prop · H903115 · 2022-03-11 00:00:00 — I egenskap av samordnare för JCPOA:s gemensamma kommission har den höga representanten ansvarat för EEAS medlingsinsatser under samtal i som syftat till att , som utträdde ur JCPOA 2018, ska återinträda i överenskommelsen och att ska återgå till full efterlevnad av sina åtaganden. Rådet för utrikes frågor har , februari, tagit upp i samband med diskussioner om JCPOA och om EU:s främjande av regional dialog och nedtrappning i Gulfen. EU har förlängt sanktioner avseende såväl allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter i som icke-spridning av massförstörelsevapen till 2022. Ett flerårigt indikativt program har antagits för EU:s utvecklingssamarbete med . Stödet uppgår till –2024. EU:s breda engagemang i till stöd för reformer och demokratisk utveckling har fortsatt. diskuterades i rådet för utrikes frågor . Efter beslut från den höga representanten genomfördes i samband med parlamentsvalet EU:s första valobservatörsinsats i . Den höga representanten besökte . Inom ramen för genomförandet av partnerskapsavtalet hölls dialog om energifrågor. En samarbetskommitté förberedde för ett kommande högnivåmöte. EU:s insats till stöd för civil säkerhetssektorreform lanserade sin närvaro i . beslutades det fleråriga indikativa programmet för EU:s bistånd till 2021–2027. EU har ytterligare stärkt sin roll i de internationella fredsansträngningarna i , som omfattar politiskt stöd, humanitärt stöd och utvecklingsinsatser. EU har tagit steg mot ett mer strategiskt sammanhållet engagemang, bl.a. genom att anta en integrerad ansats för arbetet med Jemenkrisen. EU stöder de politiska ansträngningarna genom flera dialoginitiativ. EU har fortsatt att bidra till samordning i givarsamfundet när det gäller de humanitära frågorna och stod tillsammans med och som värd för ett högnivåmöte till stöd för den humanitära responsen till landet. EU:s humanitära stöd till Jemenkrisen uppgår 2021 till . behandlades vid rådet för utrikes frågor , mot bakgrund av landets allvarliga sociala, politiska och ekonomiska kris. Samma månad upprättade EU en sanktionsregim som rör och återupprepade behovet av genomgripande reformer, inklusive mot korruption, för att 2021/22:115 bemöta krisen. diskuterades också under aktuella frågor vid rådet för utrikes frågor . dömde första instans att EU:s jordbruksrespektive fiskepartnerskapsavtal med skulle ogiltigförklaras av folkrättsliga skäl. Domstolen bekräftade tidigare domar (2016 och 2018) om att har en separat och distinkt status från . Domstolen konstaterade att samtycke från det västsahariska folket krävs för att avtalen ska kunna omfatta och bedömde att ett sådant samtycke inte säkerställts. Domstolen tillät dock provisorisk tillämpning av avtalen , till dess att domarna antingen fastställts eller överklagats och dom avkunnats av högre instans. beslutade ett oenigt råd för utrikes frågor (utvecklingsfrågor) att överklaga domarna. EU har haft ett nära samarbete med . Politiska högnivåmöten och konsultationer har skett kontinuerligt. Den transatlantiska agendan rymmer säkerhets- och utrikespolitiska frågor, antiterrorism samt rättsliga och inrikes frågor. utrikesminister har besökt . Samordning för att bekämpa pandemin, fördjupat samarbete för att främja demokrati och hållbarhet samt lanseringen av handels- och teknikrådet är konkreta exempel på transatlantisk samverkan mellan . EU och höll toppmöte . Båda parter underströk den nära bilaterala dialogen. Deklarationen fokuserade på hanteringen av covid-19- pandemin samt klimatarbetet. Därutöver var samarbete inom handel, teknologi och innovation samt att stärka arbetet för demokratiska värderingar, fred och säkerhet deklarationens huvudtema. och diskuterades vid utrikesrådet . Rådet fokuserade särskilt på den politiska och ekonomiska utvecklingen samt de dramatiska socioekonomiska konsekvenserna av spridningen av covid-19 i regionen. Rådet uttryckte sin beredvillighet att samarbeta för att säkerställa ett starkt stöd till regionen för att hantera covid-19-pandemin. 2021/22:115 Rådet betonade behovet av att stärka regionens finansiella motståndskraft genom att stärka handelsförbindelserna med de viktigaste partnerländerna, framför allt och samt med , dvs. , , och . Slutligen diskuterade rådet regionala konflikthärdar där det krävs stöd för att få i gång en politisk dialog. I enlighet med avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och dess medlemsstater och genomfördes flera dialoger mellan och inom prioriterade områden. Avtalet tillämpas provisoriskt i väntan på samtliga medlemsstaters ratificering. Till följd av den försämrade politiska och sociala situationen i beslutade EU och dess medlemsstater att lägga till åtta personer på förteckningen över personer och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder, dvs. inreseförbud till EU och frysning av tillgångar. förlängde EU ramverket för riktade restriktiva åtgärder med anledning av situationen i till . EU och dess medlemsstater beslutade att lägga till 19 ledande venezuelanska tjänstemän på förteckningen över personer som omfattas av restriktiva åtgärder, på grund av deras medverkan till beslut som undergräver demokratin och rättsstaten, eller vars handlingar bidragit till allvarliga kränkningar av eller brott mot de mänskliga rättigheterna i . Listan omfattar totalt 55 personer och de restriktiva åtgärderna förlängdes till . EU har fortsatt ansträngningarna med att främja en fredlig och politiskt förhandlad lösning på krisen. genomfördes regional- och lokalval, där oppositionen deltog av bojkott. EU skickade en fullfjädrad valobservationsmission till för att bevaka valen. 23.7.3 Den gemensamma handelspolitiken i relation till EU:s handelsrelation med har utvecklats i en positiv I samband med toppmötet inrättades ett bilateralt handels- och teknikråd, TTC. Syftet är att fördjupa och bredda den transatlantiska handels- och investeringsrelationen, undvika nya handelshinder och samarbeta kring nya standarder där det är möjligt. första mötet i ägde rum i . Därutöver nådde EU och en överenskommelse om att nå ett slut på s.k. sektion 232-tullar på stål och aluminium. 2021/22:115 kom man dessutom överens om att slopa de tullar tillämpats i samband med WTO-tvisten om europeiskt och amerikanskt statsstöd till flygplanstillverkarna och . 23.8.1Partnerskapet mellan EU och Afrikanska unionen, relationen med AKS-länderna samt de ekonomiska partnerskapsavtalen ägde ministermöte mellan EU och AU rum i , med deltagande från EU:s och AU:s institutioner respektive EU:s och AU:s medlemsstater. Vid mötet antogs en gemensam kommuniké som berör centrala samarbetsområden i partnerskapet EU-AU. Det planerade toppmötet mellan EU och AU sköts upp till 2022 på grund av covid-19-pandemin. Toppmötet diskuterades vid . paraferades det nya partnerskapsavtalet, även kallat post- , mellan EU och de s.k. AKS-länderna (79 länder i , och ). Innan avtalet kan träda i kraft krävs bl.a. att rådet ska fatta beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning, till dess att berörda länder ratificerat avtalet. Förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och AKS-länderna har fortsatt . EU har inlett processen med förhandlingar om investeringsförenklingsavtal för hållbara investeringar. Det första avtalet förhandlas med och planer finns på att fortsätta med andra länder i regionen. EU stödjer AU:s flaggskeppsprojekt med att skapa ett frihandelsavtal och en gemensam marknad för kontinenten genom African Free Trade Area (AfCFTA). Handel inleddes under AfCFTA men fortfarande pågår förhandlingar om under vilka villkor denna handel ska ske. EU antog rådsslutsatser med uppmaning till parterna i konflikten om ett stopp på våldet, krav på obehindrat humanitärt tillträde och ansvarsutkrävande för övergrepp och kränkningar av mänskliga rättigheter. Detta uttrycktes även i slutsatser från Europeiska rådets möte . EU har upprätthållit en tät dialog med etiopiska regeringsföreträdare genom högnivåbesök från bl.a. utrikesminister på den höga representantens vägnar, EU:s särskilda representant för och kommissionären för internationella partnerskap. EU har suspenderat budgetstöd till , utökat det humanitära stödet och initierat en humanitär luftbro till Tigray. EU är en av de största biståndsgivarna i och ger brett stöd till landets freds- och statsbyggnadsprocess. har stort fokus också legat på genomförandet av de federala valen i , som EU bevakat och bidragit till genom bl.a. FN:s valstödsprogram. Valen till parlamentets överhus avslutades , medan valen till underhuset fortsatte över /22. En del av EU:s bistånd stödjer hantering av covid-19- pandemin. I samarbete med WHO, UN-Habitat och den federala regeringen i har EU bidragit till insatser för att förebygga spridning och minska negativa konsekvenser till följd av pandemin. EU är också en av de största finansiärerna av AU:s fredsbevarande insats AMISOM. har beslut godkänts om stöd till AMISOM genom EU:s nya instrument, den europeiska fredsfaciliteten. AMISOM:s mandat har förlängts t.o.m. och EU följer förberedelserna inför att ett nytt mandat tas fram. Verksamhet har också bedrivits inom ramen för EU:s tre civila och militära insatser i landet. bevittnade EU avlistning från terrorlista State Sponsor of Terrorism List. EU välkomnade att påbörjade världens största skuldavskrivning inom ramen för processen för mycket skuldsatta fattiga länder (HIPC). EU har gett stöd till den demokratiska övergångsprocessen i . Efter ett kuppförsök genomfördes en militärkupp som därmed kullkastade den demokratiska övergångsprocessen. Militärkuppen fördömdes kraftfullt av EU27 och den höga representanten. EU:s bistånd till pausades. EU har fortsatt att verka för att fredsavtalet ska genomföras i sin helhet och för att vapenvilan i Sydsudan ska respekteras. EU har tillsammans med FN och AU fortsatt att stödja den process som syftar till att stödja genomförandet av fredsavtalet. EU har med anledning av den omfattande humanitära krisen, inklusive covid-19-pandemin, gett stort stöd till Sydsudan. EU:s nytillträdda särskilda representant för besökte Sydsudan . EU har en civil och militär republiken () till stöd för den nationella försvars- och EU har med anledning av den omfattande humanitära 2021/22:115 krisen gett stort stöd till . EU beslutade om en utvidgning av undantagen från vapenembargot mot samt ändringar av de restriktiva åtgärdernas omfattning. EU har fördjupat samarbetet med , bl.a. inom ramen för Nigeria- EU Joint way forward. Utvecklingssamarbetet med är fortsatt omfattande, totalt har EU avsatt för perioden – 2020. bidrog EU även med i humanitärt stöd till landet. EU har även stöttat med för hanteringen av covid-19-pandemin och möjliggjort tre humanitära luftbroar i samarbete med . EU fortsatte även stödja den multinationella gemensamma militära insatsen i . Utvecklingen i och andra delar av har diskuterats löpande i EU , inklusive vid rådet för utrikes frågor och . EU har ett stort utvecklingssamarbete och humanitärt stöd till de s.k. G5 Sahelländerna (, , , och ) och bidrar finansiellt till G5 Sahels gemensamma säkerhetsstyrka som ska verka för bekämpning av terrorism och ökad regional säkerhet. EU har tre pågående insatser i inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. antog EU även en ny och ambitiös Sahelstrategi. EU fördömde den militärkupp som genomfördes i och uttalade fortsatt stöd till den västafrikanska samarbetsorganisationen . uttryckte rådet för utrikes frågor stark oro över den långsamma övergångsprocessen och beslutade att ta fram ett ramverk för restriktiva åtgärder i , vilket sedan infördes genom ett rådsbeslut . återupptogs den politiska dialogen mellan och efter Vid mötet diskuterades bl.a. demokrati och mänskliga rättigheter, den privata sektorns betydelse för inkluderande tillväxt, situationen i norra samt globala frågor. På inbjudan från beslutade EU om en utbildningsinsats för att stärka landets förmåga att upprätthålla ordningen i den nordliga provinsen Delgado. Insatsen inledde sin verksamhet EU beslutade även att inom ramen för europeiska fredsfaciliteten bidra med utrustning till de förband som utbildas av Skr. 2021/22:115 insatsen. EU har fortsatt att verka för att situationen avseende mänskliga rättigheter och demokrati i DRK belyses i bl.a. för mänskliga rättigheter. Vidare har EU fortsatt understrukit betydelsen av att rättvisa skipas i fallet om mordet på de två FN-experter som mördades , varav en var svensk medborgare. Rådet beslutade om ytterligare en förlängning av EU:s restriktiva åtgärder mot DRK. I samband med detta avlistades en avliden person. beslutades om en ettårig förlängning av de restriktiva åtgärder som infördes och som bl.a. omfattar vapenembargo och ett vapenföretag. Sanktionerna omfattar även riktade åtgärder mot tre individer, dock med suspenderad tillämpning. genomfördes ett ledarmöte mellan och . Vid mötet antogs ett omfattande gemensamt uttalande som bl.a. tog upp frågor kring global hälsa i ljuset av pandemin, grön tillväxt och klimatfrågor. Det handlade även om att inleda partnerskap om konnektivitet och samarbete i demokrati och mänskliga rättigheter. Vid mötet kunde EU och fatta beslut om att återuppta förhandlingarna om ett frihandelsavtal och inleda förhandlingar om ett investeringsskyddsavtal. EU och har bekräftat att frågor om regionen /är centrala. I det gemensamma uttalandet från ledarmötet betonades vikten av en öppen och regelbaserad världsordning i regionen. Förutom ledarmötet har EU och haft ett nära samarbete när det gäller utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Bland annat har dialog om antiterrorism, möten om nedrustning och icke-spridning, dialog om maritim säkerhet samt cybersäkerhetsdialog genomförts. MR-dialogen kunde också hållas efter ett längre uppehåll. Rådet för utrikes frågor diskuterade fredsprocessen och den internationella närvaron i . EU:s förutsättningar för arbete i förändrades radikalt efter talibanernas maktövertagande då EU och EU:s medlemsstater lämnade med mycket kort varsel. I samband med detta genomförde flera medlemsstater en evakuering av sina medborgare och afghaner i behov av skydd. Mot bakgrund av de förändrade förutsättningarna i antog rådet rådsslutsatser om . Slutsatserna innehåller fem kriterier för bedömning av talibanernas agerande: tillstånd för utländska medborgare och skyddsbehövande afghaner att lämna landet; respekt för mänskliga rättigheter med särskilt fokus på kvinnor och flickor; humanitärt tillträde och humanitär neutralitet; bekämpande av internationell terrorism; och behovet av en inkluderande regering. Rådsslutsatserna lyfter fram behovet av och EU:s stöd för humanitära insatser. Rådsslutsatserna understryker behovet av samordning med partners, inklusive med länder i regionen. Vikten av och inriktningen för EU:s stöd till befolkningen i diskuterades vid ett extrainkallat möte i rådet för utrikes frågor (utveckling) . EU har utlovat till befolkning och dess grannländer. EU för en kritisk engagemangspolitik gentemot för att stärka fred och säkerhet och förhindra utvecklingen och spridningen av massförstörelsevapen. EU har genomfört de sanktioner som antagits av , samt de sanktioner EU därutöver har antagit, efter kärnvapenprovsprängningar och robottest. EU har vidare verkat för att länder utanför unionen ska kunna stärka sitt genomförande av sanktionerna. Likt lade EU fram resolutioner i och för mänskliga rättigheter om den svåra situationen för de mänskliga rättigheterna i . EU har bidragit med humanitärt stöd till ett antal organisationer, däribland Internationella . Liksom föregående år var det med anledning av covid-19-pandemin inte möjligt att hålla ett fysiskt toppmöte mellan och . Vid telefonsamtal mellan Europeiska rådets ordförande och president enades parterna om att arbeta för att hålla ett toppmöte på lämpligt sätt. höll den höga representanten för utrikes frågor och Skr. 2021/22:115 utrikesminister den 11:e s.k. strategiska dialogen mellan och . mötet avhandlade parterna frågor som klimatförändringarna, mänskliga rättigheter och covid-19-pandemin, liksom regionala frågor som och . höll kommissionens vice ordförande och klimatsändebud den andra högnivådialogen mellan och om miljö- och klimatfrågor. antog rådet sanktioner mot en rad personer och en enhet i med anledning av överträdelser mot de mänskliga rättigheterna i Xinjiang i västra . Efter det att antog motsanktioner mot en rad individer och organisationer i antog en resolution. Den tog bl.a. upp att arbetet inte kunde fortsätta för att ratificera det investeringsavtal EU och hade ingått en principöverenskommelse om , så länge de kinesiska motsanktionerna kvarstod. besökte utrikesminister för att diskutera regionen /samt regional säkerhet i . hölls ett toppmöte över video mellan och ledare. Mötet fokuserade på EU:s och nära och djupa relation, stärkandet av multilateralismen (särskilt när det gäller covid-19, klimat och handel), nyttjandet av redan existerande bilaterala samarbeten och avtal, samt gemensamma värderingar. Ett antal gemensamma initiativ lanserades i samband med toppmötet, inte minst en s.k. grön allians mellan och . Aktiviteter i tredjeländer under konnektivitetsavtalet konkretiserades. Sedan militärkuppen i har EU fördömt kuppen, och beslutat om ytterligare restriktiva åtgärder (både listning av individer och ekonomiska sanktioner mot enheter med koppling till militären). Resolutioner om har antagits både i för mänskliga rättigheter och i , något som EU verkat aktivt för. Vid för mänskliga rättigheter antogs med konsensus EU:s resolution om . EU:s utvecklingssamarbete har också setts över och biståndet lagts om. Det humanitära stödet har ökats. EU har vidare verkat för internationell samordning, framhållit Aseans roll i processen och uttryckt stöd för organisationens särskilda sändebud för . 2021/22:115 23.9.4 Sydostasiatiska nationers förbund och Asien-Europa-mötet ägde ett virtuellt ministermöte rum mellan EU och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) där EU representerades av den höga representanten. hölls ett dialogmöte mellan EU och Asean om hållbar utveckling. Asien-Europa-mötets (ASEM) toppmöte hölls digitalt den 25–. Toppmötet fokuserade på multilateralism och socioekonomisk återhämtning efter covid-19- pandemin. Som en politisk markering uteslöts från att delta på politisk nivå vid toppmötet. för samarbete för regionen / På grundval av EU-medlemsstaternas förnyade åtagande i regionen i rådets slutsatser presenterade kommissionen och den höga representanten meddelandet för samarbete i regionen /(se faktapromemoria 2021/22:FPM7). Rådets slutsatser och meddelandet lyfter fram att EU har för avsikt att öka sitt engagemang i regionen. DEL 4 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA 24 Ekonomi och finans 24.1Ekonomisk styrning och samordning 24.1.1Meddelande om översynen av den ekonomiska styrningen i EU presenterade kommissionen ett meddelande om EU:s ekonomi efter covid-19 och konsekvenserna för den ekonomiska styrningen (se faktapromemoria 2020/21:FPM16). I meddelandet anger kommissionen att arbetet med översynen, som inleddes , återupptas och uppdaterar förutsättningarna för översynen iljuset av covid-19-pandemin. Kommissionen lägger inte fram några förslag utan reser i stället ett antal frågor för diskussion. Sedan översynen återupptogs har konsultationer med intressenter pågått. avser kommissionen att presentera riktlinjer för finanspolitiken framöver och lägga fram förslag på möjliga reformer av den ekonomiska styrningen. Samråd med ägde rum . 24.1.2Makroekonomiska obalanser: Förvarningsmekanismen presenterade kommissionen djupgranskningar för tolv medlemsstater, däribland . Djupgranskningarna syftar till att identifiera eventuella makroekonomiska obalanser i medlemsstaterna. När det gäller bedömde kommissionen att fortsatt har makroekonomiska obalanser kopplade till hushållens höga skuldsättning och höga bostadspriser. antog slutsatser om 2021 års fördjupande granskningar . publicerade kommissionen förvarningsrapport. Samråd med ägde rum , . presenterade kommissionen ett meddelande med förslag på riktlinjer för hur den finanspolitiska samordningen i EU kan utformas (se faktapromemoria 2020/21:FPM93). 2021/22:115 I meddelandet betonar kommissionen vikten av att inte dra tillbaka stöd för tidigt och att ta hänsyn till landsspecifika förutsättningar. Därtill konstaterar kommissionen att aktiveringen av undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten har gett medlemsstaterna utrymme att hantera den ekonomiska krisen och resonerar kring kriterier för när klausulen bör avaktiveras. Kommissionen föreslår att detta bör ske efter en samlad bedömning av det ekonomiska läget, där en återgång till 2019- års BNP-nivå är ett huvudkriterium. bedömde kommissionen att kriterierna är uppfyllda för en fortsatt tillämpning av klausulen . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 24.1.3.2Beslut och rekommendation om underskottsförfarande För medlemsstater med alltför stora underskott tillämpas ett särskilt förfarande enligt bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten, det s.k. underskottsförfarandet. placerades , som enda medlemsstat, i ett sådant förfarande. ställde sig bakom en rekommendation till om att korrigera det alltför stora underskottet till 2024. Samråd med ägde rum . 24.1.4EU:s återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin presenterade kommissionen ett meddelande om en strategi för att finansiera EU:s återhämtningsinstrument (se faktapromemoria 2020/21:FPM104). Återhämtningsinstrumentet ska, enligt rådets beslut om EU:s egna medel, finansieras genom att kommissionen för unionens räkning lånar upp medel på kapitalmarknaden. I meddelandet redovisar kommissionen hur upplåningen på kapitalmarknaden ska organiseras och skötas inom de ramar som fastställs i beslutet om egna medel. Nettoupplåningen ska avslutas senast vid utgången av . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 24.1.5 Facilitet för återhämtning och resiliens godkände rådet faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) (se faktapromemoria 2019/20:FPM52) och faciliteten trädde därefter i kraft. har arbetet fokuserat på medlemsstaters ansökningar om medel genom nationella återhämtnings- och resiliensplaner. villkor som faciliteten ställer på planerna ingår att de ska inkludera konkreta och tidsatta mål och delmål för reformer och investeringar, att dessa åtgärder ska vara förenliga med relevanta landsspecifika rekommendationer och att av stödet från faciliteten ska gå till klimatomställningen och till den digitala omställningen. ansökte 26 medlemsstater om finansiellt stöd från faciliteten Skr. 2021/22:115 och 22 planer godkändes i . För de återhämtningsplaner som godkändes uppgår det totala stödet till , varav i bidrag och i lån. Samråd med ägde rum , februari, mars, april, juni, juli, augusti, september, oktober, . 24.1.5.1Sveriges återhämtnings- och resiliensplan beslutade regeringen om återhämtnings- och resiliensplan och lämnade in den till kommissionen som inledde sin granskning. Därefter fattade regeringen beslut om vissa ändringar i planen . Detta mot bakgrund av att förutsättningarna för att genomföra delar av planen förändrats. För en del åtgärder gjordes även mer tekniska justeringar i de mål och delmål som kommer att följas upp under genomförandet. beslut om budgeten kräver ytterligare ändringar i planen. har ansökt om ca i bidrag från faciliteten, vilket är den preliminära tilldelningen (fastställs slutgiltigt ). Åtgärderna i planen är fördelade på fem olika fokusområden: (1) grön återhämtning, (2) utbildning och omställning, (3) bättre förutsättningar att möta den demografiska utmaningen och säkra integriteten i det finansiella systemet, (4) utbyggnad av bredband, digitalisering av offentlig förvaltning och forskning, (5) investeringar för tillväxt och bostadsbyggandet. Urvalet av åtgärder har styrts av de krav som ställs av RRF. informerades , juni, .