prop · H903264 · 2022-06-27 00:00:00 — Ett exempel är projektet stand App, som genom en app har skapat ett forum dit barn och unga kan vända sig med frågor och för att få stöd i att skapa trygghet på nätet. Ett annat exempel är projektet , som har gett nyblivna, ensamstående mammor stöd i sin vardag genom hembesök av en barnmorska. Kategori 3 – Erfarenheterna från projekten lever vidare I kategori 3 finns projekt som har tagit fram en metod eller ett nytt arbetssätt som sedan används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen, exempelvis inom offentlig sektor. Erfarenheter och kunskaper tas tillvara efter projektets slut, men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning detta sker. Av de projekt som granskades är det 37 som bedöms tillhöra denna kategori. I bilaga 3 finns en kort beskrivning av slutredovisade projekt som har granskats och som ingår i denna kategori. Kategori 4 – Verksamheten lever vidare I kategori 4 finns projekt där verksamheter lever vidare helt eller delvis och finansieras av organisationen själv eller av kommun eller region, via avgifter eller statliga medel. slutredovisades 40 projekt som tillhör denna kategori. Projekten beskrivs närmare i bilaga 3. Vad påverkar projektens överlevnad? I tabell 6.2 redovisas de 130 inkomna slutredovisningarna fördelat på de fyra överlevnadskategorierna. Arvsfondsdelegationens uppföljning av slutredovisade projekt visar att av projekten (77 projekt i kategorierna 3 och 4) lever vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Tabell 6.3 Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar I huvudsak framträder tre bidragande faktorer till projektens överlevnad: •Projektförankring, både inom den egna organisationen och externt. Förankring och delaktighet är viktigt både på lednings- och verksamhetsnivå, såväl i den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av verksamheten. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. Att engagera och förankra en projektidé för att genomföra den tar tid. 6.2.3Pandemin och projektens överlevnad Covid-19-pandemin har påverkat i vilken utsträckning och på vilket sätt som verksamheterna har kunnat leva vidare efter det att projekten har avslutats. Av slutredovisningarna går det att utläsa att pandemin har varit det enskilt största hindret i genomförandet av projekten och att den har påverkat projekten på olika sätt. Vissa projekt har hittat andra vägar att nå ut; pandemin kan till exempel ha snabbat på digitaliseringen. Men för de projekt som har byggt på fysiska möten har det varit svårare att ställa om. Ett antal av de projekt som granskades 2021 och som bedömdes tillhöra kategori 2 (projekt som inte lever vidare på ett tydligt sätt) har tvingats pausa verksamheten på grund av pandemin. Huruvida dessa verksamheter kommer att kunna återupptas efter pandemin har ännu inte kunnat bedömas. 2021/22:264 6.2.4 Forskarnas kategorisering av projektens En viktig del i de utvärderingar som forskare genomför på uppdrag av Arvsfondsdelegationen är att kategorisera överlevnaden i de projekt som utvärderas. Forskarna kategoriserar avslutade projekt på samma sätt som Arvsfondsdelegationen. Utvärderarna har använt sig av projektens dokumentation, enkäter och/eller telefonintervjuer, projektbesök samt intervjuer. I tabell 6.4 redovisas den kategorisering av projektens överlevnad som gjorts av forskarna i en utvärdering av projekt med inriktning på sysselsättning för personer med funktionsnedsättning som står långt ifrån arbetsmarknaden (se avsnitt 6.2.8). Totalt omfattar forskarnas kategorisering 14 projekt. Pågående projekt har inte kategoriserats. Överlevnadsgraden för de projekt som ingick i utvärderingen uppgår till . Enligt forskarna är överlevnadsgraden för de granskade projekten bland annat beroende av att en annan finansiär kan bidra med finansiering för exempelvis personal- eller lokalkostnader, efter det att finansieringen från arvsfonden har upphört. Tabell 6.4 Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad Andel (%) Totalt antal granskade projekt Under har 1 260 projekt kategoriserats av forskarna utifrån projektens grad av överlevnad (se tabell 6.5). De projekt som utvärderats av forskarna fick stöd ur Allmänna arvsfonden –2021. Enligt forskarnas bedömning lever hälften (628 projekt i kategori 3 och 4) vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Forskarna har således funnit en överlevnadsgrad som i stort sett överensstämmer med den uppföljning som kanslifunktionen genomfört, trots att ett antal av de projekt som forskarna har följt upp avslutades för sedan. Tabell 6.5 Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad Utvärderingar avslutade –2021 Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar 6.2.5Arvsfondsdelegationens projekt ur ett jämställdhetsperspektiv En viktig del i Arvsfondsdelegationens strategi för uppföljning och utvärdering är genusperspektivet. Arbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekten utmanar den rådande maktstrukturen i ett intersektionellt perspektiv. Genusperspektivet uppmärksammas i såväl handläggning av ärenden som i de utvärderingar som initieras. För att synliggöra könsmaktsordningen i de projekt som beviljas medel görs en uppföljning av mäns och kvinnors olika roller i projekten. Arvsfondsdelegationen följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. I de projekt som slutredovisades var av projektledarna kvinnor. Det är en högre andel än föregående år, då motsvarande andel var . I tre av projekten hade man delat ledarskap, med en man och en kvinna. I ett projekt har projektledaren uppgett en annan könsidentitet. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända, då majoriteten av projektledarna är män. I övrigt är det ingen större skillnad när det gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. En uppföljning av de projektstöd som slutredovisades visar att könsfördelningen av de aktiva deltagarna i projekten var mycket jämn; män och kvinnor (en procent angav annan könsidentitet). Statistiken bygger på den rapportering som projektansvariga organisationer lämnar i slutredovisningarna av projekten. Uppgifterna är behäftade med vissa osäkerheter. genomförs också en uppföljning av de lokalstöd som fick stöd för fyra respektive . Statistiken baseras på organisationernas egna skattningar av det totala antalet personer som använder lokalen/anläggningen i genomsnitt under ordinarie säsong, samt uppskattad könsfördelning bland dessa personer. Uppföljningen visar att i de lokaler som fick stöd ur Allmänna arvsfonden var av deltagarna män, medan var kvinnor. Motsvarande uppföljning för de lokaler/anläggningar som fick stöd visar att av deltagarna var män, medan var kvinnor. Eftersom statistiken baseras på uppskattningar är dock uppgifterna osäkra, och ska tolkas med försiktighet. Projekt riktade enbart till kvinnor Av de projekt som fick stöd ur Allmänna arvsfonden är det sex projekt som främst riktar sig till flickor eller kvinnor. Det är en minskning jämfört med föregående år, då 17 projekt hade denna inriktning. Flera projekt riktar sig till flickor eller unga kvinnor. har beviljats stöd för projektet 2021/22:264 unga ledare, som syftar till att öka intresset för programmering, robotteknik och entreprenörskap. vill med projektet stärka nyanlända flickor och ge gruppen bättre förutsättningar för etablering i samhället. Målgruppen är nyanlända flickor i . Projektet – Ung lesbisk organisering på landsbygden är ett projekt som drivs av föreningen . Genom projektet vill föreningen utveckla och testa nya sätt att skapa mötesplatser –både fysiska och digitala – på landsbygden för målgruppen. Slutligen har Demokratipiloterna beviljats stöd för projektet på oss! Projektet riktar sig till tjejer, kvinnor och icke-binära personer med neuropsykiatriska diagnoser och syftar till att stärka gruppen, bland annat genom nätverksbyggande. Två av projekten riktar sig till mammor. Posithiva Gruppen, som är en patientorganisation för personer som lever med hiv, vill med hjälp av projektet 3P (Positive Pregnancy Peers) bygga upp ett nationellt nätverk av stödpersoner för gravida kvinnor med hiv. Föreningen vill med projektet i stärka barns hälsa och utveckling genom en modell där mentormammor utbildas och ger enskilt stöd till nyanlända och särskilt utsatta mammor. Projekt riktade enbart till män Av de nya projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till (mätt som ettåriga beslut) är det inget projekt som enbart riktas till pojkar eller män. Föregående år (2020) hade sex projekt denna inriktning. 6.2.6Uppföljning av målgruppens delaktighet i arvsfondsprojekten Arvsfondsdelegationens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet visar att fondens medel lämnar spår, men också att många utmaningar återstår för att säkerställa att fondens medel når ut till målgrupperna oavsett ålder, kön, etnicitet, sexualitet, socioekonomisk bakgrund, funktionsnedsättning och plats. En annan utmaning är att fondens målgrupper får reella möjligheter att också ha inflytande över de verksamheter som bedrivs. Syftet med uppföljningen av målgruppens delaktighet är att synliggöra målgruppens roller i projekten, hur de får en röst, hur man når målgruppen och vilka projekten når respektive inte når. Ett av kriterierna för att beviljas medel ur Allmänna arvsfonden är målgruppens delaktighet. Handläggarna lägger stor vikt vid målgruppens delaktighet i beredningen av projektansökningar. I det följande sammanfattas hur delaktigheten redovisats i de projekt som slutredovisats . Redovisningen avser endast projekt som beviljats projektstöd. Målgruppers delaktighet i lokalstödsprojekt sker främst när projektet är avslutat och verksamheten i den färdigställda lokalen eller anläggningen ska börja bedrivas. Inte sällan är syftet med lokalstödsprojekten att nå nya målgrupper, till exempel personer med funktionsnedsättningar. Delaktighet i planeringen av projekten Vilken roll som målgruppen eller målgrupperna har haft i planeringen av projektet varierar. Personer ur målgruppen kan ha varit initiativtagare till projektet och haft en aktiv roll i planeringen av projektet, exempelvis i egenskap av att vara medlemmar i en förening. Vissa projekt har utgått från målgruppens egna erfarenheter, önskemål och behov medan målgruppen i andra projekt har involverats först när det har funnits en projektidé, som då har förankrats hos målgruppen. Även om personer ur målgruppen inte har tagit initiativ till projektet är det vanligt att projektidéer testas och förankras hos målgruppen under planeringsfasen, till exempel genom workshops eller referensgrupper. Även om målgruppens delaktighet i planeringsfasen kan vara en förutsättning för att genomföra vissa projekt, behöver det inte vara så. Några projekt beskriver i stället hur behoven har formulerats utan att målgruppen har involverats. Det gäller till exempel projekt som har vänt sig till särskilt utsatta grupper i samhället. Målgruppens delaktighet har då främst skett i genomförandet av projektet. Delaktighet i genomförandet av projekten Hur personer ur målgrupperna är delaktiga i projektens genomförande, på vilket sätt och i vilken utsträckning, skiljer sig åt beroende på projektens syfte och inriktning. I vissa projekt har målgruppen varit involverad i både styrning och genomförande av projektet och kan ha ett tydligt ansvar för att genomföra aktiviteter. I andra projekt deltar personer ur målgruppen i de aktiviteter och verksamheter som ingår i projektet, men ansvarar inte för att aktiviteterna genomförs. Innehållet i projekt kan formas och bestämmas utifrån målgruppens behov och önskemål och målgruppen kan aktivt genomföra projektets olika moment, till exempel genom att producera filmer eller sätta upp föreställningar. Projektet kan också ha skapat arenor och mötesplatser för personer ur målgruppen där målgruppen kan mötas och utbyta erfarenheter och få stöd, till exempel i syfte öka förutsättningarna för sysselsättning. I många fall blir aktiviteter som har ingått i projektet en del av organisationens ordinarie verksamhet och målgruppen fortsätter att vara delaktig och ha den roll som man har haft i projektet. Vilka nås av projekten och hur? Vilka når man inte? Civilsamhället framställs ibland som en plats där marginaliserade grupper kan göra sina röster hörda genom att organisera sig. Engagemang i civilsamhället förknippas ofta med ökat inflytande och resurser. Det gör det extra viktigt att ställa frågor om vilka röster som får inflytande i civilsamhället och vilka som utestängs. I stort sett samtliga projekt framhåller att projektet har haft betydelse för den aktuella målgruppen. Ofta beskrivs betydelsen av projekten ur ett individperspektiv. Av projektens slutredovisningar framgår bland annat att projekten har stärkt deltagarna och skapat förutsättningar för att de i större utsträckning ska kunna göra sina röster hörda, bli lyssnade på och bli tagna på allvar. Projekten beskrivs också ha fyllt ett tomrum, då deltagarna har fått vara del av ett sammanhang tillsammans med andra. 2021/22:264 exempel handla om aktiviteter där personer med och utan funktionsnedsättning har deltagit tillsammans, eller där barn och unga från olika områden eller stadsdelar har kunnat utbyta erfarenheter. Många projekt har utmanat deltagarna på olika sätt och skapat möjligheter att utveckla intressen inom till exempel idrott, konst, musik och film. Vissa projekt har utvecklat verktyg för att diskutera rättigheter, diskriminering och värderingsfrågor och har haft betydelse för målgruppen genom ökad kunskap och lärande, men också genom ökad egenmakt. Andra projekt har gett konkret stöd, till exempel genom samtalsgrupper, studiecirklar eller idrottsaktiviteter. Vissa projekt beskriver också att projektet har varit livsavgörande för målgruppen, då det har inneburit stöd för att exempelvis hindra återfall i missbruk, öka den psykiska hälsan eller bryta isolering. Andra projekt har öppnat dörrar för grupper som har varit svåra att nå. Det kan till exempel handla om idrottsaktiviteter för flickor med utländsk bakgrund som lever med hedersproblematik, eller konstprojekt för barn och unga i utsatta områden. I slutredovisningarna får projekten också lämna information om det finns grupper som organisationen hade velat nå, men där man inte har lyckats med detta. Några projekt anger att det har varit svårt att nå vissa åldersgrupper, som yngre barn och ungdomar, eller personer som befinner sig i särskilt utsatta situationer. Vidare anger en del projekt att det har varit svårt att få tillgång till vissa organisationer eller arenor, och därmed också till vissa målgrupper. Här nämns skolan som ett exempel. Många projekt anger också att det hade varit önskvärt att nå fler personer i den eller de målgrupper som har ingått i projektet. Vilken roll har målgruppen efter projekttidens slut? I de slutredovisningar som projekten lämnar ingår även att projekten ska redovisa vilka roller målgruppen eller målgrupperna kan få efter projektets slut. Målgruppens delaktighet i den fortsatta verksamheten varierar, bland annat beroende på vilken typ av aktiviteter som har ingått i projektet. Målgruppen kan vara delaktig i den fortsatta verksamheten i egenskap av medlemmar i den förening som har drivit projektet. Personer ur målgruppen kan också ta över ansvaret för aktiviteter och verksamheter, till exempel genom att vara ledare, mentorer eller ambassadörer, och stödja andra ur målgruppen som vill pröva de aktiviteter som har ingått i projektet. Det finns också exempel på hur personer ur målgruppen driver vidare arbetet i en egen förening eller i andra nätverk. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierar spänner över ett vitt fält och omfattar både pågående projekt och projekt som genomfördes . Utvärderingarna genomförs av forskare från en rad olika forskningsdiscipliner som pedagogik, etnologi, företagsekonomi och sociologi. Sammanfattningsvis visar utvärderingarna att de erfarenheter och kun- Skr. 2021/22:264 skaper som det civila samhällets organisationer genererar i stor utsträck- ning tas tillvara – både i organisationer, offentlig sektor och inom akademin. Det civila samhällets organisationer utvecklar sitt organisationskapital, gör nya upptäckter inom sitt område, utökar sina målgrupper och skaffar nya samtalspartners. Utvärderingarna visar också att projekten utvecklar metoder och verksamheter som kommer Allmänna arvsfondens målgrupper till godo. har Arvsfondsdelegationen finansierat 57 utvärderingar som redovisats. 6.2.8 Att bygga vägar till sysselsättning – en utvärdering av fjorton arvsfondsfinansierade projekt har utvärderingen Att bygga vägar till sysselsättning slutförts och presenterats. Utvärderingen har genomförts av forskarna , som är verksamma vid Score (för forskning om offentlig sektor) vid . Forskarna har utvärderat fjorton projekt som på olika sätt har syftat till att hjälpa unga eller personer med funktionsnedsättning som står långt ifrån arbetsmarknaden att närma sig en meningsfull sysselsättning. Syftet med utvärderingen har varit att ta vara på erfarenheter inom projektorganisationerna, för att på så sätt öka kunskapen om de verksamheter som Allmänna arvsfonden ger bidrag till. Projekten, som genomfördes 2012–2018, har studerats utifrån upparbetade erfarenheter inom projektorganisationerna. Gemensamt för projekten är att de har gett stöd till målgruppen att få sysselsättning, . Av utvärderingen framgår att det finns en stor variation mellan projekten. Forskarna konstaterar att samtliga projekt bedriver verksamheter som kompletterar de insatser som redan görs av myndigheter Organisationerna är därmed beroende av ett gott samarbete med beslutsfattare på nivå och med myndigheter som Arbetsförmedlingen och . offentlig sektor beskrivs också av projekten som en nyckel för att lyckas En slutsats från utvärderingen är att arvsfondens finansiering möjliggör för organisationer att testa nya idéer som ligger i utkanten av, eller till och med utanför, projektorganisationernas ordinarie verksamhet. pengar lämnar därigenom spår i form av nya framkomliga vägar att bygga fungerande verksamheter som når ut till både nya och befintliga Forskarna konstaterar dock att en förutsättning för detta är att organisationerna från början tänker långsiktigt, framför allt vad gäller hur verksamheten ska kunna fortsätta även efter projekttidens slut. Särskilt viktig är förmågan att förstå och hantera normer och regelverk inom de offentliga samarbetsorganisationerna, respektive i de kommersiella processer man deltar i. Det handlar om att projekt- organisationer måste kunna hantera och arbeta med sina relationer på ett sådant sätt att man skapar och upprätthåller legitimitet för verksamheten. Det blir mycket viktigt att också skapa förtroendefulla relationer och att 2021/22:264 bygga legitimitet för verksamheterna, särskilt gentemot myndigheter – både på kort sikt under projektens uppstartsfas och på lång sikt. Utvärderingen lyfter särskilt fram fyra framgångsfaktorer som avgörande för att bygga framkomliga vägar för verksamheten: •förtroendefulla relationer med kommuner och myndigheter, gärna långt innan projektstarten •långsiktighet i finansieringen bortom projekttidens slut – en buffert om finansiering från myndigheter upphör •engagerade eldsjälar inom projektorganisationen, men också hos till exempel kommuner och myndigheter •flexibilitet – att snabbt kunna anpassa sig när förutsättningarna för verksamheten förändras. Forskarna konstaterar också att organisationerna behöver vara flexibla och kunna omfördela resurser, exempelvis från den ideella kärnverksamheten med målgruppen till administration och kommunikation, för att därigenom utåt skapa legitimitet för verksamheten. En slutsats från utvärderingen är att projekt som har lyckats bygga en organisation med kompetenser från olika sektorer och områden, alternativt redan har haft en sådan organisation etablerad , är mest framgångsrika gentemot målgruppen. På liknande sätt utgör även samarbeten mellan organisationer, där olika kompetenser, drivkrafter och engagemang tas tillvara, en framgångsfaktor. Även förmågan att vara flexibel i förhållande till målgruppens behov, och därigenom skapa förtroendefulla relationer, är viktig. En annan slutsats från utvärderingen handlar om sund vaksamhet, vilket innebär att inte sätta för stor tilltro till avsiktsförklaringar som har lämnas innan projektet har startat från aktörer i omgivningen. Forskarna konstaterar att kommuners och andra samarbetspartners intentioner att finansiera verksamheter inte alltid realiseras, vilket kan innebära omställningar som tar när verksamheten måste drivas på andra sätt. Till det hör enligt forskarna att målgruppen för dessa verksamheter har särskilda behov, vilket inte alltid går att kombinera med de krav på effektivitet och korta tidsramar som kan finnas hos offentliga samarbetspartner. Slutligen konstateras att flerårig finansiering från arvsfonden ofta är avgörande för att organisationer ska kunna pröva nya idéer, gå i nya riktningar med verksamheten och kunna nå sin målgrupp på nya sätt. I utvärderingsrapporten ger forskarna några grundläggande råd till den organisation som vill starta nya verksamheter inom området arbete och sysselsättning. För det första – att inte underskatta den tid det tar att bygga upp tillit och förtroende, särskilt med myndigheter. För det andra – att planera noga för ekonomisk uthållighet och söka andra bidrag redan från projektstart, eller se till att organisationen avsätter medel för en övergångsperiod efter projekttidens slut. inrättades en ny heltidstjänst på Arvsfondsdelegationens kanslifunktion, med uppdrag att arbeta med erfarenhetsspridning. att erfarenheter, resultat och metoder från enskilda arvsfondsprojekt – i större utsträckning – ska kunna spridas och användas av Allmänna arvsfondens målgrupper och av berörda samhällsaktörer. Mottagare för erfarenhetsspridningen är främst praktiker som arbetar med arvsfondens fyra målgrupper. Erfarenhetsspridning från enskilda arvsfondsprojekt De organisationer som beviljas medel ur Allmänna arvsfonden samarbetar och samverkar med en rad olika aktörer – såväl offentliga, ideella som privata. Kunskaper, erfarenheter och metoder sprids på det sättet vidare, om än med anpassningar till rådande förutsättningar. Nedan beskrivs några projekt som får exemplifiera projekt som lyckats väl i att sprida och förvalta de resultat som har framkommit i projekten. Byrån mot diskriminering i lyckades sprida projektet på lagen över förväntan, trots pandemin. Projektets syfte var att ta fram metoder för att hjälpa elever på yrkesförberedande gymnasieprogram att lära sig mer om diskrimineringslagstiftning och mänskliga rättigheter. De hade som mål att utbilda 360 elever . Totalt nådde de 1 051 aktiva ungdomar, samt 1 201 ungdomar som fått enstaka utbildning eller information om projektet. Utöver det har många fler ungdomar nåtts genom att projektet har utbildat lärare, som i sin tur har använt material från projektet i sina klasser. De har under projektets gång utbildat cirka 140 lärare och rektorer, men utöver detta har de nått cirka 4 500 lärare och skolpersonal. Projektet har också fått mycket uppmärksamhet i media; bland annat blev metodmaterialet 2020 finalist i Publishingpriset i kategorin Handböcker och läromedel. Filmer och metodmaterial sprids av , skolor och .