prop · H90386 · 2022-01-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:86 Extra ändringsbudget – Ersättningar på Prop. sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel 2021/22:86 för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnar regeringen förslag till ytterligare åtgärder med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. I propositionen lämnas förslag till tillfällig lagstiftning som innebär att anställda vid sjukfrånvaro inte ska behöva styrka nedsättningen av arbetsförmågan med läkarintyg. Propositionen innehåller även förslag till ändringar i statens budget . Bland annat föreslås ökade anslag för arbete med vaccinering, testning och smittspårning samt fortsatt utveckling av covidbevis. Vidare föreslås ökade anslag för ersättning för karensavdrag och höga sjuklönekostnader. Propositionen innehåller även förslag om utökningar av det ordinarie omställningsstödet för företag, av omsättningsstöden till enskilda näringsidkare och handelsbolag samt av evenemangsstödet. Vidare föreslås medel för stöd till kultur och idrott samt för tillfälligt slopat fribelopp för att få studiemedel. Ett bemyndigande begärs också om att få skänka överskott av skyddsutrustning. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om Ärendet och dess beredning .............................................................. Skäl för ändringar i statens budget och förkortad Tillfälligt slopat krav på läkarintyg under Tillfälligt slopat krav på läkarintyg ............ Krav på läkarintyg under Krav på läkarintyg enligt En förlängning av den läkarintygsfria tiden i syfte att belastningen i hälso- och sjukvården................. Undantag från krav på läkarintyg ....................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om Ändringar i statens budget ................................................ Ändringar av statens utgifter ............................................ Konsekvenser för statens budget ...................................... Sammanfattning av promemorian Tillfälligt slopat krav på läkarintyg ...................... Lagförslag i promemorian Tillfälligt slopat krav på Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Tillfälligt slopat krav på läkarintyg Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön (avsnitt 2.1 och 4.2). 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön (avsnitt 2.2 och 4.2). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om att till andra stater eller internationella organisationer skänka överskott av skyddsutrustning, som inte behövs för att säkerställa det nationella behovet och som inte kan avräknas som bistånd (avsnitt 6.1). 4.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag enligt tabell 1.1. beslutar att förkorta motionstiden . Tabell 1.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade och nya anslag 2022 Ny ram/Ny Skatt, tull och Ny ram/Ny Kultur, medier, Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1991:1047) om sjuklön ska ha följande lydelse. Sjuklön ska inte avse mistade förmåner under tid innan arbetsgivaren fått anmälan om sjukdomsfallet. Sjuklönen ska dock avse sådana förmåner från och med den dag då sjukdomsfallet inträffade, om arbetstagaren varit förhindrad att göra anmälan och sådan gjorts efter det att hind- Arbetsgivaren är skyldig att utge Om sjuklön utges för mistade sjuklön för mistade förmåner under förmåner under tid före anmälan tid från och med den sjunde ska den första ersättningsdagen kalenderdagen efter dagen för sjuk- anses som sjukanmälningsdag. anmälan endast om arbetstagaren styrker nedsättningen av arbetsför- mågan genom intyg av läkare eller tandläkare. Intyget behöver inte innehålla närmare uppgift om vilken sjukdom arbetstagaren lider av. Om sjuklön utges för mistade förmåner under tid före anmälan ska den första ersättningsdagen anses som sjukanmälningsdag. Finns det ett beslut enligt 10 § är arbetsgivaren inte skyldig att utge sjuklön om arbetstagaren inte iakttar vad som har ålagts honom i beslutet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas dock för tid . 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för sjuklön som avser tid före . 1 Senaste lydelse 2020:191 (jfr 2021:717). 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1991:1047) om sjuklön ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.1 Föreslagen lydelse Sjuklön ska inte avse mistade förmåner under tid innan arbetsgivaren fått anmälan om sjukdomsfallet. Sjuklönen ska dock avse sådana förmåner från och med den dag då sjukdomsfallet inträffade, om arbetstagaren varit förhindrad att göra anmälan och sådan gjorts efter det att Om sjuklön utges för mistade Arbetsgivaren är skyldig att utge förmåner under tid före anmälan sjuklön för mistade förmåner under ska den första ersättningsdagen tid från och med den sjunde anses som sjukanmälningsdag. kalenderdagen efter dagen för sjuk- anmälan endast om arbetstagaren styrker nedsättningen av arbetsför- intyg av läkare eller tandläkare. Intyget behöver inte innehålla när- mare uppgift om vilken sjukdom arbetstagaren lider av. utges för mistade förmåner under tid före anmälan ska den första ersättningsdagen anses som sjuk- Finns det ett beslut enligt 10 § är arbetsgivaren inte skyldig att utge sjuklön om arbetstagaren inte iakttar vad som har ålagts honom i beslutet. Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 1Senaste lydelse 2022:000. Ärendet och dess beredning 3.1Skäl för ändringar i statens budget och förkortad motionstid Enligt riksdagsordningen får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret (9 kap. 6 § första stycket). En sådan proposition lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.6.1). Förslag till ändringar i budgeten får dock lämnas vid andra tillfällen om regeringen anser att det finns särskilda skäl (9 kap. 6 § andra stycket). Islutet av ökade spridningen av sjukdomen covid-19 återigen i , med en viss ökad belastning på hälso- och sjukvården som följd. En ny virusvariant började också få stor spridning i länder i . presenterade regeringen en åtgärdsplan för införande av smittskyddsåtgärder och återinförande av vissa ersättningar för att minska smittspridningen. Regeringen presenterade även en plan för vilka företagsstöd som skulle förlängas och återinföras vid behov. Nya skärpta rekommendationer, allmänna råd och restriktioner infördes till följd av ökad smittspridning, bl.a. i länder i vårt närområde. vidtogs ytterligare smittskyddsåtgärder, till följd av en kraftigt ökad smittspridning i landet. Ett intensivt arbete pågår i regionerna med att både öka vaccinationstäckningen och ge alla vaccinerade möjlighet att få en tredje dos vaccin. Vaccinationerna bedöms minska risken för allvarlig sjukdom och därmed även behovet av sjukhusvård. Belastningen på sjukvården har dock ökat och befaras öka ytterligare. De skärpta rekommendationerna och restriktionerna bedöms därför vara nödvändiga som ett komplement till vaccinering. Användningen av vaccinationsbevis är en smittskyddsåtgärd som även gör det möjligt för företag och organisationer att upprätthålla viss verksamhet. Regeringen har beslutat om utökade möjligheter till användning av vaccinationsbevis. Vissa verksamheter kan ändå komma att drabbas hårt ekonomiskt. Det finns mot denna bakgrund behov av att skyndsamt återinföra vissa ersättningar och stöd. Medel bör tillföras för återinförande av vissa ersättningar på sjukförsäkringsområdet och av vissa stöd till företag, kultur och idrott samt för fortsatt storskalig testning, smittspårning och vaccinering. Regeringen anser därför att det finns särskilda skäl för att lämna förslag till ändringar Regeringen anser vidare mot bakgrund av vad som ovan anförts att det finns synnerliga skäl för att besluta om förkortad motionstid. Regeringen föreslår att motionstiden förkortas . 2021/22:86 3.2 Tillfälligt slopat krav på läkarintyg under Med anledning av den ökade spridningen av sjukdomen covid-19 och belastningen på hälso- och sjukvården har promemorian Tillfälligt slopat krav på läkarintyg utarbetats i . I promemorian föreslås bl.a. att en arbetstagare inte ska behöva styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare . Promemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av förslagen finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S2021/08304). Förslagen till ändringar i lagen (1991:1047) om sjuklön är av en sådan karaktär att ett yttrande från Lagrådet normalt ska inhämtas. Ändringarna är dock författningstekniskt och i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över förslagen har därför inte inhämtats. 4Tillfälligt slopat krav på läkarintyg De flesta arbetstagare som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom får ersättning av en sjukperiod i form av sjuklön från arbetsgivaren enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Sjuklönen ska utgöra av anställningsförmånerna. Från sjuklönen ska ett karensavdrag som motsvarar av sjuklönen för en genomsnittlig vecka göras. Arbetsgivaren är skyldig att utge sjuklön fr.o.m. den sjunde kalenderdagen efter dagen för sjukanmälan endast om arbetstagaren styrker nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare. Intyget behöver inte innehålla närmare uppgift om vilken sjukdom arbetstagaren lider av. Om det finns särskilda skäl för det kan besluta om så kallat läkarintygsföreläggande. Det innebär att den anställde ska lämna läkarintyg till arbetsgivaren tidigare än fr.o.m. den sjunde dagen efter att den anställde sjukanmält sig. Ett sådant beslut kan fattas på begäran av arbetsgivaren eller på initiativ. För att kunna fatta ett beslut om läkarintygsföreläggande måste det finns särskilda skäl. Särskilda skäl kan vara att det finns speciella rehabiliteringssynpunkter att ta hänsyn till eller att det finns kontrollskäl som talar för att intyget ska krävas in tidigare. Det kan t.ex. handla om att arbetstagaren har haft många korta sjukdomsfall utan att ha haft kontakt med läkare och utan att det finns uppgifter om att arbetstagaren lider av en Prop. 2021/22:86 kronisk sjukdom eller liknande (prop. 1990/91:181 s. 76). 4.1.2Krav på läkarintyg enligt socialförsäkringsbalken Försäkrade som inte omfattas av sjuklönelagen kan få sjukpenning efter ett karensavdrag från början av sjukperioden. Huvudregeln är även här att den försäkrade fr.o.m. den åttonde dagen i sjukperioden måste styrka att arbetsförmågan är nedsatt genom ett läkarintyg. Även försäkrade som får rehabiliteringspenning och som på grund av sjukdom är ur stånd att delta i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen behöver styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom läkarintyg senast den åttonde dagen i den period som den försäkrade varit frånvarande från rehabiliteringen. I 2 § förordningen (1995:1051) om skyldigheten att lämna läkarintyg när det gäller vissa socialförsäkringsförmåner vid sjukdom finns en bestämmelse som gör det möjligt för att i vissa fall begära läkarintyg från en tidigare tidpunkt än den åttonde dagen i sjukperioden. Det vanliga är att beslut om läkarintygsföreläggande fattas för framtida sjukdomsfall. I 2 a § samma förordning finns en motsvarande bestämmelse för när det gäller frånvaro från deltagande i arbetslivsinriktad rehabilitering. 4.1.3En förlängning av den läkarintygsfria tiden i syfte att begränsa smittspridningen och belastningen i hälso- och sjukvården I syfte att begränsa smittspridningen av sjukdomen covid-19 och minska belastningen i hälso- och sjukvården införde regeringen ett flertal åtgärder . Bland annat slopades kravet på läkarintyg . Även möjligheterna till ett läkarintygsföreläggande avskaffades tillfälligt. Lagändringarna trädde i kraft och tillämpades fr.o.m. . Regeringen beslutade vidare att kravet på läkarintyg ska kunna skjutas upp från dag 8 till dag 15 i sjukperioden för försäkrade som inte omfattas av sjuklönelagen, utan får sjukpenning från början av sjukperioden enligt bestämmelserna i socialförsäkringsbalken. Även dessa bestämmelser tillämpades fr.o.m. t.o.m. . Möjligheten till läkarintygsföreläggande bibehölls , till skillnad från vad som gällde för sjuklöneperioden. Undantag från krav på läkarintyg Regeringens förslag: En arbetstagare ska inte behöva styrka nedsätt- ningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare under Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig – För- säkringskassan, , , Kommuner och Regioner (SKR), , iSverige (LO), (), akademikers centralorganisation () och – tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: och omvärlden befinner sig fortsatt i en mycket allvarlig situation med anledning av spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Mot bakgrund av den ökade smittspridningen, den varierade vaccinationstäckningen, nya virusvarianter och läget i omvärlden har regeringen bedömt att det finns anledning att se över vilka träffsäkra åtgärder på samhällsnivå som kan komma att behöva vidtas framöver för att begränsa smittspridningen och minska belastningen på hälso- och sjukvården. Regeringen har redovisat en åtgärdsplan i tre steg för införande av smittskyddsåtgärder. Av planen framgår att det kan bli aktuellt med åtgärder för att minska belastningen på hälso- och sjukvården vid en situation med en väsentligen ökad smittspridning och en ökad vårdbelastning. De flesta arbetstagare får ersättning av en sjukperiod i form av sjuklön från arbetsgivaren. Enligt lagen om sjuklön behöver arbetstagaren styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av en läkare eller tandläkare fr.o.m. den åttonde dagen i sjukperioden. I syfte att begränsa spridningen av covid-19 och minska belastningen på hälso- och sjukvården har det införts ändringar i lagen om sjuklön som innebär att arbetstagaren inte har behövt styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av en läkare eller tandläkare. Det gällde fr.o.m. t.o.m. . Mot bakgrund av den ökade smittspridningen och den ökade belastningen på hälso- och sjukvården bedömer regeringen att det är motiverat att kravet på läkarintyg i en sjukperiod åter tillfälligt tas bort. Lagen om sjuklön föreslås därför ändras så att arbetstagaren inte behöver styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare. Syftet är att begränsa smittspridning av covid- 19 och minska belastningen på hälso- och sjukvården. instämmer i bedömningen i promemorian att ett undantag från krav på läkarintyg innebär att arbetsgivaren saknar underlag för att bedöma frånvarons giltighet samt att det kan försvåra möjligheterna att planera och vidta rehabiliteringsinsatser på arbetsplatsen, men att ett undantag under rådande situation är motiverat. SKR menar att fördelarna med en läkarintygsfri period överväger eventuella nackdelar för arbetsgivarnas ansvar att hantera frånvaro och rehabilitering. Risken för ökad smittspridning liksom behovet av att kunna avlasta hälso- och sjukvården väger tyngre enligt SKR. Regeringen bedömer att det är nödvändigt att införa undantag från krav på läkarintyg för att begränsa smittspridningen och minska belastningen på hälso- och sjukvården i en extraordinär situation. Enligt lagen om sjuklön ska , under förutsättning att det finns särskilda skäl för det, självmant eller på begäran av arbetsgivaren ålägga arbetstagaren att genom läkarintyg styrka nedsättningen av arbets- förmågan fr.o.m. en tidigare dag än den åttonde dagen i en sjukperiod. 2021/22:86 Särskilda skäl för ett sådant s.k. läkarintygsföreläggande kan vara att det finns speciella rehabiliteringssynpunkter att ta hänsyn till eller när det finns kontrollskäl som talar för att intyget ska krävas in tidigare. Det kan t.ex. handla om att arbetstagaren har många korta sjukdomsfall utan att ha haft kontakt med läkare och utan att det finns uppgifter om att arbetstagaren lider av en kronisk sjukdom eller liknande (prop. 1990/91:181 s. 76). instämmer i bedömningen i promemorian om att det är motiverat att behålla bestämmelserna om läkarintygsföreläggande, då de är aktuella i relativt få fall och inte kan sägas innebära någon större belastning på hälso- och sjukvården. Även SKR anser att det är en fördel att möjligheten till läkarintygsföreläggande för arbetsgivare och bibehålls, men poängterar vikten av att tillämpningen sker restriktivt enligt intentionerna. ser positivt på att bestämmelserna om läkarintygsföreläggande behålls, eftersom ett sådant föreläggande kan vara ett viktigt verktyg för arbetsgivares möjlighet att uppfylla sitt rehabiliteringsansvar. Ett bibehållande av bestämmelserna om läkarintygsföreläggande kan, enligt mening, underlätta och bidra till att arbetsgivare kan utföra ett aktivt rehabiliteringsarbete även under pågående pandemi. Regeringen anser att det är motiverat att behålla bestämmelserna om läkarintygsföreläggande. Det bör vara aktuellt i relativt få fall och bedöms därför inte utgöra någon stor belastning på hälso- och sjukvården. Regeringens förslag: Förslaget att slopa kravet på intyg av läkare eller tandläkare ska träda i kraft och tillämpas för tid För tid före ska de äldre bestämmelserna fortfarande gälla. Kravet på intyg ska återinföras den dag som regeringen bestämmer. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kommuner och Regioner (SKR) efter- frågar ett tidigare ikraftträdandedatum med hänvisning till den rådande situationen med stor smittspridning och hög belastning på hälso- och Även framför att bestämmelserna bör träda i kraft tidigare än vad som har föreslagits i promemorian. Näringsliv anser att det föreslagna regelverket inte bör vara tillämpligt Skälen för regeringens förslag: SKR och har båda efterfrågat ett tidigare ikraftträdande än . ringen delar uppfattningen att lagändringen bör träda i kraft så snart som möjligt vilket, i likhet med vad som föreslås i promemorian, bedöms vara Det ändrade regelverket för sjuklön bör tillämpas för tid fr.o.m. den anser att det föreslagna regelverket inte bör vara tillämpligt retroaktivt då det kommer att innebära rätts- osäkerhet eftersom en sjukperiod både kan inledas och avslutas under den Regeringen konstaterar att när mot- 2021/22:86 svarande tidigare tillfälliga regelverk trädde i kraft föreskrevs det att regelverket skulle tillämpas retroaktivt för tid fr.o.m. (prop. 2019/20:132). Enligt regeringens mening är det lämpligt att den nu aktuella lagändringen kan tillämpas för viss retroaktiv tid för de fall där läkarintyg inte har uppvisats för ikraftträdandet. Enligt är det av yttersta vikt att de tillfälliga reglerna om slopat krav på läkarintyg inte gäller än nödvändigt och att regeringen gör aktiva och löpande bedömningar i frågan. LO anser att det finns anledning att redan nu överväga att ytterligare förlänga tiden för slopandet av kravet på läkarintyg efter . Eftersom förslaget är av extraordinär karaktär anser regeringen att det är rimligt att regeringen ges rätt att bestämma när regelverket ska upphöra att gälla och de tidigare bestämmelserna om intyg åter ska träda i kraft. Regeringen bör således ges möjlighet att föreskriva om när de äldre bestämmelserna om läkarintyg i lagen om sjuklön åter ska införas. Konsekvenser för statens budget Förslaget att slopa kravet på läkarintyg t.o.m. dag 14 i sjukperioden bedöms medföra något ökad sjukfrånvaro. att staten kommer att ersätta arbetsgivarna för högre sjuklönekostnader än vad som kan anses normalt fr.o.m. den 1 Det antas att förmånen Ersättning för höga sjuklönekostnader med regelverket ”över normalnivå” ersätter motsvarande av arbetsgivarnas sjuklönekostnader. kravet på läkarintyg t.o.m. dag 14 beräknas medföra ökade sjuklönekost- Utgifterna för anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning beräknas därmed öka med Förslaget att slopa kravet på läkarintyg innebär att arbetsgivaren saknar underlag för att bedöma frånvarons giltighet. även försvåra möjligheterna att planera och vidta rehabiliteringsinsatser på Förslaget är dock av tillfällig karaktär och gäller under en Konsekvenserna bedöms därmed vara begränsade. Slopat krav på läkarintyg bedöms kunna öka sjuklönekostnaderna för arbetsgivarna. att staten kommer att ersätta arbetsgivarna för högre sjuklönekostnader än vad som kan anses normalt fr.o.m. den 1 dels av sjuklönekostnaden, dels av arbetsgivarens totala lönekostnader. Ett slopat läkarintygskrav kan som nämnts antas leda till att fler sjukfall pågår efter dag 7 i sjukperioden. Beräkningar har gjorts på statistik av sjuk- lönefallens längd där det antas att fler sjukfall kommer att pågå längre. den betingade sannolikheten att avsluta sjukfallet dag 8 minskas kan den summerade ökningen i antal sjuklönedagar totalt räknas fram. Detta illu- Prop. 2021/22:86 streras i figur 4.1. Figur 4.1 Antalet sjukfall dag 1–14 under ett kvartal efter antal kvarstående per dag med antagande om förlängd läkarintygsfri tid Antal sjukfall som kvarstår Antagande LI dag 15 Källa: Egna beräkningar. Totalt beräknas då antalet sjuklönedagar öka med . Baserat på de sjuklönekostnader som inrapporterats från arbetsgivarna skulle därmed detta leda till ökade sjuklönekostnader om ca . Som framgår ovan så får arbetsgivare ersättning för de ökade sjuklönekostnaderna från staten med . Sammantaget beräknas arbetsgivares kostnader öka med . Förslaget i denna proposition innebär att individen behöver styrka att arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom först fr.o.m. dag 15 i sjukperioden. Vid symtom på eller sjukdom i covid-19 kan individen undvika läkarbesök enbart för att få ett läkarintyg t.o.m. dag 14. Det bidrar till att motverka spridning av covid-19 till individer som inte har covid-19 utan besöker hälso- och sjukvården av andra skäl. Förslaget att slopa kravet på läkarintyg t.o.m. dag 14 i sjukperioden för försäkrade som får sjukpenning eller rehabiliteringspenning från innebär något färre läkarintyg att hantera. Avsaknad av läkarintyg innebär att utredning och bedömning av rätten till sjukpenning kan vara mer utredningskrävande. Påverkan på administration bedöms sammantaget vara marginell. Konsekvenser för hälso- och sjukvården Slopat krav på läkarintyg t.o.m. dag 14 i sjukperioden innebär en minskad arbetsbelastning för hälso- och sjukvården. Utifrån statistik kring kort sjukfrånvaro bedöms ca 225 000 läkarintyg inhämtas per kvartal. 2021/22:86 kravet på läkarintyg t.o.m. dag 14 beräknas, under normala förhållanden, på kvartalsbasis innebära ca 110 000 färre läkarintyg för hälso- och sjukvården. Vid omfattande utbrott av covid-19 bedöms antalet läkarintyg bli avsevärt högre. De förslag som lämnas i denna proposition är av tillfällig karaktär och gäller och bedöms därför inte ha några betydande konsekvenser för jämställdheten. 5.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Paragrafen reglerar sjukanmälan och sjukintyg. De två första meningarna i andra stycket tas bort.