prop · H903132 · 2022-03-08 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:132 Förskola för fler barn Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan, vilket ger positiva effekter såväl för barns utveckling och lärande som för samhället. Det föreslås att varje hemkommun ska vara skyldig att genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till de barn som inte har en plats i förskolan och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Den första kontakten ska tas det år barnet fyller och, om barnet inte börjar i förskolan, inför varje till och med våren det år barnet fyller . Det föreslås bli obligatoriskt för hemkommunen att erbjuda förskola till barn som har bott i eller som har vårdnadshavare som har bott i . Dessa barn ska tillhandahållas en reserverad förskoleplats även utan att vårdnadshavarna har anmält önskemål om det. Ett sådant erbjudande ska ges det år barnet fyller . Kommuner ska även sträva efter att ge ett sådant erbjudande om förskoleplats till andra barn som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska. Erbjudandet ska lämnas till barnets vårdnadshavare senast före det datum barnet kan tas emot. Ett nytt erbjudande om plats ska lämnas inför varje höst barnet inte har en plats i förskola till och med det år då barnet fyller . I propositionen lämnas förslag till de ändringar i skollagen (2010:800) som behövs. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Förskolan har positiva effekter men deltagandet varierar ................. Åtgärder för att öka deltagandet i förskolan.................................... Kommuner ska informera vårdnadshavare om förskolan genom uppsökande verksamhet........................ 6.2Det blir obligatoriskt för kommuner att erbjuda förskoleplats till barn i behov av bättre 6.3Erbjudandet om tilldelad förskoleplats för bättre språkutveckling ska upprepas inför varje höst ................. 6.4Det finns tillräckligt stöd för nödvändig behandling Sammanfattning av betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67) i relevanta delar....................................... Betänkandets lagförslag i relevanta delar ......................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2021/22:132 2 Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att nuvarande 8 kap. 12 a § ska betecknas 8 kap. 12 b §, dels att 8 kap. 12 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 8 kap. 12 a § ska sättas närmast före 8 kap. 12 b §, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 8 kap. 12 a och 14 a–14 c §§, och närmast före 8 kap. 12 a och 14 a §§ nya rubriker av följande lydelse. Hemkommunen ansvarar för att Hemkommunen ansvarar för att utbildning i förskola kommer till utbildning i förskola kommer till stånd för alla barn i kommunen som stånd för alla barn i kommunen som ska erbjudas förskola och vars ska erbjudas förskola och vårdnadshavare önskar det. 1. vars vårdnadshavare önskar 2. som ska tas emot i förskolan efter ett erbjudande om plats enligt 14 a §. Hemkommunen får fullgöra sina skyldigheter genom att erbjuda barnet motsvarande utbildning i fristående förskola. Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin förskola ska ta emot barn vars utbildning hemkommunen ansvarar för. Hemkommunen ska genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § och som inte har en plats i förskola och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Första kontakten ska tas det år barnet fyller . Kontakt ska sedan tas inför varje höst och varje vår då barnet inte har en plats i förskola. 1 Senaste lydelse av 8 kap. 12 a § 2018:1368 rubriken närmast före 8 kap. 12 a § 2018:1368. kontakten ska tas det år barnet fyller . Kommunen behöver inte ta kontakt enligt första stycket med vårdnadshavare till barn som inte är folkbokförda i enligt folkbokföringslagen (1991:481). Ett särskilt erbjudande om plats för bättre språkutveckling i svenska Ett barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § ska av hemkommunen erbjudas en plats vid en förskoleenhet även utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare om 1.barnet är fött utomlands och vistas i sedan högst , eller 2.barnets vårdnadshavare som är bosatta i är födda utomlands och vistas i sedan högst . Kommunen ska sträva efter att erbjuda även andra barn som ska erbjudas förskola enligt 4 § och som har behov av förskola för en bättre språkutveckling i svenska en plats vid en förskoleenhet utan att något önskemål om förskola har anmälts av barnets vårdnadshavare. Kommunen behöver inte erbjuda en plats enligt 14 a § om barnet inte är folkbokfört i enligt folkbokföringslagen (1991:481). Kommunen behöver inte heller erbjuda en plats enligt 14 a § första stycket om det med hänsyn till barnets levnadsförhållanden eller situation i övrigt är uppenbart obehövligt. Ett erbjudande om plats enligt 14 a § ska ges Erbjudandet ska lämnas till barnets månader före det datum då barnet tidigast kan tas emot. reserverad för barnet till och med en månad efter det datum då barnet tidigast kan tas emot. reserverad upphör om barnet inte tiden eller det framgår på något annat sätt att det inte finns önskemål om den erbjudna platsen. Ett nytt erbjudande om plats ska lämnas inför varje höst barnet inte har en plats i förskola till och med det år då barnet fyller . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan bland barn i 3–ålder och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn (dir. 2019:71). Utredningen redovisade sina förslag om bl.a. en uppsökande verksamhet för ökat deltagande i förskolan och direktinskrivning i förskolan i be- tänkandet Förskola för alla barn – för bättre språkutveckling i svenska (SOU 2020:67) . I propositionen behandlas de förslag som finns i betänkandets av- snitt 7.4, 7.5 och 8. En sammanfattning av betänkandet i de relevanta delarna finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i dessa delar finns i Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2020/06020). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. har gjorts i linje med Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.3 och i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Förskolan har positiva effekter men Enligt skollagen (2010:800) ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Detta gäller förskolan på samma sätt som all annan utbildning inom skol- Förskolan ska vidare stimulera barnets utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en hel- hetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveck- ling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska också främja allsidiga kon- takter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. Alla barn i i åldrarna 3–har rätt till minst avgiftsfri förskola , så kallad allmän förskola. förskola genomfördes stegvis , då den omfattade alla barn i åldrarna 4–(prop. 1999/2000:129), till 2010, då reformen kom att omfatta även 3-åringarna (prop. 2008/09:115). Syftet med reformen var att göra förskolan tillgänglig för fler barn och stärka alla barns rätt till Andelen barn som går i förskolan är totalt sett stor… De flesta barn i går i förskolan. var det drygt 517 000 barn i åldrarna 1–, vilket motsvarar strax av landets alla barn i åldersgruppen. Fördelningen mellan flickor och pojkar är i stort sett jämn. Av alla barn i förskolan är flickor och pojkar, vilket är i enlighet med könsfördelningen i befolkningen för barn i förskoleålder. Andelen barn som går i förskolan är mindre i de yngre åldrarna och större bland de äldre barnen. var det cirka 22 000 () folkbokförda barn i åldrarna 3–som inte fick del av utbildning i förskolan. En del av dessa, omkring 6 200 barn, hade i stället pedagogisk omsorg, men cirka 15 800 barn i åldrarna 3–deltog inte i någon av verksamhetsformerna. Det motsvarar av alla barn i åldersgruppen. …men varierar, bland annat mellan olika kommuner Deltagandet i förskola skiljer sig åt mellan olika kommuner. Andelen barn i åldrarna 3–som deltar i förskola eller pedagogisk omsorg varierar mellan i kommunen med lägst deltagande och i kommunen med högst deltagande. (cirka 3 800) av de barn i åldrarna 3–som inte deltog i förskolan 2019 bor i någon av storstadskommunerna . Bland de barn som inte går i förskolan är barn med svag socioekonomisk bakgrund och barn med utländsk bakgrund överrepresenterade. Barn som är födda utomlands har lägst deltagande. Ett lägre deltagande bland dessa grupper riskerar att leda till ökad segregation. Deltagandet skiljer sig också åt beroende på vårdnadshavarnas utbildningsnivå och sysselsättning. Barn med vårdnadshavare som har låg utbildningsnivå och barn från hem där ingen eller endast en av vårdnadshavarna förvärvsarbetar deltar i mindre utsträckning än andra barn. Forskningen visar på positiva effekter av deltagande i förskolan Forskning visar att deltagande i förskolan har positiva effekter på barns utveckling och lärande på såväl kort som lång sikt. Barn som har gått i förskolan har bättre språkliga och kognitiva förutsättningar och når högre kunskapsresultat i än barn som inte har gått i förskolan. Barn som har gått i förskola har också bättre språkliga och matematiska färdigheter och bättre psykisk hälsa än barn som inte har gått i förskola. Studier har också visat att kriminalitet och drogproblem är mindre vanligt hos de individer som gått i förskola som barn. I vuxen ålder har de som gått i förskola högre utbildningsnivå, högre sysselsättningsgrad och högre inkomst än de som inte har deltagit i förskolans verksamhet. Det finns en bred samsyn inom forskningen att förskolan har störst betydelse för barn med svag socioekonomisk bakgrund (se t.ex. de källor som redovisas i utredningens betänkande, s. 65). Om fler barn får ta del av förskolans positiva effekter kan fler ges bättre förutsättningar för personlig utveckling och minskad risk att hamna i utanförskap senare i livet. Ett ökat deltagande i förskolan är således positivt såväl för barns utveckling och lärande som för hela samhället. Det kan även minska och motverka den socioekonomiska segregationen i samhället. Övergripande bestämmelser om skolväsendet Av skollagen framgår att förskolan är en skolform inom skolväsendet (1 kap. 1 §). Syftet med utbildningen i skolväsendet är bl.a. att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare (1 kap. 4 § första och tredje stycket). I all utbildning och annan verksamhet enligt skollagen som rör barn ska utgångspunkten vara barnets bästa (1 kap. 10 §). Förskolans syfte och innehåll Enligt skollagen ska förskolan stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov, och den ska utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap samt förbereda barnen för fortsatt utbildning (8 kap. 2 §). Barnets behov av språkutveckling är av stor betydelse. I förarbetena till skollagen uttalas att språk och lärande liksom språk- och identitetsutveckling oupplösligt hör samman. Att stödja barns språkutveckling och den språkliga och kulturella mångfalden är en viktig uppgift för förskolan (prop. 2009/10:165 s. 351). Enligt förskolans läroplan ska förskolan lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska, genom att uppmuntra och ta tillvara deras nyfikenhet och intresse för att kommunicera på olika sätt. Barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Utbildningen ska ge barnen förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Därigenom läggs grunden till att barnen tillägnar sig de kunskaper som alla i samhället behöver. Förmåga att kommunicera, söka ny kunskap och samarbeta är nödvändig i ett samhälle som präglas av stort informationsflöde och kontinuerlig förändring. Vidare framgår att förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla ett nyanserat talspråk och ordförråd, en förmåga att leka med ord, berätta och uttrycka sina tankar, ställa frågor, argumentera och kommunicera med andra. I förskolan ska barn få utveckla både det svenska språket och sitt modersmål, om barnet har ett annat modersmål än svenska. Om barnet tillhör en av de nationella minoriteterna judar, romer, samer, sverigefinnar eller tornedalingar ska barnet få utveckla både det svenska språket och sitt nationella minoritetsspråk. De nationella minoritetsspråken i är finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. För barn som har en hörselnedsättning, är dövt eller av andra skäl har behov av teckenspråk ska språkutvecklingen främjas i det svenska teckenspråket (SKOLFS 2018:50). Huvudmannen ska enligt skollagen se till att barngrupperna har en lämplig sammansättning och storlek samt att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Om det genom uppgifter från förskolans personal, ett barn eller ett barns vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att ett barn är i behov av särskilt stöd, ska rektorn se till att barnet ges sådant stöd. Barnets vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta vid utformningen av de särskilda stödinsatserna. Vidare ska förskolan medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål (8 kap. 8–10 §§). Personalen i förskolan ska föra fortlöpande samtal med barnets vårdnadshavare om barnets utveckling. Minst en gång ska personalen och barnets vårdnadshavare därutöver genomföra ett samtal om barnets utveckling och lärande (utvecklingssamtal). Förskollärare har det övergripande ansvaret för utvecklingssamtalet (8 kap. 11 §). Rätten till utbildning i förskola… Förskola ska erbjudas barn som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten. Förskola behöver inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större (8 kap. 3 §). Barn ska från och med erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt (8 kap. 5 §). Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn, ska från och med erbjudas förskola under minst eller (8 kap. 6 §). Även i andra fall ska barn erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola (8 kap. 7 §). Från och med höstterminen det år barnet fyller ska förskola erbjudas barnet (8 kap. 4 §), s.k. allmän förskola. Av skollagen framgår också att en kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den anordnar. Avgifterna ska vara skäliga. Från och med höstterminen det år barnet fyller får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger (8 kap. 16 § första och andra stycket). … är kopplad till bosättning i Rätten till utbildning i förskola gäller barn som är bosatta i (8 kap. 3 §). Som utgångspunkt ska den som ska vara folkbokförd i enligt folkbokföringslagen (1991:481) anses vara bosatt i landet. Vissa ytterligare grupper av personer anses också vara bosatta i (29 kap. 2 §). En sådan grupp är personer som omfattas av 1 § första stycket eller 1 a § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Dessa bestämmelser omfattar bl.a. asylsökande och personer som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2–4 eller 6 § utlänningslagen (2005:716) samt personer som har ansökt om uppehålls- tillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan Prop. 2021/22:132 ansökan prövas. Bestämmelserna omfattar också asylsökande barn som inte vistas på någon förläggning och som bor med en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd. Asylsökande barn och barn med vissa tidsbegränsade uppehållstillstånd ska alltså erbjudas förskola även om de inte är folkbokförda i . Detsamma gäller barn som vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen. Även barn som har rätt till utbildning till följd av , avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer anses vara bosatta i och har rätt till förskola. Barn till vissa personer som åtnjuter immunitet och privilegier och som inte är folkbokförda i och barn som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning anses i skollagen vara bosatta i , men har inte rätt till utbildning i förskola (29 kap. 2 och 3 §§). Kommuner har enligt skollagen en informationsskyldighet. att kommunen ska informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor och om sådan pedagogisk verk- samhet som avses i 25 kap. och som erbjuds i eller av kommunen (29 kap. 19 § första stycket). ska följa FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonven- tionen), som är svensk lag . gäller för alla barn som befinner sig i ett land som har ratificerat den. barn får diskrimineras. Konventionsstaterna ska respektera och tillförsäkra alla barn de rättigheter som anges i konventionen utan åtskillnad av något slag, oavsett barnets eller dess förälders eller vårdnadshavares ras, hudfärg, kön, språk, religion, politiska eller annan åskådning, nationella, etniska eller sociala ursprung, egendom, funktionsnedsättning, börd eller ställning i övrigt (artikel 2.1) Konventionsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att barnet skyddas mot alla former av diskriminering eller bestraffning på grund av föräldrars, vårdnadshavares eller familjemedlemmars ställning, verksamhet, uttryckta åsikter eller tro (artikel 2.2). I alla åtgärder som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa (artikel 3.1). Begreppet barnets bästa är Vad som är barnets bästa måste avgöras i varje enskilt fall och hänsyn ska tas till barnets egen åsikt och erfarenhet. Artikel 6 understryker varje barns rätt till liv, överlevnad och utveckling. Artikeln handlar inte bara om barnets fysiska hälsa utan också om den andliga, moraliska, psykiska och sociala utvecklingen. Barnet har rätt att bilda och uttrycka sina åsikter och få dem beaktade i alla frågor som berör honom eller henne. När åsikterna beaktas ska hänsyn tas till barnets ålder och mognad (artikel 12). I frågan om barnomsorg ska konventionsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att barn till förvärvs- arbetande föräldrar har rätt att åtnjuta den barnomsorg som de är 2021/22:132 berättigade till (artikel 18.3). Rätten till utbildning behandlas i artikel 28 och 29 . Artikel 31 erkänner barnets rätt till vila och fritid, till lek och rekreation anpassad till barnets ålder och rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. 6Åtgärder för att öka deltagandet i förskolan 6.1Kommuner ska informera vårdnadshavare om förskolan genom uppsökande verksamhet Regeringens förslag: Hemkommunen ska genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till barn som ska erbjudas allmän förskola och informera om förskolans syfte och barnets rätt till förskola. Första kontakten ska tas det år barnet fyller . Kontakt ska sedan tas inför varje höst och varje vår då barnet inte har en plats i förskola. Sista kontakten ska tas det år barnet fyller . Kommunen ska inte behöva ta kontakt med vårdnadshavare till barn som inte är folkbokförda i landet. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår att det ska framgå av lagtext att hemkommunen, genom kartläggning och informationsinsamling, ska hålla sig uppdaterad om vilka barn som inte deltar i förskolan senast höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Utredningen föreslår också att den uppsökande verksamheten ska pågå det år barnet fyller . Utredningen föreslår vidare att det anges i lagtext att verksamheten ska syfta till att öka deltagandet i förskola och att åtgärden ska gälla barn som har uppehållstillstånd i . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Det gäller bl.a. , , , , och kommuner, Idéburna skolors riksförbund, och . utvärdering (IFAU), och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) tillstyrker förslaget och framhåller att utrikes födda barn och barn från en svag socioekonomisk bakgrund gynnas särskilt av att delta i förskola. Kommuner och Regioner (SKR) och kommun anför att det är angeläget att alla vårdnadshavare ska få kännedom om rätten till förskola, förskolans pedagogiska uppdrag och förskolans betydelse för barns utveckling och lärande. tillstyrker förslaget om en uppsökande verksamhet och anser att det är ett viktigt led i arbetet med att barn ska ha lika rätt till och kommuner uppger att de arbetar med uppsökande verksamhet på förskoleområdet. Många remissinstanser, däribland SPSM, , , och kommuner, framhåller också vikten av att kommunerna samarbetar med andra aktörer, såsom barnavårdscentraler, socialtjänst, öppna förskolor och familjecentraler. och kommuner nämner att nu gällande sekretessreglering försvårar samarbete mellan olika aktörer. kommun anser att varje kommun måste arbeta utifrån sina förutsättningar och pröva flera olika metoder för att nå fram till familjerna. anser att myndigheter som kommunerna ska samverka med också bör få ett förtydligat uppdrag. kommun anför att det bör vara upp till varje kommun att avgöra på vilket sätt vårdnadshavare ska informeras om förskola. tillstyrker förslaget men framhåller att den information som ska ges till vårdnadshavare måste vara allsidig och omfatta rätten att välja förskola samt vilka förskolor som är möjliga att söka till, även fristående förskolor.