prop · H903162 · 2022-03-22 00:00:00 — ningsstöd i årskurs 1 eller 3 i grundsärskolan, respektive årskurs 4 i specialskolan, visar att en elev riskerar att inte nå kunskapskraven ska en analys av elevens kunskapsutveckling genomföras. De lärare som saknar speciallärarutbildning eller annan specialpedagogisk kompetens ska sam- råda med personal med specialpedagogisk kompetens. De obligatoriska bedömningsstöden i årskurs 1 ska finnas kvar. män ska även vara skyldiga att använda nationella bedömningsstöd i årskurs 3 i grundsärskolan respektive i årskurs 4 i specialskolan. ket ska ges i uppdrag att ta fram sådana bedömningsstöd samt se över be- fintliga obligatoriska bedömningsstöd. få i uppdrag att ge huvudmännen stöd i samband med att en garanti för tidiga stödinsatser införs. Utredningen ser en garanti för tidiga stödinsatser som ett sätt att säker- ställa att alla barn och ungdomar som har förutsättningar att utveckla färdigheter i att läsa, skriva och räkna får möjlighet att göra det. lar om basfärdigheter som är lika viktiga för elever i grundsärskolan som för elever i övriga obligatoriska skolformer. dömningen kan bidra till en högre kvalitet i överväganden om vilket stöd eleven behöver för att nå längre i sin kunskapsutveckling. Flexibilitet och nya benämningar i grund- och gymnasiesärskolan Inom ramen för uppdraget att stärka grundsärskolan ska utredningen även analysera om timplanerna bör förändras, föreslå ny benämning på mål- gruppen, nya benämningar på skolformerna och på delar inom komvux samt överväga vissa förändringar gällande de individuella programmen. 2021/22:162 Bilaga 1 Nya timplaner i grundsärskolan för att öka flexibiliteten Utredningen har dragit slutsatsen att grundsärskolans timplaner bör förändras för att bättre möta elevernas behov och öka flexibiliteten för eleverna att läsa utifrån olika timplaner. Såväl och Skol- verket som FUB, en organisation som företräder barn, ungdomar och vuxna med intellektuell funktionsnedsättning, har pekat på att grund- särskolans timplaner behöver förändras. Det handlar både om att eleverna ska ges möjligheter att nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar och att det ska erbjudas en flexibel utbildning enligt styrdokumenten. Det ska vara lättare att läsa en kombination av ämnen och ämnesområden och det ska fungera att läsa vissa ämnen enligt kursplaner, oavsett om eleven går i grundsärskolan eller läser integrerat. Nya benämningar på målgruppen och skolformerna Utredningen har haft i uppdrag att föreslå alternativa benämningar på såväl målgruppen som skolformerna grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Vi har även haft möjlighet att föreslå alternativa benämningar på de delar inom komvux som riktar sig till målgruppen. Intellektuell funktionsnedsättning ersätter utvecklingsstörning Utredningen har övervägt om ordet utvecklingsstörning i benämningar på målgruppen för grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbild- ning för vuxna i skollagen och anslutande författningar bör ersättas med en mer tidsenlig benämning. Vi konstaterar att begreppet intellektuell funktionsnedsättning bättre beskriver vad själva funktionsnedsättningen innebär och vad samhället har ansvar för att överbrygga för att individen ska tillförsäkras mesta möjliga delaktighet i samhället. Intellektuell funktionsnedsättning är det begrepp som används i manualen DSM-5 som används vid diagnostisering och är det begrepp som kommer att stå i den svenska översättningen av ICD-11. Detta begrepp används också alltmer frekvent både i och internationellt inom forskning, politik och andra samhällsområden i både tal och skrift. Utredningen föreslår därför att intellektuell funktionsnedsättning ska ersätta utvecklingsstörning i skollagen och anslutande författningen samt all annan lagstiftning som omfattar målgruppen. Skolformerna byter namn till anpassad grundskola och anpassad gymnasieskola Utredningen har övervägt olika alternativa benämningar på skolformerna grundsärskola och gymnasiesärskola. De elever som utredningen träffat upplever att nuvarande benämningar är stigmatiserande. Även från FUB och forskare har det framkommit önskemål om att beteckningen särskild eller ”sär” ska tas bort. Utredningen föreslår att grundsärskola ska byta namn till anpassad grundskola och att gymnasiesärskola ska byta namn till anpassad gymna- sieskola. Anpassning är ett begrepp som återfinns i skolförfattningarna och som visar att det handlar om att anpassa verksamheten utifrån elevernas behov och förutsättningar. Benämningarna signalerar att det handlar om en grundskoleutbildning respektive gymnasieutbildning som är anpassad för att möta elevernas olika behov. För att skapa enhetlighet mellan de skolformer och de delar som finns inom komvux som riktar sig till elever med intellektuell funktionsned- sättning föreslår utredningen att vuxenutbildning som särskild utbildning ska byta namn till vuxenutbildning som anpassad utbildning på grundläggande respektive gymnasial nivå. Benämningen träningsskola tas bort Utredningen har haft i uppdrag att föreslå alternativ benämning för trä- ningsskolan om det anses lämpligt. Vår slutsats är att det inte finns några skäl att överväga en mer tidsenlig benämning och föreslår i stället att benämningen träningsskola stryks i skollagen och skolans övriga styr- Ambitionen att grundsärskolan ska vara en flexibel skolform står i kontrast till den uppdelning som görs mellan träningsskolan och öv- riga grundsärskolan i styrdokumenten. Beslut om att en elev ska gå om en årskurs ska kunna överklagas Utredningen har i uppdrag att analysera frågan om det ska gå att överklaga en rektors beslut om att inte flytta upp en elev till närmast högre årskurs. Vi föreslår att en rektors beslut om att en elev i , grundsär- skolan, specialskolan eller sameskolan ska gå om en årskurs ska kunna Rektorn ska i första hand fatta ett sådant beslut i samråd och samförstånd med elevens Om det finns synnerliga skäl får dock rektorn även utan medgivande från elevens vårdnadshavare besluta att eleven ska gå om en Ett beslut att en elev ska gå om en årskurs ska gälla för det läsår som följer närmast efter beslutet. Beslutet ska gälla även om eleven byter till en annan skolenhet. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om att en elev ska gå om en årskurs. Rektorns beslut ska kunna 2021/22:162 Bilaga 2 Betänkandets (SOU 2021:11) lagförslag i relevanta delar Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 11 kap. 3 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 11 kap. 3 § ska utgå, dels att 1 kap. 1, 3 och 12 §§, 2 kap. 2, 5, 6 a, 7, 13, 18, 25, 27, 31 och 36 §§, 3 kap. 3, 4, 4 b, 6, 10–12, 12 b, 12 i och j, 13 och 13 a §§, 4 kap. 12 och 16 §§, 5 kap. 7–9 och 12 §§, 7 kap. 4–6, 8 och 9, 11 a och b, 15, 17, 21 och 22 §§, 11 kap. 1–8, 17, 19, 21, 24–34, 37 och 39 §§, 12 kap. 8, 13 a och 14 §§, 14 kap. 2 och 3, 10 och 14 §§, 15 kap. 5 och 14 §§, 17 kap. 16 §, 18 kap. 1–9, 11, 13–17, 22, 24 och 25, 27–35 §§, 19 kap. 1, 3, 10, 17–19, 21, 23–25, 27–29, 31, 34, 36, 40 och 41 och 45 §§, 20 kap. 1–7, 9– 11a, 12, 13, 15-17, 20 a, 21–23, 35–37, 38 och 40 §§, 21 kap. 1 och 2, 4– 6, 8, 11, 13 och 14 §§, 22 kap. 1 och 2, 4 och 5, 7 och 8, 10, 13 och 14, 17 och 18, 22 och 23 §§, 23 kap. 7, 9 och 10, 13 och 14, 16 och 17 och 23 §§, 8 och 9, 17 och 20 §§, 25 kap. 4 §, 26 kap. 10 §, 26 a kap. 5 §, 12 och 16 §§, 29 kap. 3, 9, 12, 14, 19 och 19 a, 21 och 28 a §§, rubrikerna närmast före 7 kap. 5 §, 11 kap. 1, 24, 28, 34 §§, 18 kap. 27 och 28och 34 §§, 19 kap. 1, 10, 23, 27, 34 och 45 §§, 20 kap. 10, 11 a, 16 och 20a §§, 21 kap. 6 §, 22 kap. 7 och 13 §§ och 23 kap. 13 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, /…/ och 7 kap. 11 c §, ska införas och närmast före 7 kap. 11 c § en ny rubrik av följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. 2–6 §§. – anpassad grundskola, – gymnasiesärskola och, – anpassad gymnasiesärskola, och I skolväsendet ingår också fri- I skolväsendet ingår också fri- tidshem som kompletterar utbild- ningen i förskoleklassen, ningen i förskoleklassen, grund- 1 Senast lydelse 2020:446 skolan, grundsärskolan, special- skolan, anpassade , skolan, sameskolan och vissa sär- specialskolan, sameskolan och vis- sa särskilda utbildningsformer. I denna lag avses med –distansundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med infor- mations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid, –elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan, –fjärrundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med infor- mations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte , –fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, –fristående förskola: förskolenhet vid vilken en enskild bedriver utbild- ning i form av förskola, – fristående skola: skolenhet vid – fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbild- vilken en enskild bedriver utbild- ning inom skolväsendet i form av ning inom skolväsendet i form av förskoleklass, grundskola, grund- förskoleklass, grundskola, anpas- särskola, gymnasieskola, gymna- siesärskola eller sådant fritidshem anpassad gymnasieskola eller så- som avses i 2 kap. 7 § första stycket 2 kap. 7 § första stycket, –förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som om- fattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära varan- dra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskole- byggnad, –lovskola: undervisning inom som anordnas enligt denna lag under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever, –skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, –undervisning: sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och –utbildning: den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån be- stämda mål. Lagen är uppdelad i 31 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), 2Senaste lydelse 2020:605. 3Senaste lydelse 2020:605. 2021/22:162 Bilaga 2 2021/22:162 Bilaga 2 –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), – grundsärskolan (11 kap.), – anpassad grundskola (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 a kap.), – gymnasiesärskolan (18 och 19 – anpassad gymnasieskola (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –fjärrundervisning i vissa skolformer (21 kap.), –distansundervisning i vissa skolformer (22 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), –behandling av personuppgifter (26 a kap.), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grund- skola, grundsärskola, gymnasie- skola, anpassad grundskola, gym- skola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och fritidshem, om inte annat följer av 4 §. och fritidshem, om inte annat följer av 4 §. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 25 kap. till de övriga För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). 4 Senaste lydelse 2020:446. Enskilda får efter ansökan god- Enskilda får efter ansökan god- kännas som huvudmän för förskola, kännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsär- förskoleklass, grundskola, anpassad skola, gymnasieskola, gymnasiesär- grundskola, gymnasieskola, an- skola och fritidshem. passad gymnasieskola och fritids- Godkännande ska lämnas om den enskilde 1.genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten, 2.har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten, och 3.i övrigt har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Vidare krävs att den enskilde i övrigt bedöms lämplig. I fråga om en juridisk person krävs att samtliga som anges i 5 a § 1–4 bedöms lämpliga. Vid lämplighetsbedömningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. För att godkännande ska lämnas För att godkännande ska lämnas följder på lång sikt för eleverna följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den som anordnas av det allmänna i den närliggande kommuner för den del närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. det allmänna också beaktas. godkännandet förskoleklass, grund- tillräckligt för att verksamheten ska är tillräckligt för att verksamheten kunna bedrivas långsiktigt. ska kunna bedrivas långsiktigt. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller startar utbildning inom förskole- startar utbildning inom förskole- klass, grundskola, grundsärskola, klass, grundskola, anpassad grund- eller fritidshem som anordnas vid Senaste lydelse 2018:1158. Senaste lydelse 2018:1158. 2021/22:162 Bilaga 2 grundskola eller grundsärskola ska samråd om den kommande verk- samheten ske mellan den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Den enskilde huvud- mannen ansvarar för att samrådet dokumenteras. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasie- skola eller gymnasiesärskola, ska kommunen ge närliggande kom- muner tillfälle att medverka i samrådet. förskoleklass, grundskola eller an- passad grundskola ska samråd om den kommande verksamheten ske mellan den enskilde och den kom- mun där utbildningen ska bedrivas. Den enskilde huvudmannen an- svarar för att samrådet dokumen- teras. Om utbildningen ska be- drivas i form av gymnasieskola eller anpassad gymnasieskola, ska kommunen ge närliggande kom- muner tillfälle att medverka i sam- rådet. handlägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman för – anpassad grundskola, – gymnasiesärskola, eller – anpassad gymnasieskola, eller – fritidshem som anordnas vid en – fritidshem som anordnas vid en grundskola eller grundsärskola. grundskola eller anpassad grund- Övriga ärenden om godkännande av enskild som huvudman enligt 5 § handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas. Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. kraven på legitimation och be- kraven på legitimation och be- och specialpedagoger som är an- och specialpedagoger som är an- ställda som lärare i grundsärskolan, ställda som lärare i anpassade Detsamma gäller i fråga om samma gäller i fråga om special- som är anställda som lärare inom lärare och specialpedagoger som är anställda som lärare inom vuxenutbildning och som undervisar 7 Senaste lydelse 2020:446. För eleverna i förskoleklassen, , anpassade , sameskolan, specialskolan, gym- nasieskolan och anpassade gymnasie- skolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och spe- cialpedagogiska insatser. Elev- hälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och organisationsnivå. Elevernas utveckling mot utbild- ningens mål ska stödjas. Elev- hälsan ska bidra till skolans kva- litetsarbete. Arbetet ska bedrivas i samverkan med övrig personal på skolan. Vid behov ska elevhälsan samverka med hälso- och sjuk- vården och socialtjänsten.För medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedago- giska insatser ska det finnas tillgång särskild inom vuxenutbildning som Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska 1.vara lämplig att bedriva undervisningen, och 2.i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En person som avses i första stycket får bedriva undervisning under högst i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser 2.ett yrkesämne i a. gymnasieskolan, b. gymnasiesärskolan, b. anpassade gymnasieskolan, c. vuxenutbildning på gymnasial nivå, eller som särskild utbildning på gym- som anpassad utbildning på gym- nasial nivå, eller nasial nivå, eller 3.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxen- utbildning. För eleverna i förskoleklassen, , grundsärskolan, sameskolan, specialskolan, gym- nasieskolan och gymnasiesärskolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psyko- logiska, psykosociala och special- pedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas utveck- ling mot utbildningens mål ska stödjas. För medicinska, psykologiska och psykosociala insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skol- 8 Senaste lydelse 2020:446. 2021/22:162 Bilaga 2 sköterska, psykolog och kurator. Vidare ska det finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpeda- gogiska insatser kan tillgodoses. till skolläkare, skolsköterska, psykolog, kurator och specialpeda- gog eller speciallärare. Varje elev i , an- ska erbjudas minst tre hälsobesök skolan ska erbjudas minst tre häl- som innefattar allmänna hälso- Varje elev i sameskolan Varje elev i same- ska erbjudas minst två hälsobesök skolan ska erbjudas minst två häl- som innefattar allmänna hälso- ning av syn och hörsel och andra undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Det första hälsobesöket får göras under utbildningen i förskoleklassen i stället för under utbildningen i en sådan skolform som avses i första Varje elev i gymnasieskolan och Varje elev i gymnasieskolan och minst ett hälsobesök som innefattar erbjudas minst ett hälsobesök som en allmän hälsokontroll. innefattar en allmän hälsokontroll. Den som erbjuds en anställning Den som erbjuds en anställning sameskolan samt inom annan peda- och sameskolan samt inom annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. ska till den som erbjuder 25 kap. ska till den som erbjuder anställningen lämna ett utdrag ur anställningen lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen det register som förs enligt lagen (1998:620) om Utdraget ska vara högst ett år Utdraget ska vara högst ett år Den som inte har lämnat Den som inte har lämnat om innehållet i registerutdraget. om innehållet i registerutdraget. Registerutdrag som avses i första stycket ska lämnas även av den som 1.erbjuds eller tilldelas arbete inom sådan verksamhet som avses i första stycket under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställningsförhållande inom verksamheten, om det sker genom uppdrag, anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten eller anställning inom annan verksamhet, Eleverna i , an- passade , specialsko- lan, sameskolan, gymnasieskolan och anpassade gymnasieskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. 2.under utbildning till en lärar- eller förskollärarexamen enligt Prop. 2021/22:162 högskolelagen (1992:1434) eller yrkesutbildning inom Bilaga 2 vuxenutbildning tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildningen inom sådan verksamhet som avses i första stycket, eller 3.genom deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program tilldelas plats för arbetspraktik eller annan programinsats inom sådan verksamhet som avses i första stycket. Registerutdraget ska i de fall som avses i andra stycket lämnas till den inom verksamheten som beslutar om att anlita eller ta emot någon på ett sådant sätt som avses där. Den som inte har lämnat ett sådant registerutdrag får inte anlitas eller tas emot i verksamheten. Eleverna i , grund- särskolan, specialskolan, samesko- lan, gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek. Vårdnadshavare för ett barn i Vårdnadshavare för ett barn i förskolan samt eleven och elevens förskolan samt eleven och elevens vårdnadshavare i förskoleklassen, vårdnadshavare i förskoleklassen, , grundsärskolan, spe- cialskolan, sameskolan, fritids- skolan, specialskolan, sameskolan, hemmet, gymnasieskolan och gym- fritidshemmet, gymnasieskolan och nasiesärskolan ska fortlöpande in- formeras om barnets eller elevens fortlöpande informeras om barnets eller elevens utveckling. Det ska göras en särskild bedömning av en elevs kunskapsutveckling i 1.förskoleklassen, om det utifrån användning av ett nationellt kartläggningsmaterial finns en indikation på att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås i årskurs 1 och 3 i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, 2. lågstadiet i och i 2. lågstadiet i sameskolan, om det utifrån an- passade och i same- vändning av ett nationellt bedöm- skolan, om det utifrån användning av ningsstöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska som andraspråk ett nationellt prov i svenska, svenska eller matematik, finns en indikation på att eleven inte kommer att nå de finns en indikation på att eleven kunskapskrav för årskurs 1 eller 3 som ska uppnås, och 9 Senaste lydelse 2018:1098. 10 Senaste lydelse 2018:1098. Resultatet av denna uppföljning ska överföras till den lärare som ska ansvara för eleven i nästa årskurs. I anpassade och för elever som läser enligt anpassade grund- skolans kursplaner i specialskolan ska det på höstterminen på lågstadiet genomföras en uppföljning av sådant stöd som getts enligt 5 § i svenska, svenska som andraspråk och matematik. 2021/22:162 Bilaga 2 kunskapskrav för årskurs 1 eller 3 som ska uppnås, och 3.lågstadiet i specialskolan, om det utifrån användning av ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, finns en indikation på att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav för årskurs 1 eller 4 som ska uppnås. Om det efter en sådan bedömning kan befaras att eleven inte kommer att uppnå de kunskapskrav som anges där ska det skyndsamt planeras sådant stöd som anges i 5 § eller göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. Det behöver inte göras någon särskild bedömning om förutsättningarna i5 eller 7 § redan är uppfyllda. Det ska i så fall skyndsamt planeras sådant stöd som anges i 5 § eller göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. I slutet av förskoleklassen och i slutet av lågstadiet i , sameskolan och specialskolan, ska det genomföras en uppföljning av sådant stöd som getts enligt 5 § i svenska, svenska som andraspråk och matematik. Resultatet av denna uppföljning ska överföras till den lärare som ska ansvara för eleven i nästa årskurs. Bestämmelserna i 7–12 §§ gäller Bestämmelserna i 7–12 §§ gäller endast i förskoleklassen, grund- endast i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, special- skolan, anpassade ,