prop · H903123 · 2022-02-22 00:00:00 — För deltagare i validering förväntas, enligt delegationen, den effektiva studietiden förkortas . Med utgångspunkt i delegationens antaganden kan antalet individer som deltar i validering beräknas uppgå till drygt 7 000 . Detta innebär en besparing för staten på i minskade studiestödskostnader för de individer som deltar i validering. Det kan dock dröja innan besparingarna i studiemedelssystemet får fullt genomslag. beräknas besparingarna endast uppgå till . Det kan finnas behov av att meddelar ytterligare föreskrifter om validering. kan också behöva meddela föreskrifter om den inledande kartläggning som kommunerna föreslås bli skyldiga att erbjuda. Detta arbete innebär insatser av engångskaraktär och bedöms rymmas inom förvaltningsanslag. har fått i uppdrag att följa upp förslagens tillämpning i kommunerna. Även detta arbete bedöms rymmas inom förvaltningsanslag. 2021/22:123 mer således att förslagen i denna proposition inte medför kostnader för staten som kräver extra finansiering. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär nya obligatoriska uppgifter för kommunerna som regel åtföljas av en statlig finansiering via det generella statsbidraget. Principen gäller när , regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för en verksamhet. Flera remissinstanser, bl.a. , påpekar att förslaget om en inledande kartläggning innebär en ökad kostnad för kommunerna, bl.a. behövs det enligt kommunen en förstärkning av studie- och yrkesvägledningen. ser också en risk för ökade kostnader för kompetensutvecklande insatser. Även framhåller att en inledande kartläggning inte sällan kan vara en komplex och resurskrävande process i förhållande till de syften som kartläggningen bör uppfylla, särskilt om individen har svaga kunskaper i svenska språket och har flytt från ett krigsdrabbat land. Behovet av kompetensutveckling framhålls av flera remissinstanser, bl.a. kommun poängterar att det behöver vara mycket tydligt vilka extra medel som tillförs kommunerna för att säkerställa att medlen går till vuxenutbildningen. Hemkommunen har redan enligt skollagen ett ansvar för att det upprättas en individuell studieplan för varje elev och en inledande kartläggning kan ingå i framtagandet av en individuell studieplan. Införandet av en skyldighet för kommunerna att erbjuda en inledande kartläggning innebär dock en höjning av ambitionsnivån. Kommunerna bör därför ersättas i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Med utgångspunkt i delegationens antaganden beräknar regeringen att drygt 29 000 individer kommer att få en inledande kartläggning i komvux. Om varje individ erbjuds två samtal för kartläggning till en kostnad av per individ ger det en kostnad för kommunerna på för inledande kartläggning. När det gäller förslaget om en skyldighet för kommunerna att erbjuda validering anser flera remissinstanser, bl.a. , , , , , och kommuner samt , att kostnaderna för skyldigheten kan bli högre än vad delegationen har beräknat. framför t.ex. att delegationens beräkningar av kostnaderna baseras på fullt utbyggda system i grannländerna som tagit att utveckla. De initiala kostnaderna riskerar därmed enligt kommunen att bli högre och de samhällsekonomiska vinsterna lägre än vad beräkningarna visar. Regeringen instämmer i att kostnaderna för delegationens förslag kan bli högre än vad delegationen har beräknat. Ett syfte med validering är att förkorta individens studietid. Som ovan nämns förväntas den effektiva studietiden förkortas med i genomsnitt för deltagare i validering. En förkortad studietid leder i sin tur till minskade utbildningskostnader för kommunerna. Regeringen beräknar dock, till skillnad från delegationen, att kostnaderna för validering blir högre än de besparingar som kan göras. Den genomsnittliga kostnaden för en årsstudieplats i komvux på gymna- sial nivå uppgick till . Om studietiden förkortas innebär det en besparing på per deltagare och år, exklusive kostnaden för validering. Den kostnaden beräknas i sin tur till i genomsnitt per validering. Med utgångspunkt i delegationens antaganden kan antalet valideringar inom komvux uppskattas till drygt Summan av kostnaderna för förslagen om inledande kartläggning och validering minus besparingar för förkortad utbildningstid innebär en sammanlagd nettokostnad på ca . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1) föreslagit att medel avsätts för att ersätta kommunerna för denna kostnad. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2021/22:UbU1, rskr. 2021/22:108). Validering Väst framför att validering i kombination med individanpassad kompletterande utbildning är klart mycket dyrare än att låta individen delta i ordinarie utbildning. Det bör dock i detta sammanhang framhållas att det redan finns ett krav på individanpassning av komvux. Enligt skollagen ska utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev inom komvux vara elevens behov och förutsättningar (20 kap. 2 §). Förslagen om inledande kartläggning och validering innebär inte några nya krav på kommunerna i det avseendet. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Den kommunala självstyrelsen regleras bl.a. i 14 kap. regeringsformen (RF). Enligt 14 kap. 3 § RF bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett inskränkningen. Innebörden av bestämmelsen är att en eventuell inskränkning i den kommunala självstyrelsen ska prövas mot en proportionalitetsprincip. Den slutliga bedömningen av hur denna prövning faller ut görs av i samband med att tar ställning i lagstiftningsärendet, se propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80 s. 296). Införandet av en skyldighet för kommunen att se till att den som vill få sina kunskaper och sin kompetens kartlagda inför utbildning eller prövning inom komvux erbjuds en inledande kartläggning kan betraktas som en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Som ovan framgår och som några remissinstanser framför kan dock skyldigheten att göra en inledande kartläggning redan sägas ingå i kommunens ansvar för att det upprättas en individuell studieplan för varje elev. Den föreslagna skyldigheten kan därför betraktas som endast ett förtydligande av vad som gäller. I den mån den ambitionshöjning som förslaget kan anses innebära ändå kan ses som en inskränkning i den kommunala självstyrelsen är inskränkningen befogad och proportionerlig. Detsamma gäller det föreslagna bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om den inledande kartläggningen. Förslaget om en skyldighet för kommunen att se till att elever i komvux erbjuds att få sina kunskaper och sin kompetens validerade i samtliga kurser som hemkommunen bekostar innebär en inskränkning jämfört med . Förslaget är dock motiverat av de samhällsekonomiska vinster som uppstår, även för kommunen, om fler valideringar genomförs. 2021/22:123 ring kan också innebära en vinst för individen, om han eller hon tack vare valideringen kan ta sig igenom en utbildning snabbare, slippa ta studielån och snabbare komma ut på arbetsmarknaden eller bara kan få sitt kunnande bekräftat. Förslaget om att resultatet av en validering ska erkännas genom betyg eller intyg innebär endast förtydliganden jämfört med och kan därför inte sägas utgöra en inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Förslagen om validering bedöms få konsekvenser för regionerna. En region får enligt skollagen tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå inom områdena naturbruk och omvårdnad. Efter överenskommelse med en kommun får regionen tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå även inom andra områden. En region får vidare tillhandahålla särskild utbildning på gymnasial nivå efter överenskommelse med en kommun (20 kap. 18 §). Eftersom regionerna får vara huvudmän för viss utbildning inom komvux, påverkas de av förslaget om att en huvudman inom komvux ska vara skyldig att erbjuda validering. Då regionerna endast tillhandahåller komvux i begränsad utsträckning bedöms dock deras kostnader med anledning av förslaget bli försumbara. När det gäller den kommunala självstyrelsen bedöms förslagen få samma konsekvenser för regionerna som för kommunerna. Regionerna ska bidra till en effektiv struktur för validering och de spelar därmed en viktig roll när det gäller att främja validering, även i kommunerna. Genom ett regeringsbeslut för erbjöds regionerna och att genomföra insatser inom kompetensförsörjningsområdet, bl.a. genom att bidra till att etablera effektiva strukturer för validering på regional nivå (N2017/07699). I statsbudgeten har medel tillförts för att möjliggöra för regionerna att utveckla och etablera effektiva strukturer för validering. Konsekvenser för företag och konkurrensförhållanden Då det endast är kommuner och regioner som får vara huvudmän för komvux bedöms förslagen inte påverka företag och konkurrensförhållanden. En väl fungerande validering är viktig för kompetensförsörjningen och omställning i arbetslivet och kan bidra till en snabbare arbetsmarknadsetablering för individerna och en större rörlighet på arbetsmarknaden. Konsekvenser för jämställdheten och de integrationspolitiska målen Förslagen bedöms sammantaget innebära förbättringar för elever inom komvux som har med sig tidigare förvärvat kunnande och kan leda till ökad genomströmning och måluppfyllelse. Eftersom majoriteten av eleverna i komvux är kvinnor är det totalt sett främst kvinnor som gynnas av förslagen. Införandet av en skyldighet för kommunen att erbjuda validering kan dock påverka könsfördelningen bland eleverna i komvux eftersom utbildningsformen är starkt könsuppdelad. En majoritet av de som studerar inom områdena vård och omsorg samt barn och fritid är kvinnor, medan män oftare studerar inom yrkesområden såsom industriteknik samt Prop. 2021/22:123 el och energi. Validering erbjuds till största delen i form av kurser inom vård och omsorg. Det är också inom vård och omsorg som de flesta yrkesutbildningarna i komvux finns. Den föreslagna skyldigheten att erbjuda validering bör leda till att det blir vanligare med validering inom yrkesområden där männen är i majoritet. Komvux spelar en viktig roll för utlandsföddas etablering och andelen utlandsfödda i utbildningen är hög. Invandrade personer har svårare som grupp att få arbete och att etablera sig i det svenska samhället. Validering är därför en viktig insats för gruppen utlandsfödda vuxna. Vuxna invandrade personer kan ha olika yrkesbakgrund när de kommer till och deras olika yrkeserfarenheter bör kunna tas till vara och valideras. De ändringar som föreslås i denna proposition kan därför förväntas få särskilt positiva effekter för utlandsfödda och därmed en positiv påverkan på de integrationspolitiska målen. Konsekvenser för det segregationspolitiska målet Målet för segregationspolitiken är minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla. I regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation anges fem prioriterade områden: boende, utbildning, arbetsmarknad, demokrati och civilsamhälle samt brottslighet. Regeringen bedömer att förslagen kommer att bidra till att det segregationspolitiska målet uppnås bl.a. genom att individens etablering på arbetsmarknaden underlättas. Därmed stärks individens möjlighet till en egen försörjning. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har tillträtt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I artikel 24 anges att konventionsstaterna, för att förverkliga rätten till utbildning för personer med funktionsnedsättning utan diskriminering och på lika villkor, ska säkerställa ett sammanhållet utbildningssystem på alla nivåer och livslångt lärande. Människor med funktionsnedsättning får inte utestängas från det allmänna utbildningssystemet på grund av funktionsnedsättning och personer med funktionsnedsättning ska få tillgång till en inkluderande och kostnadsfri grundutbildning av kvalitet, på lika villkor som andra. Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser (3 kap. 2 §). Förslagen i denna proposition gäller lika för personer med funktionsnedsättning som för de utan. Ett genomförande av förslagen bör underlätta för elever med funktionsnedsättning att få sitt tidigare förvärvade kunnande tillvarataget. Konsekvenser i förhållande till Ett genomförande av förslagen bedöms inte få några konsekvenser i förhållande till . 2021/22:123 12 12.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 7 a § Hemkommunen är skyldig att se till att den som vill få sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning inom vuxenutbildning erbjuds en inledande kartläggning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om den inledande kartläggningen. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om inledande kartläggning av kunnande. I första stycket anges att hemkommunen är skyldig att se till att den som vill få sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning inom vuxenutbildning erbjuds en inledande kartläggning. Med kunnande avses resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter, ansvar och självständighet. Resultat av lärande kan sägas vara det en individ vet, förstår och kan göra när en lärandeprocess är avslutad. Det innebär att det är det faktiska resultatet av lärandet som räknas oavsett var, hur eller hur det har tagit att uppnå det. Bestämmelsen är ett förtydligande av hemkommunens ansvar när det gäller att tillhandahålla vägledning för individer inför deras val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet, att se till att den som avser att påbörja vuxenutbildning på grundläggande nivå eller vuxenutbildning i svenska för invandrare erbjuds studie- och yrkesvägledning samt att upprätta en individuell studieplan för varje elev med uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna (2 kap. 29 § och 8, 10 a och 30 §§ i förevarande kapitel). Skyldigheten att erbjuda den inledande kartläggningen avser alla personer som står inför valet att ta del av vuxenutbildning, oavsett om de sökt en utbildning eller inte. Den inledande kartläggningen är av översiktlig karaktär och gör det möjligt att utan begränsningar överblicka tidigare förvärvat kunnande inför vägvalet att börja studera eller att genomgå prövning eller validering. Den kan även bidra till en mer realistisk studieplanering som utgår från individens mål för utbildningen. Kommunen kan också behöva kartlägga en sökandes tidigare förvärvade kunnande för att kunna avgöra om den sökande är behörig att delta i utbildningen. Det kan i så fall göras inom ramen för den inledande kartläggningen. Bestämmelsen innebär att kommunen är skyldig att erbjuda även den som vill få sitt kunnande kartlagt inför en validering en inledande kartläggning, eftersom validering kan genomföras inom ramen för en utbildning. Bestämmelser om prövning och validering finns i 40–43 §§. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om den inledande kartläggningen. Övervägandena finns i avsnitt 5. 42 § Huvudmannen är skyldig att se till att en elev erbjuds validering, om eleven behöver det och valideringen görs inom ramen för en eller flera kurser eller nivåer som bekostas av Med validering avses en strukturerad process som innehåller en fördju- pad kartläggning och en bedömning som syftar till ett erkännande av en persons kunnande oberoende av hur det förvärvats. Rektorn ska verka för att valideringen görs i enlighet med lag och andra författningar. I lagen (2015:478) med bemyndiganden att meddela föreskrifter om validering och om avgift för ansökan som avser kvalifikationer för livslångt lärande finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vali- dering av en persons kunnande. Paragrafen innehåller bestämmelser om validering. I första stycket görs ändringar som innebär att huvudmannen får en uttrycklig skyldighet att se till att eleverna i den kommunala vuxenutbild- ningen erbjuds validering, om de behöver det. de som är elever, dvs. de personer som är antagna till en eller flera kurser eller nivåer i ett ämne inom den kommunala vuxenutbildningen. heten att erbjuda validering omfattar alla de kurser eller nivåer som hem- Den omfattar alltså samtliga kurser och nivåer som ingår i hemkommunens aktuella utbud, oavsett om hemkommunen själv anordnar kurserna eller nivåerna, upphandlar dem av andra utbildningsan- ordnare, erbjuder dem i samverkan med andra huvudmän eller i annat fall ska eller har åtagit sig att svara för kostnaderna för dem. t.ex. göras inom ramen för en kurs som är inrättad särskilt i syfte att ge tillfälle till validering. En elev kan också vid ett och samma tillfälle få validering inom ramen för flera olika kurser eller nivåer. skyldighet omfattar dock bara de elever som behöver validering. deringen inte kan leda till att elevens utbildning blir mer effektiv kan ele- ven inte sägas behöva valideringen. Beskrivningen av vad som avses med validering ändras något. att valideringen är en strukturerad process och att den innehåller en fördju- Att kartläggningen betecknas som fördjupad syftar på att den ska vara mer utforskande än den inledande kartläggning som behandlas i 7 a §. Den fördjupade kartläggningen är det första av den strukturerade valideringsprocessens två steg. Under den fördjupade kart- läggningen utforskas och dokumenteras elevens tidigare lärande för att synliggöra elevens kunnande inom ett visst område på ett sådant sätt att det går att bedöma i valideringsprocessens nästa steg, bedömningen. kan i den fördjupade kartläggningen bli fråga om att gå igenom olika doku- ment som t.ex. arbetsintyg, betyg och intyg från genomgångna utbild- ningar samt att genomföra en intervju eller ett samtal med eleven. fördjupade kartläggningen inom ramen för en valideringsprocess behöver inte innehålla båda dessa steg. Det kan ibland vara tillräckligt att gå ige- Efter den fördjupade kartläggningen ska en formell bedömning göras av Med kunnande avses resultat av lärande i form av kun- skaper, färdigheter, ansvar och självständighet. Resultat av lärande kan sägas vara det en individ vet, förstår och kan göra när en lärandeprocess är Det innebär att det är det faktiska resultatet av lärandet som räk- nas oavsett var, hur eller hur det har tagit att uppnå det. termerna anknyter till rådets rekommendation av om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av och rådets rekommendation av den 2021/22:123 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (2017/C 189/03), se propositionen Vissa frågor med anledning av införandet av en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (prop. 2014/15:107 s. 6 och 15). Det anges inte uttryckligen att det ska vara fråga om kunnande som en person besitter. Att ordet besitter inte längre används i paragrafen innebär inte någon ändring i sak. Det har inte någon betydelse hur eleven har förvärvat sitt kunnande. Kunnande kan ha förvärvats såväl genom formell utbildning som genom informellt och icke-formellt lärande. Vid valideringen behöver elevens kunnande ofta prövas både teoretiskt och praktiskt och bedömningen av kunnandet ska syfta till att eleven ska få ett erkännande av sitt bedömda kunnande. Av 43 och 44 §§ framgår att erkännandet kan lämnas i form av ett betyg eller intyg. I det nya tredje stycket anges att det i lagen med bemyndiganden att meddela föreskrifter om validering och om avgift för ansökan som avser kvalifikationer för livslångt lärande finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. Bemyndigandet omfattar även validering enligt förevarande lag. I övrigt görs en språklig ändring. Övervägandena finns i avsnitten 6 och 7. 43 § Den som har genomgått en validering enligt 42 § ska ha möjlighet att få resultatet erkänt genom betyg. Betyg efter en validering ska sättas genom prövning. I paragrafen finns bestämmelser om dokumentation av resultatet av en validering. I första stycket görs ändringar som innebär att den som har genomgått en validering inom vuxenutbildning ska ha möjlighet att få resultatet erkänt genom betyg, om personen vill det. Med erkännande av resultatet avses att individen får resultatet av valideringen bekräftat. Resultatet av valideringen är resultatet av den fördjupade kartläggning och bedömning som valideringen består av. Betygen ska sättas genom prövning. Bestämmelser om prövning finns i 40 §. I 44 § finns bestämmelser om att den som har genomgått en validering kan få ett intyg i stället för ett betyg. Det hittillsvarande andra stycket, som innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om validering, tas bort. I stället införs det ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande i lagen med bemyndiganden att meddela föreskrifter om validering och om avgift för ansökan som avser kvalifikationer för livslångt lärande. Övervägandena finns i avsnitt 8. 44 § Den som har genomgått en kurs i vuxenutbildning och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. Detsamma gäller den som har genomgått utbildning på en eller flera nivåer i ett ämne eller en validering enligt 42 § och vill få resultatet dokumenterat på annat sätt än genom betyg. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser, vissa ämnen eller viss utbildning. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet att få dokumentation i Prop. 2021/22:123 form av ett intyg i stället för betyg från den kommunala vuxenutbild- I första stycket görs ett tillägg som innebär att den som har genomgått en validering inom vuxenutbildning och vill få resultatet av valideringen dokumenterat på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. I 43 § finns bestämmelser om att den som har genomgått en validering ska ha möjlighet att få ett betyg. Eleven kan alltså välja att få dokumentation i form av ett intyg eller ett betyg. Övervägandena finns i avsnitt 8. 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:478) med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande 1 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. I paragrafen, som är ny, finns ett bemyndigande att meddela föreskrifter om validering. Enligt paragrafen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. När det gäller vuxenutbildning beskrivs validering i skollagen som en strukturerad process som innehåller en fördjupad kartläggning och en bedömning som syftar till ett erkännande av en persons kunnande oberoende av hur det förvärvats (20 kap. 42 §). Kunnande beskrivs i kommentaren till bestämmelsen i skollagen som resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter, ansvar och självständighet.