiva till förslaget men menar att utredningen är alltför otydlig gällande gränsdragning i relation till hälso- och sjukvårdens fasta vårdkontakt. Vidare saknar även social utvärdering en diskussion om gränssnittet mellan olika formella fasta kontakter, till exempel inom hälso- och sjukvården. framhåller att de vård- och omsorgsutbildningar som genomförs på folkhögskolan kan ge motsvarande status som gymnasiesko- lans utbildning till undersköterska. Flera remissinstanser påtalar rekryteringsproblem. tillstyrker förslaget men påtalar att det kan bli svårt att realisera med tanke på utbildningsnivån hos dagens medarbetare och svårigheter att rekrytera undersköterskor och att det krävs statligt stöd för att fortbilda och validera tillstyrker delvis förslaget men ser Prop. 2021/22:116 svårigheter att upprätthålla kompetensnivån. men ser utmaningar i att ett så stort antal undersköterskor ska rekryteras då många kommuner har svårt att rekrytera undersköterskor. Famna, Fremia, kommun, , kommun och kommun avstyrker förslaget med hänvisning till att det kan bli svårt att rekrytera tillräckligt många undersköterskor. gör inget tydligt ställningstagande men pekar också på rekryteringsproblem. understryker att det är viktigt att den fasta omsorgskontakten har basala kunskaper om hälsa och sjukdom och anser å andra sidan att den nya funktionen kan öka status och attraktiviteten i undersköterskeyrket och skapa möjlighet att rekrytera och behålla medarbetare. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys föreslår att man utvärderar effekterna innan man ställer krav på en specifik yrkeskategori. avstyrker förslaget om att endast den som innehar yrkestiteln undersköterska enligt de kommande reglerna får utses till fast De kunskaper och färdigheter som utredningen menar att den fasta omsorgskontakten behöver ha, är sådana som anser att all personal som arbetar inom bör ha. allmänna råd (SOSFS 2011:12) om grundläggande kun- skaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre samt av 3 kap. 3 § SoL. SPF Seniorerna avstyrker utredningens förslag om att bara den som innehar yrkestiteln undersköterska får utses till fast omsorgskon- takt och föreslår att det i stället bör vara den som lägst innehar yrkestiteln Även Famna, Fremia, , Lunds kommun och anser att andra personalkategorier än under- sköterska kan ha tillräcklig kompetens för att vara fast omsorgskontakt. Kommuner och Regioner (SKR) anser att det är olämpligt att i lagstiftning reglera att endast en specifik yrkesgrupp och yrkestitel ska kunna utgöra en fast omsorgskontakt i . Det riskerar att mot- verka behovet av förnyelse och förändring i verksamheten. synpunkt delas av Föreningen , kommun, och Region . anser att även någon annan i teamet som är legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal kan vara en fast omsorgskontakt. företagarna avstyrker en detaljreglering av vilken kompetens en omsorgs- kontakt ska ha och anser att det måste vara upp till verksamheten att fatta beslut om vilken person som är lämplig. Skälen för regeringens förslag Vad en fast omsorgskontakt bör kunna Behoven hos omsorgstagare med hemtjänst är ofta komplexa och omfattande vilket ställer särskilda krav på kompetens för att den som utses till en fast omsorgskontakt ska kunna utföra sitt arbete på ett tryggt och Den fasta omsorgskontakten kan exempelvis komma att utföra sådant som att planera och följa upp omsorgen, genomföra omsorgsarbete och vid behov medicinska uppgifter efter anvisning eller delegering från hälso- och sjukvården och dessutom vara ”spindeln i nätet”, vilket kräver en väl utvecklad bedömningsförmåga, dvs. att kunna bedöma förändringar