prop · H903272 · 2022-08-02 00:00:00 — Genom ändamålet anges den yttre ramen för den behandling av personuppgifter som är tillåten enligt lagen. Enligt bestämmelsen får behandlingen inte gå utöver vad som är nödvändigt för handläggningen av ett ärende om stöd. Det ska alltså finnas ett direkt samband mellan ett beslutsorgans behandling av personuppgifter och organets uppgift att handlägga ärenden om stöd. Kravet på nödvändighet innebär dock inte att behandlingsåtgärden måste vara oundgänglig. Behandlingen kan anses nödvändig om behandlingen leder till effektivitetsvinster. 7 § Personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning (känsliga personuppgifter) och uppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning (uppgifter som rör fällande domar i brottmål eller lagöverträdelser som innefattar brott) får behandlas under de förutsättningar som anges i 6 §. Paragrafen reglerar beslutsorganens rätt att behandla känsliga personuppgifter och uppgifter som rör lagöverträdelser. Övervägandena finns i avsnitt 8.6.5. De särskilda kategorier av personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning är uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening och genetiska uppgifter, biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person, uppgifter om hälsa eller uppgifter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning (känsliga personuppgifter). Sådana personuppgifter och uppgifter som rör fällande domar i brottmål eller lagöverträdelser som innefattar brott som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får behandlas om det är nödvändigt för handläggningen av ett ärende om stöd, se 6 § och kommentaren till den paragrafen. 2021/22:272 8 § Personuppgifter som behandlas enligt denna lag får behandlas även för andra ändamål, under förutsättning att uppgifterna inte behandlas på ett sätt som är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. Paragrafen anger att de uppgifter som behandlas enligt denna lag får behandlas även för andra ändamål, under förutsättning att behandlingen inte är oförenlig med insamlingsändamålen. Övervägandena finns i avsnitt 8.6.5. Bestämmelsen, som är ett uttryck för den s.k. finalitetsprincipen, är utformad i nära anslutning till artikel 5.1 b i EU:s dataskyddsförordning och bör tolkas på samma sätt. Det innebär bl.a. att behandling för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål i enlighet med artikel 89.1 i förordningen inte ska anses vara oförenlig med insamlingsändamålen. Det innebär också att de omständigheter som anges i artikel 6.4 a–e i förordningen ska beaktas vid bedömningen av om behandlingen är förenlig med insamlingsändamålen. 9 § Tillgången till personuppgifter ska begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. I paragrafen regleras tillgången till personuppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 8.6.7. Bestämmelsen klargör att varje beslutsorgan har ett ansvar att vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att begränsa tillgången till personuppgifter. Det är den enskilde medarbetarens arbetsuppgifter som ska vara styrande för vilka personuppgifter som han eller hon ska få tillgång till. Beslutsorganen har skyldighet att säkerställa att personuppgifter inte sprids till andra personer än de som behöver ha tillgång till uppgifterna för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. 10 § Det är förbjudet att utföra sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter eller uppgifter som rör fällande domar i brottmål eller lagöverträdelser som innefattar brott. Paragrafen föreskriver ett förbud mot vissa integritetskänsliga sökningar. Förslaget behandlas i avsnitt 8.6.8. Sökbegränsningen omfattar alla tekniska åtgärder som innebär att uppgifter används för att strukturera eller systematisera information i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter eller uppgifter som rör fällande domar i brottmål eller lagöverträdelser som innefattar brott. Genom bestämmelsen förbjuds sökningar som görs i syfte att få fram ett urval av personer som t.ex. har en viss politisk åsikt eller en viss sexuell läggning eller som har dömts för brott. Däremot hindrar bestämmelsen inte sökningar som görs i ett annat syfte än att få fram ett urval av individer, t.ex. för att ta fram verksamhetsstatistik eller för registervård. Längsta tid som personuppgifter får behandlas 11 § Personuppgifter får inte behandlas än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen. Det som anges i första stycket hindrar inte att en behörig myndighet arkiverar och bevarar allmänna handlingar eller att arkivmaterial lämnas till en Paragrafen reglerar hur länge personuppgifter får behandlas för ändamål inom lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 8.6.9. I första stycket föreskrivs att personuppgifter inte får behandlas under än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen, dvs. vad som är nödvändigt för handläggningen av ett ärende om stöd. Det som avses är ändamålet i det enskilda fallet. av att fortsätta behandla uppgifterna måste därför prövas kontinuerligt. Av andra stycket framgår att bestämmelsen om längsta tid för behandling inte hindrar att personuppgifterna arkiveras av en behörig myndighet eller att arkivmaterial lämnas till en arkivmyndighet. 11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1593) om trossamfund 2 § I denna lag avses med 1.trossamfund: en gemenskap som utövar religiös verksamhet i vilken gudstjänst, bön, meditation eller andra ritualer ingår, 2.församling: en gemenskap inom ett trossamfund som utövar lokal religiös verksamhet i vilken gudstjänst, bön, meditation eller andra ritualer ingår, och 3.betjänad: en medlem i ett trossamfund eller en person som deltar regelbundet iverksamhet som organiseras av ett trossamfund eller av en församling inom ett trossamfund. Paragrafen, som innehåller definitioner av trossamfund, församling och betjänad, behandlas i avsnitt 5.7. Av första punkten framgår att i lagen avses med trossamfund en gemenskap som utövar religiös verksamhet i vilken gudstjänst, bön, meditation eller andra ritualer ingår. I jämförelse med tidigare definition i lagen uttrycks fler sätt än gudstjänst för att utöva en religiös verksamhet. Det främsta motivet till denna förändring är att trossamfundsdefinitionen ska vara konfessionsneutral. Denna ändring innebär inte någon förändring vid tillämpningen i jämförelse med den tidigare definitionen eftersom det i förarbetena till denna angavs att begreppet gudstjänst skulle förstås i vid bemärkelse och normalt innefatta exempelvis sammankomster för gemensam bön och meditation (prop. 1997/98:116 s. 20, bet. 1998/99:KU5, bet. 1997/98:KU20, rskr. 1997/98:284, rskr. 1998/99:3). Motsvarande definition finns i 2 § 1 lagen om statsbidrag till trossamfund. Se kommentaren till den bestämmelsen. I andra punkten finns en definition av begreppet församling. Motsvarande definition finns i 2 § 2 lagen om statsbidrag till trossamfund. Se kommentaren till den bestämmelsen. 2021/22:272 I tredje punkten finns en definition av begreppet betjänad. Motsvarande definition finns i 2 § 3 lagen om statsbidrag till trossamfund. Se kommentaren till den bestämmelsen. 6 § Bestämmelser om grunderna för som trossamfund finns i lagen (1998:1591) om . Bestämmelserna i 7–12 §§, 13 § första–tredje styckena, 17–27 och 29 §§ i denna lag gäller inte för . I paragrafen finns en upplysning om att bestämmelser om grunderna för som trossamfund finns i lagen (1998:1591) om och ett klargörande av vilka bestämmelser i lagen om trossamfund som inte gäller för . Första stycket motsvarar första stycket i paragrafens tidigare lydelse. I andra stycket klargörs vilka bestämmelser i lagen som inte gäller för . I förhållande till andra stycket i paragrafens tidigare lydelse har 18–27 och 29 §§ tillkommit. Innebörden av statlig avgiftshjälp 16 § har rätt till hjälp av staten med att bestämma, debitera, redovisa och ta in avgifter från dem som tillhör (statlig avgiftshjälp). Även andra registrerade trossamfund kan beviljas sådant stöd. Bestämmelser om förfarandet meddelas i särskild lag. I 17–27 §§ finns bestämmelser om statlig avgiftshjälp till andra trossamfund än . Paragrafen, som innehåller bestämmelser om statlig avgiftshjälp till trossamfund, behandlas i avsnitt 5.5. De tillhörande rubrikerna är nya och utformade enligt Lagrådets förslag. Första stycket är endast ändrat språkligt jämfört med den tidigare lydelsen av första stycket. Beskrivningen av vad statlig avgiftshjälp innebär är förenklad i jämförelse med den beskrivning som tidigare fanns i första stycket. Någon förändring i sak är inte avsedd. De grundläggande bestämmelserna om statlig avgiftshjälp till andra trossamfund än reglerades i den tidigare lydelsen av andra och tredje styckena. Sådana bestämmelser finns nu i 17–27 §§. I andra stycket finns en hänvisning till dessa bestämmelser. Syftet med statlig avgiftshjälp 17 § Syftet med statlig avgiftshjälp är att stärka förutsättningarna för trossamfund att bedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamhet. Stödet ska bidra till att ge alla människor samma grundläggande möjligheter att utöva sin religion i . Stödet ska också bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Paragrafen, som anger syftet med statlig avgiftshjälp, behandlas i avsnitt 5.6. Den tillhörande rubriken är utformad enligt Lagrådets förslag. Bestämmelsen överensstämmer med bestämmelsen om syftet med statsbidrag i 3 § lagen om statsbidrag till trossamfund. till den bestämmelsen. Det som i den kommentaren anges om statsbidrag Prop. 2021/22:272 gäller på motsvarande sätt för statlig avgiftshjälp. Villkor för statlig avgiftshjälp 18 § Statlig avgiftshjälp får lämnas endast till ett registrerat trossamfund som 1.har minst 1 000 betjänade som är bosatta i , 2.har bedrivit verksamhet i under , och 3.får sin religiösa verksamhet finansierad i huvudsak av betjänade som är bosatta i . Paragrafen, som innehåller villkor för statlig avgiftshjälp, behandlas i avsnitt 5.8. Den tillhörande rubriken är utformad enligt Lagrådets förslag. Enligt 16 § i dess tidigare lydelse var en förutsättning för statlig avgiftshjälp att det rörde sig om ett trossamfund med stabilitet och egen livskraft. Den närmare innebörden av begreppen stabilt och egen livskraft utvecklades i förarbetena till den lagstiftningen. I paragrafen anges vissa villkor som måste vara uppfyllda för att ett trossamfund ska vara berättigat till statlig avgiftshjälp. Villkoren motsvarar de som gäller för statsbidrag enligt 4 § lagen om statsbidrag till trossamfund. Se kommentaren till den bestämmelsen. Det som i den kommentaren anges om statsbidrag gäller på motsvarande sätt för statlig avgiftshjälp. Kravet att trossamfundet ska vara ett registrerat trossamfund ställdes även enligt 16 § i dess tidigare lydelse. 19 § Statlig avgiftshjälp får inte lämnas till ett trossamfund om trossamfundet, någon av dess församlingar eller en företrädare som agerar inom ramen för trossamfundets eller en församlings verksamhet 1.utövar våld, tvång eller hot mot en person eller på annat sätt kränker en persons grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar individer eller grupper av individer eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.försvarar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket. I paragrafen finns en uppräkning av ageranden som medför att statlig avgiftshjälp inte får lämnas. Dessa exkluderingsgrunder utgör det så kallade demokrativillkoret. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 6.10, motsvarar 5 § lagen om statsbidrag till trossamfund. Se kommentaren till den bestämmelsen. Det som i den kommentaren anges om statsbidrag, gäller på motsvarande sätt även för statlig avgiftshjälp. 20 § Om ett trossamfund, en församling eller en företrädare har agerat på ett sådant sätt som anges i 19 §, får statlig avgiftshjälp ändå lämnas till trossamfundet om det finns särskilda skäl. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas om trossamfundet har tagit avstånd från agerandet och vidtagit adekvata åtgärder för att säkerställa att det inte upprepas. Av bestämmelsen framgår att om det finns särskilda skäl får statlig avgiftshjälp lämnas fastän ett trossamfund, en församling eller en företrädare har agerat på ett sådant sätt som anges i någon av exkluderingsgrunderna i 19 §. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 6.11, 2021/22:272 motsvarar 6 § lagen om statsbidrag till trossamfund. Det som i den kommentaren anges om statsbidrag gäller på motsvarande sätt för statlig avgiftshjälp. 21 § Statlig avgiftshjälp får inte lämnas till ett trossamfund som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller som är i likvidation eller försatt i konkurs. Paragrafen, som innehåller villkor för statlig avgiftshjälp, behandlas i avsnitt 5.8. Paragrafen motsvarar 7 § lagen om statsbidrag till trossamfund. Se kommentaren till den bestämmelsen. Det som i den kommentaren anges om statsbidrag gäller på motsvarande sätt för statlig avgiftshjälp. 22 § Den myndighet som regeringen bestämmer handlägger ärenden om statlig avgiftshjälp enligt denna lag. Av paragrafen framgår att det är den myndighet som regeringen bestämmer som handlägger ärenden om statlig avgiftshjälp enligt lagen. Paragrafen motsvarar 8 § lagen om statsbidrag till trossamfund. Övervägandena finns i avsnitt 5.9.1. 23 § Myndigheten ska efter ansökan besluta att ett trossamfund är berättigat till statlig avgiftshjälp, om villkoren för statlig avgiftshjälp är uppfyllda. En ansökan om att bli berättigad till statlig avgiftshjälp ska vara skriftlig. Paragrafen, som reglerar beslut om att ett trossamfund är berättigat till statlig avgiftshjälp och ansökan, behandlas i avsnitt 5.9.2. Paragrafen motsvarar 9 § lagen om statsbidrag till trossamfund. Se kommentaren till den bestämmelsen. Det som i den kommentaren anges om statsbidrag gäller på motsvarande sätt för statlig avgiftshjälp. 24 § Om ett trossamfund som har beslutats vara berättigat till statlig avgiftshjälp inte uppfyller villkoren för statlig avgiftshjälp, ska myndigheten besluta att trossamfundet är berättigat till statlig avgiftshjälp. Innan myndigheten beslutar att trossamfundet är berättigat till statlig avgiftshjälp på grund av att 18 § 1 eller 3 eller 21 § inte uppfylls eller för att trossamfundet är ett registrerat trossamfund ska trossamfundet ges möjlighet att avhjälpa bristen inom skälig tid. En sådan möjlighet ska dock inte ges om trossamfundet har brustit i att uppfylla samma villkor eller inte har fullgjort sin anmälningsskyldighet enligt 27 §. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om upphävande av ett beslut om berättigande till statlig avgiftshjälp, behandlas i avsnitt 5.9.3. Paragrafen är utformad efter synpunkter från Lagrådet. regleras när beslut ska fattas om att ett trossamfund är berättigat till statlig avgiftshjälp. I 16 § i dess tidigare lydelse fanns en bestämmelse som gav regeringen rätt att besluta att ett trossamfund som beviljats statlig avgiftshjälp inte längre ska få sådan hjälp. Paragrafen motsvarar 10 § lagen om statsbidrag till trossamfund. kommentaren till den bestämmelsen. Det som i den kommentaren anges om statsbidrag gäller på motsvarande sätt för statlig avgiftshjälp. 25 § Trossamfundet ska på myndighetens begäran lämna de handlingar eller uppgifter till myndigheten som myndigheten begär för sin prövning av om trossamfundet är berättigat till statlig avgiftshjälp. Av paragrafen, som behandlas i avsnitt 5.9.2, följer att ett trossamfund också vid andra tillfällen än när ansökan görs kan behöva lämna uppgifter om förutsättningarna för att trossamfundet ska vara berättigat till statlig avgiftshjälp. Paragrafen motsvarar 11 § lagen om statsbidrag till trossamfund. Se kommentaren till den bestämmelsen. Det som i den kommentaren anges om statsbidrag gäller på motsvarande sätt för statlig avgiftshjälp. 26 § Beslut enligt 23 § första stycket eller 24 § första stycket får verkan första gången för det följande beskattningsåret om beslutet fattas före . Beslut som fattas mellan och får verkan första gången för det andra beskattningsåret efter det beskattningsår då beslutet fattades. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.9.4. Av paragrafen framgår att ett beslut som rör berättigande till statlig avgiftshjälp och beslut om upphävande av sådana beslut som fattas före får verkan första gången för följande beskattningsår. Beslut som fattas mellan och får verkan första gången för det andra beskattningsåret efter det beskattningsår under vilket beslutet fattats. Bestämmelsen innebär att om ett sådant beslut exempelvis fattas så får det verkan från och med , medan om det fattas så får det verkan först från och med . Anmälningsskyldighet vid ändrade förhållanden 27 § Ett trossamfund som har beslutats vara berättigat till statlig avgiftshjälp ska utan dröjsmål anmäla sådana ändrade förhållanden som kan ha betydelse för rätten till statlig avgiftshjälp. Paragrafen, som handlar om att trossamfund har en skyldighet att anmäla ändrade förhållanden i vissa fall, behandlas i avsnitt 5.9.3. Paragrafen motsvarar 12 § lagen om statsbidrag till trossamfund. Se kommentaren till den bestämmelsen. Det som i den kommentaren anges om statsbidrag gäller på motsvarande sätt för statlig avgiftshjälp. Rätt att meddela föreskrifter 28 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om ansökan om att bli berättigad till statlig avgiftshjälp. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.10. Genom bestämmelsen, som är en s.k. nödvändig upplysningsbestämmelse, tydliggörs att regeringen kan meddela ytterligare föreskrifter om ansökan om att bli berättigad till statlig avgiftshjälp. Sådana föreskrifter kan avse bl.a. krav på revisorsgranskning av sådana uppgifter om betjänade som ska lämnas i en ansökan. 2021/22:272 Överklagande 29 § Beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Överklagandefristen är från beslutets dag om beslutet gäller 1.beslut att avskriva en ansökan om registrering eller att vägra registrering enligt 7 eller 13 §, 2.beslut i frågor om avregistrering enligt 12 §, och 3.beslut enligt 11 eller 13 § tredje stycket. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen, som reglerar överklagande, behandlas i avsnitt 5.11. Av första stycket framgår att beslut enligt lagen får överklagas till allmän Ändringen i förhållande till överklagandebestämmelsen i 17 § i dess tidigare lydelse innebär att även beslut som rör statlig avgiftshjälp får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I 44 § förvaltningslagen (2017:900) anges att ett överklagande av ett beslut ska ha kommit in till beslutsmyndigheten från den dag då den som överklagar fick del av beslutet genom den myndigheten. Om den som överklagar är en part som företräder det allmänna, ska överklagandet dock ha kommit in från den dag då beslutet meddelades. Av 4 § förvaltningslagen följer att om en annan lag eller en förordning innehåller någon bestämmelse som avviker från förvaltningslagen, tillämpas den bestämmelsen. I andra stycket finns en bestämmelse som avviker från förvaltningslagens bestämmelser om fristen för överklagande av ett beslut. I andra stycket framgår att överklagandefristen för vissa beslut enligt lagen är . Bestämmelsen är utformad enligt Lagrådets förslag och innebär inte någon ändring av vilka beslut som enligt den tidigare lydelsen av 17 § kunde överklagas . Av tredje stycket framgår att det krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätten. Detta framgick i 17 § andra stycket i dess tidigare lydelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande, dock längst till och med , för sådana trossamfund som var berättigade till statlig avgiftshjälp enligt 16 § i dess tidigare lydelse. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser behandlas i avsnitt 9.1 och 9.2.Av första punkten framgår att lagändringen träder i kraft . Av andra punken framgår att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för sådana trossamfund som var berättigade till statlig avgiftshjälp enligt 16 § i dess tidigare lydelse. Efter ska äldre föreskrifter dock inte fortsätta att gälla. Det bör noteras att vid tillämpningen av det s.k. demokrativillkoret i 19 § kan även omständigheter och ageranden som har ägt rum före ikraftträdandedatumet beaktas. Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:291) Prop. om avgift till registrerat trossamfund 1 § Statlig hjälp med att bestämma, debitera, redovisa och ta in avgifter enligt denna lag ska ges till och till andra registrerade trossamfund som enligt 23 § lagen (1998:1593) om trossamfund är berättigade till sådant stöd. Bestämmelser om när beslut som rör berättigande till statlig avgiftshjälp får verkan finns i 26 § lagen om trossamfund. Bestämmelser om kyrkoavgift finns i 7 och 8 §§ lagen (1998:1591) om . Paragrafen, som anger att statlig avgiftshjälp ska ges till och andra trossamfund som beslutats vara berättigade till sådant stöd, behandlas i avsnitt 5.9.2 och 5.9.4. I paragrafen används en något förenklad beskrivning av den statliga avgiftshjälpen jämfört med paragrafens tidigare lydelse. Någon förändring i sak är inte avsedd i förhållande till beskrivningen av statlig avgiftshjälp i den tidigare lydelsen. I första stycket klargörs att statlig avgiftshjälp, utöver att lämnas till , ska lämnas endast till sådana registrerade trossamfund som enligt 23 § lagen om trossamfund är berättigade till statlig avgiftshjälp. I andra stycket finns en hänvisning till bestämmelsen i lagen om trossamfund som reglerar när beslut om att ett trossamfund är berättigat till statlig avgiftshjälp respektive beslut om att ett trossamfund är berättigat till sådant stöd får verkan. Tredje stycket, som innehåller en hänvisning till bestämmelser om kyrkoavgift, motsvarar andra stycket i den tidigare lydelsen av paragrafen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande, dock längst till och med , för sådana trossamfund som var berättigade till statlig avgiftshjälp enligt 16 § lagen (1998:1593) om trossamfund i lydelsen före . Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser behandlas i avsnitt 9.1 och 9.2.Av första punkten framgår att lagändringen träder i kraft . Av andra punkten framgår att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för sådana trossamfund som var berättigade till statlig avgiftshjälp enligt 16 § lagen om trossamfund i lydelsen före . Efter ska äldre föreskrifter dock inte fortsätta att gälla. Detta innebär att trossamfund som var berättigade till statlig avgiftshjälp ska ges sådant stöd enligt lagen om avgift till registrerat trossamfund . Därefter krävs att trossamfundet beslutas vara berättigat till statlig avgiftshjälp enligt 23 § lagen om trossamfund för att det ska ges sådant stöd. 11.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2021:401) om Allmänna arvsfonden 4 a § Stöd får inte lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare som agerar inom ramen för verksamheten 1.utövar våld, tvång eller hot mot en person eller på annat sätt kränker en persons grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminerar individer eller grupper av individer eller på annat sätt bryter mot principen om alla människors lika värde, 3.försvarar, främjar eller uppmanar till sådana ageranden som anges i 1 eller 2, eller 4.motarbetar det demokratiska styrelseskicket. Stöd får inte heller lämnas till en organisation om det framkommer att någon av dess samarbetsorganisationer, eller en företrädare för samarbetsorganisationen, agerar på ett sådant sätt som anges i första stycket. I paragrafen, som är ny, finns en uppräkning av ageranden som medför att stöd inte får lämnas.