prop · H903170 · 2022-03-22 00:00:00 — Under vårens omfattande ryska truppuppbyggnad längs med den ryskukrainska gränsen och på spelade ordförandeskapet en viktig roll inom ramen för aktivering av Wiendokumentets tredje kapitel avseende ovanliga militära aktiviteter. Givet den höga prioritet som fäste vid konflikten besökte utrikesminister två gånger . utrikesministern konflikten, uttryckte stöd för suveränitet och territoriella integritet liksom för konfliktlösning i enlighet med folkrätten och åtaganden och principer inom . Konflikten var också central vid två besök i . I besökte utrikesministern vid båda tillfällena kontaktlinjen mellan regeringskontrollerat och icke-regeringskontrollerat område, där hon underströk vikten av att underlätta passage för civila. Antalet övergångar över kontaktlinjen minskade kraftigt , vilket medförde en rad negativa effekter, inte minst för civila. verkade för fullt humanitärt tillträde i linje med de humanitära principerna och för åtlydnad av internationell humanitär rätt. Det var även temat för det sidoevenemang om som arrangerades av vid ministerrådsmötet i . OSSE-ordförandeskapets särskilda representant för och i TKG byttes , då i egenskap av ordförande tillsatte finländaren efter det att företrädaren bett om att få avsluta sitt uppdrag. Ordförandeskapet har även utsett nya koordinatorer för tre av arbetsgrupperna, vilket även bidragit till att förbättra könsfördelningen i TKG. Inom ramen för TKG finns fyra arbetsgrupper: en politisk, en ekonomisk, en humanitär och en som behandlar säkerhetsrelaterade frågor. särskilda övervakningsmission i (SMM), är organisationens största och mest komplexa fältmission. Förhandlingarna om SMM:s mandat och budget, som antogs , tog mycket tid då det fanns svårigheter att nå konsensus. arbetade aktivt med att skapa förutsättningar för SMM att kunna utföra sitt arbete med full rörelsefrihet, i enlighet med sitt mandat. Begränsningar i insatsens rörelsefrihet, särskilt på icke-regeringskontrollerat territorium, blev alltmer utmanande för insatsen. Detta ledde till att tillsammans med generalsekreterare tydligt markerade i frågan genom bland annat ett gemensamt brev till parterna. De mest omfattande begränsningarna skedde i de icke-regeringskontrollerade områdena, under förklädnad av pandemirelaterade restriktioner. SMM:s uppdrag försvårades även av att de övervakningsdrönare insatsen använt ofta störts ut eller beskjutits, särskilt över områden längs den ukrainsk-ryska statsgränsen på ickeregeringskontrollerat territorium. Detta reducerade väsentligt missionens kapacitet att övervaka dessa områden, inte minst den aktuella delen av statsgränsen mellan och . Utrikesminister lyfte frågan vid sina båda besök i och . inleddes stängningen av fältinsats för övervakning av två gränsövergångar vid den rysk-ukrainska statsgränsen, efter att som värdland för missionen inte anslutit sig till konsensus om att den skulle fortsätta. hade gradvis försvårat för fältinsatsen, bland annat genom att insistera på en förkortning av mandatperioden i flera omgångar. agerade aktivt tillsammans med andra för att förhindra att missionen stängdes ner, men till slut fanns det på grund av inställning inte konsensus för att förlänga missionens mandat och avbröts verksamheten helt. Utrikesminister gjorde med anledning av nedstängningen ett ordförandeskapsuttalande, där hon beklagade att mandatet för missionen inte kunde förlängas. såg i samband med nedstängningen över de möjligheter som hade att på andra sätt hantera uppkomna 2021/22:170 konsekvenser som stängningen av insatsen medförde. har enligt Minskprotokollets punkt 4 en central roll i övervakningen av statsgränsen mellan och . En viktig del i detta var att fortsätta att insistera på särskilda övervakningsmission i möjlighet att uppfylla sitt mandat och beredas möjlighet att observera utan hinder ända fram till den ukrainsk-ryska statsgränsen på icke-regerings- kontrollerat territorium, samt att användningen av övervakningsdrönare skulle kunna genomföras utan störning. fick SMM i uppdrag av det svenska ordförandeskapet att ta fram tematiska rapporter om situationen i och på de ickeregeringskontrollerade områdena. Sex tematiska rapporter togs fram, bland annat om hur civila i de konfliktdrabbade områdena påverkades av förekomsten av minor, hur kvinnor såg på säkerheten och kvinnors bidrag till fred och säkerhet. 4.2Hanteringen av de utdragna konflikterna Situationen i södra stod högt på dagordningen för det svenska ordförandeskapet och ett starkt fokus låg på att stödja steg mot fredliga och långsiktigt hållbara lösningar för regionen. Då tog över som ordförande hade en vapenvila förhandlats mellan och , efter de strider som pågick . En rad olösta frågor återstod dock efter vapenvilans implementering. Oenigheter kvarstod mellan parterna, där ansåg konflikten vara löst då de återtagit delar av det omstridda , och ansåg konflikten fortfarande vara olöst. Ett flertal incidenter längs gränsen inträffade , liksom minexplosioner som krävde dödsoffer. konfliktlösning mellan och sker genom Minskgruppens samordförandeskap, bestående av , och . På grund av oenigheterna mellan och kunde Minskgruppens samordförandeskap inte besöka konfliktområdet , vilket marginaliserade roll. markerade tydligt att humanitärt tillträde till hela området måste säkerställas, internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter hörsammas och samtliga fångar relaterade till striderna släppas. Inte minst genom ordförandens personliga representant arbetade för att vapenvilan skulle konsolideras och för framsteg i Minskgruppens viktiga arbete för att hantera situationen och få till stånd ett hållbart fredsavtal. stöttade samordförandeskapets och den personlige representantens arbete för medlingsprocesser och förtroendeskapande åtgärder. Utrikesminister var i kontakt med utrikesministrarna för respektive i samband med incidenter vid gränsen. Utrikesministern besökte också länderna och uppmanade parterna kontinuerligt att bygga vidare på förtroendeskapande åtgärder och att stödja insatser från . bidrog i egenskap av ordförande, . 2021/22:170 tillsammans med diplomatiska ansträngningar från , och EU, till att 15 armeniska fångar kunde återvända till samt att kunde få tillgång till information som behövdes i arbetet med minröjning. Efter konflikten mellan och följde intensiva diskussioner inom . Ingen överenskommelse kunde nås om en förlängning av mandatet för OSSE-missionen i , och därför har den varit stängd . Det svenska ordförandeskapets representant för södra , , verkade för konstruktiva samtal inom ramen för Genevesamtalen (Discussions, ) och incidenthanteringsmekanismen (Incident Prevention and Response Mechanism, IPRM). är det enda forum för diskussioner om en lösning på konflikten som accepteras av alla inblandade parter och som sammanför representanter för , och de Rysslandsstödda utbrytarregionerna och för samtal . Under det svenska OSSE- ordförandeskapet fick kvinnors perspektiv och roll i konfliktens lösning en mer framträdande plats i dessa diskussioner, i linje med ordförandeskapets prioritering av agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Den överordnade målsättningen med samtalen har varit att uppnå fredlig och hållbar konfliktlösning i enlighet med folkrätten och den europeiska säkerhetsordningen. Dock fortsätter avståndet att öka mellan de två utbrytarregionerna och resten av , och parterna har inte kommit närmare en lösning. Ambassadör drev en process för att möjliggöra informella samtal i marginalen av som ett sätt att nå framsteg. Vidare bedrevs arbete för att få till stånd ett ökat regionalt samarbete mellan , och , något som bland annat diskuterades mellan parterna under ambassadör resor till regionen. upprättade 1993 en fältmission i med syfte att underlätta arbetet för en politisk lösning av konflikten om utbrytarregionen Transnistrien är en del av , men regering har i praktiken ingen kontroll över regionen. Förhandlingarna för en fredlig lösning av konflikten genomförs i det så kallade 5 + 2-formatet, det vill säga med representanter för , Transnistrien, , , och med EU och som Förhandlingarnas mål är att utarbeta parametrar för en heltäckande lösning baserad på suveränitet och territoriella integritet inom dess internationellt erkända gränser med en särskild status arbetade intensivt för att få till stånd ett möte i 5 + 2- Mötet fick dock skjutas med mycket kort varsel, efter att den moldaviske återintegrationsministern, tillika 2021/22:170 förhandlaren i detta format, avgått. De diplomatiska ansträngningarna , med bland annat två besök av utrikesminister , bidrog till att upprätthålla dialogen och roll i konfliktlösningen. Efter det förfuskade presidentvalet i bröt omfattande folkliga protester ut i landet. De belarusiska myndigheterna valde att möta demonstrationerna med omfattande våld. Den dåvarande albanske OSSE-ordföranden, utrikesminister , erbjöd då tillsammans med den kommande ordföranden stöd för att möjliggöra en genuin dialog mellan regimen och den belarusiska oppositionen. Erbjudandet tog sin utgångspunkt i att som deltagande stat i förbundit sig att leva upp till ett antal åtaganden avseende demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Den belarusiska regimen lämnade inte något definitivt svar på erbjudandet. Situationen i landet försämrades successivt . Som OSSE-ordförande stod fast vid erbjudandet om att underlätta dialog, men förutsättningar saknades för att genomföra dialog . verkade för att skulle leva upp till sina internationella åtaganden. Ordförandeskapets särskilda sändebud stod i kontakt med såväl den belarusiska oppositionen som med enskilda företrädare för den belarusiska regimen, i syfte att möjliggöra en genuin dialog. Dialog fördes även med civilsamhället på olika nivåer. OSSE-kontor fanns i , efter vilket konsensus för att förlänga dess mandat inte kunde uppnås. aktiverade 35 deltagande stater i Wienmekanismen för att avkräva svar om de allvarliga kränkningar mot mänskliga rättigheter som pågick i . Aktiveringen var en uppföljning på den aktivering av Moskvamekanismen som skedde . Som ordförande verkade för att rapporten från Wienmekanismen skulle ges en seriös uppföljning. Under och blossade strider upp längs gränsen mellan och , vilket ledde till dussintals döda, hundratals skadade och att tiotusentals tvingades på flykt på båda sidor. Spänningarna hade sitt ursprung i hantering av vattenresurser och gränsdragningsfrågor, men hade också en grund i den organiserade brottslighet som finns i dessa områden. Genom att utrikesminister under striderna förde samtal med de båda ländernas utrikesministrar bidrog som ordförande till att lugna ner situationen. I samtal med de inblandade länderna betonade dessa att de såg ett värde i de fältprojekt som bedriver och som kan bidra till en lösning av de underliggande orsakerna till konflikten. Även efter att striderna upphört till följd av överenskommelsen om vapenvila följde som ordförande utvecklingen nära, inte minst genom OSSE- Skr. 2021/22:170 sekretariatets stöd och mekanismer. påverkades under ordförandeskapsåret av utvecklingen i angränsande regioner, inte minst av utvecklingen i . är inte en av deltagande stater men ingår i organisationens asiatiska partnerskap. De centralasiatiska har en över gräns med . har möjlighet att genom fältnärvaron i samtliga centralasiatiska länder arbeta med konsekvenserna av utvecklingen i . Fältkontoren driver ett antal projekt som syftar till att motverka trafficking, terrorism och vapensmuggling. I samband med upprättades en handlingsplan och en finansieringsmekanism med syftet att bidra till bland annat ökad gränssäkerhet och stöd till den mänskliga dimensionen genom rådgivning och kapacitetsstärkande aktiviteter för att stötta värdländernas hantering av konsekvenserna av utvecklingen i , och därmed till ökad säkerhet i regionen. Exempel på detta var genom aktiviteter kopplade till ökad gränssäkerhet, motverkande av extremism och stöd till mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Utrikesminister besökte och förde samtal om bland annat utvecklingen i grannlandet , varvid ländernas företrädare uttryckte stor oro för händelseutvecklingen. har 14 fältmissioner i , som stöder arbetet inom alla tre dimensioner för ökad säkerhet i sydöstra (västra ), i , i södra samt i . Fältnärvaron omfattar missioner, kontor och projektsamordnare. har som ordförande ansvarat för att tillsätta missionschefstjänster och mandatförlängningar av missionerna. tvingades gränsövervakningsinsats () att avsluta sin verksamhet efter att motsatt sig en förlängning. Utrikesminister har besökt eller samtalat med samtliga OSSE-missioner och betonat det mervärde som unika fältnärvaro ger organisationen och dess deltagande stater. Vid alla besök har hon lyft vikten av att deltagande stater med fältnärvaro bör utnyttja detta för att bättre kunna fullfölja sina OSSE-åtaganden. bedriver betydande fältverksamhet på västra , med totalt sex fältmissioner i , och , Kosovo och Missionernas mandat är i huvudsak inriktade på demokratifrämjande och institutionsbyggande Fältmissionerna fokuserar även på frågor om mänskliga 2021/22:170 rättigheter, nationella minoriteter, dialog- och försoningsfrågor, konfliktförebyggande och rättstatsfrågor, inklusive stöd till kapacitetsbyggande. har etniska och nationalistiska spänningar i regionen ökat vilket understryker betydelsen av regionalt samarbete. Inte minst har den politiska krisen i Bosnien och visat på risken för instabilitet. Under utrikesminister besök till samtliga länder och fältmissioner på västra gavs möjlighet till möten med beslutsfattare, civilsamhället, samt försvarare av mänskliga rättigheter och demokrati för att diskutera situationen på marken. Under besöket till OSSE-missionen i Kosovo lades särskilt fokus på agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Resan genomfördes tillsammans med FN:s biträdande generalsekreterare . Under besöket till Bosnien och deltog även ordföranden för parlamentariska församling . etablerade sin fältnärvaro i , , , och . Regionens geografiska läge gör den högintressant för europeisk säkerhet givet närheten till , och . reviderades dock flertalet av mandaten för missionerna i regionen och verksamheten nedgraderades till projektkontor. Fältkontoren har under ordförandeskapsåret bland annat bedrivit verksamhet inom områdena gränsövervakning, anti-trafficking, anti-korruption, vapen- och narkotikabekämpning samt främjande av mänskliga rättigheter, jämställdhet och mediefrihet. De centralasiatiska länderna har till stor del påverkats av utvecklingen i . Diskussioner har förts mellan i egenskap av ordförande och de centralasiatiska länderna och stöd har erbjudits inom ramen för mandat. Utrikesminister besökte , , och . Covid-19-restriktionerna omöjliggjorde ett besök till , men hade utrikesministern i stället ett videomöte med chefen för i , , samt med centrets personal. Genom närvaron i fält bidrar på flera sätt till att stärka säkerheten i regionen genom projekt och utbildningar som på olika sätt bidrar till gränssäkerhet, reformstöd, utbildning, motverkande av extremism, anti-trafficking med mera. Inte minst görs detta genom OSSE-akademin i Bishkek och i . I södra finns ett kontor till stöd för OSSE-ordförandeskapets avvecklades i brist på konsensus om förlängning. fältnärvaro i upphörde på azerbajdzjansk begäran. Ordförandeskapets personliga representant för konflikten Kasprzyk arbetade för att vapenvilan skulle leda till ett verkligt Skr. 2021/22:170 fredsavtal, genom Minskgruppens samordförandeskaps viktiga roll för att Missionen i upprättades , med syfte att underlätta arbetet för en politisk lösning av konflikten om utbrytarregionen . Ordförandeskapet har haft ett nära arbete med kontoret för att försöka få till stånd ett möte i 5 + 2-formatet i som samlar parterna till samtal. närvaro i etablerades 1990 och omvandlades 1994 till ett kontor för projektsamordning. Kontorets övergripande uppdrag har varit att stödja arbete med demokratisk utveckling, rättstatlighet och främjande av mänskliga rättigheter. För särskilda övervakningsmission i , SMM, och , se avsnitt 4.1.2. Som OSSE-ordförande ansvarade för mötesverksamhet i . Detta innebar att planera, leda och genomföra hundratals obligatoriska och andra typer av möten . Det permanenta rådet är ett av de två högsta beslutsfattande organen i . Permanenta rådet behandlar politiska frågor och leds av OSSE- ordföranden. Det andra beslutsfattande organet i , forumet för säkerhetssamarbete, hanterar militärpolitiska frågor och leds av ett roterande ordförandeskap. leddes forumet av , och . I permanenta rådet representeras de deltagande staterna genom sina OSSE-ambassadörer. Permanenta rådet sammanträdde under ledning av OSSE-ordförandeskapet, som också satte dagordningen. hade permanenta rådet 40 regelbundna sammanträden under svensk ledning med delvis föreskriven dagordning. Därtill hade permanenta rådet åtta särskilda sammanträden för att anta beslut, diskutera särskilt brännande frågor eller för att högnivåtalare gästade rådet. Permanenta rådet och forumet för säkerhetssamarbete hade fyra gemensamma möten , varav ett särskilt möte för att aktivera Wiendokumentets kapitel III. Under permanenta rådet lyder fyra tematiska kommittéer, en för respektive dimension samt en budgetkommitté. leddes av OSSE-ordföranden och möttes i genomsnitt . Övriga kommittéer leddes av ambassadörer från andra deltagande stater som utsågs av ordföranden för permanenta rådet och möttes i genomsnitt en gång . Därutöver finns den förberedande kommittén som sammanträtt över 40 gånger för att förbereda beslut i permanenta rådet och för att diskutera olika budgetfrågor. Ordföranden för permanenta rådet utsåg även ordförande för informella arbetsgrupper för olika teman. 2021/22:170 sammanträdde med varierande regelbundenhet. Sammanlagt ägde ett tiotal möten rum i dessa format . höll som ordförande veckovisa så kallade politiska dialoger med varje deltagande stat. De politiska dialogerna syftade till att som ordförande, inom mer informella ramar, skulle ha möjlighet att konsultera deltagande stater och därigenom förbereda möten, processer och beslut inom . De politiska dialogerna hölls i mindre grupper av deltagande stater eller enskilt. höll i sin ordföranderoll sammanlagt över 400 politiska dialoger. organiserade även ett stort antal obligatoriska och särskilda konferenser, seminarier och panelsamtal för att lyfta sina prioriteringar . 5.2Svenskt genomförande av möten i Genom att leda mötesverksamheten i nyttjade sin roll och sina möjligheter som OSSE-ordförande till att påverka dagordning. Givet det försämrade samarbetsklimatet i organisationen på grund av det svåra geopolitiska läget valde att aktivt och konsekvent planera, leda och genomföra möten för att belysa svenska prioriteringar och för att bidra till en förbättrad dialog. Utnämningen av ordförande för kommittéer och informella arbetsgrupper, utformningen av årskalendern för möten och konferenser, liksom agendasättningen för olika möten utgjorde viktiga verktyg i detta hänseende. Som ordförande lyfte under ett antal centrala principer, kärnvärden och dimensionsöverskridande prioriteringar som genomsyrade dagordningen och diskussionen under alla typer av möten i . Månadstemana utgjordes bland annat av: förtroendeskapande, jämställdhet, demokrati, yttrandefrihet, civilsamhälle, konfliktförebyggande, konfliktlösning och verktyg. Genom att belysa dessa teman i samtliga dimensioner kunde fokusera diskussionen på centrala principer, visa hur verksamheten i de olika dimensionerna hängde ihop och på det sättet demonstrera breda säkerhetsbegrepp. uppmuntrade fältmissionschefer och andra med uppdrag i organisationen att i sin återrapportering till permanenta rådet spegla hur deras missioner arbetat med ordförandeskapsprioriteringar och det aktuella månadstemat. lade stor vikt vid att särskilt inbjudna talare till permanenta rådet skulle bidra med perspektiv på principer och verksamhet. Särskilt inbjudna talare representerade bl.a. FN, , Internationella Röda korset och Internationella alliansen till minne av Förintelsen. autonoma institutioner, utrikesminister särskilda representant för och Trilaterala kontaktgruppen samt chefen för bjöds in till permanenta rådet för att hålla det breda säkerhetsbegreppet, den europeiska säkerhetsordningen och högt på permanenta rådets dagordning. I de olika kommittéerna verkade för att representanter för relevanta fältmissioner och civilsamhälle skulle bjudas in för att ge diskussionerna större djup och perspektiv. Särskild vikt fästes vid Skr. 2021/22:170 jämställda paneler i alla typer av möten. deltagande stater till informella samtal med fältmissionschefer och koordinatorer i Trilaterala kontaktgruppen för att bidra till bättre informationsutbyte och dialog om verksamhet i fält och konfliktlösning. För att den svenska rösten inte skulle gå förlorad under möten och diskussioner som letts av som ordförande verkade också aktivt genom EU för att föra fram sina nationella ståndpunkter och prioriteringar. använde de politiska dialogerna effektivt för att samtala inte endast med likasinnade utan även med länder vars ståndpunkter befann sig längre bort, för att på detta sätt bidra till bättre förståelse, dialog och framsteg. En serie informella luncher om effektivisering av var särskilt uppskattad bland de deltagande. lyfte också som verktyg för konfliktlösning i både permanenta rådet och vid ett dedikerat seminarium. Som ett nytt grepp sammankallade nyckelaktörer på hög nivå till olika former av retreat, för att förbättra samarbetet, skapa bättre dialog eller för att bidra med fördjupad kunskap om särskilda frågor. Ett av deltagarna uppskattat exempel var den nyinstiftade årliga vistelse för OSSE-trojkan, generalsekreteraren och institutionscheferna där aktuella frågor diskuterades under . Andra liknande vistelser involverade olika grupper av OSSE-ordförandens särskilda representanter. På grund av covid-19-pandemin har möten och konferenser i ofta hållits med vissa begränsningar eller genom digitala plattformar. 6Förhandling om budget och arbetet i budgetkommittén tog över ordförandeklubban i för att leda förhandlingarna om årsbudget för Förhandlingarna om årsbudgeten var komplicerade, givet den skilda synen bland de deltagande staterna om organisationens verksamhet och inriktning. Förhandlingarna resulterade i ett tekniskt väl avvägt budgetförslag som lade grunden för en överenskommelse 2021. Endast ett fåtal frågor av politisk karaktär kvarstod att lösa ut –2021. EU:s medlemsländer, och andra likasinnade ställde sig bakom det svenska ordförandeskapets budgetförslag i ett tidigt skede, vilket skiljde sig . Budgetförhandlingarna kretsade därefter kring två frågor av politisk karaktär, med tre deltagande stater som blockerade en överenskommelse. motsatte sig en ökning av ODIHR:s budget, medan och hade skilda åsikter om arbetet inom ramen för Minskstrukturerna. bedrev i egenskap av ordförande ett omfattande förhandlingsarbete för att söka finna en lösning. Förhandlingarna sköttes på expertnivå i kommittén, på ambassadörsnivå i 2021/22:170 , samt mellan som ordförande och berörda huvudstäder. Utöver uppvaktningar på alla nivåer upp till ministernivå, också genom aktiv diplomati genom andra länders ministrar, lade i egenskap av ordförande fram åtskilliga förslag för att kunna nå konsensus. Efter långdragna förhandlingar som sträckte sig över sommaruppehåll kunde frågorna lösas genom att budgeten inte innehöll ökning för någon del av verksamhet, samt genom en hänvisning i budgetbeslutet om att inte all programlagd aktivitet var överenskommen. Årsbudgeten antogs slutligen och låg på . Slutsumman var densamma som föregående års budget, men resursfördelningen var anpassad efter pandemiläget.