prop · H903173 · 2022-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:173 Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar ändras. Förslaget innebär att nybilspriset för miljöanpassade bilar, vid beräkningen av förmånsvärdet, sätts ned med ett fast schabloniserat belopp som utgår från bilens miljöteknik. Nedsättningens storlek, som huvudsakligen baseras på den genomsnittliga nedsättning som görs för respektive fordonstyp, föreslås vara för elbilar och vätgasbilar, för laddhybrider och för gasbilar. Nedsättningsbeloppets storlek får dock inte överstiga av bilens nybilspris. För att koncentrera miljöstyrningen till bilar med låga utsläpp föreslås att elhybrider och etanoldrivna bilar inte ska omfattas av nedsättningen. Förslaget medför ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringarna föreslås träda i kraft och gälla för bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) från och med ikraftträdandet. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Beskattning av bilförmån ................................................... Beräkning av förmånsvärdet .............................................. Nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar En schabloniserad nedsättning införs ................................. 5.2Nedsättningen för miljöanpassade bilar utgår från Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................... Sammanfattning av promemorian Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Vid beräkning av värdet av bilförmån enligt 5 § ska nybilspriset sättas ned med– för en bil som är utrustad med teknik för drift helt med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla (elbil),– för en bil som är utrustad med bränslecellsteknik (vätgasbil),– för en bil som är utrustad med teknik för drift delvis med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla (laddhybrid), och– för en bil som är utrustad helt eller delvis med teknik för drift med annan gas än gasol eller vätgas (gasbil).Nedsättning enligt första stycket får som högst uppgå till av nybilspriset. 2021/22:173 2 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 61 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Om en bil är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med elektricitet eller med andra mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja och bilens nybilspris därför är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska nybilspriset, vid beräkning av värdet av bilförmån enligt 5 §, sättas ned till en nivå som motsvarar nybilspriset för den jämförbara bilen. Om bilen är utrustad med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol ska förmånsvärdet beräknat enligt första stycket sättas ned , dock högst . 1.Denna lag träder i kraft . a)bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) efter , och b)bilar som är registrerade utomlands och som inte är skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen. Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2017:1212. 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för bilar som har blivit Prop. 2021/22:173 skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen före ikraftträdandet. 3Ärendet och dess beredning inkom till med en hemställan om förslag till ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Till hemställan bifogades promemorian Förenklad beskattning av bilförmån och drivmedelsförmån (Fi2021/01228) i vilken myndigheten bl.a. lämnade förslag på hur nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar kan förenklas. I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.5) aviserade regeringen att den skulle återkomma till med ett förslag på en ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar. Inom har promemorian Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar utarbetats. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/03348). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.3. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har även vissa mindre språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska som huvudregel tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst (11 kap. 1 § inkomstskattelagen [1999:1229], förkortad IL). Som skattepliktig förmån räknas därför bl.a. bilförmån. Skatteplikt för bilförmån uppkommer inte för den som använt förmånsbil i endast ringa omfattning (61 kap. 11 § andra stycket IL). Med ringa omfattning avses ett fåtal tillfällen och en sammanlagd körsträcka på högst (prop. 1993/94:90 s. 93 f.). Arbetsgivare som ger ut en bilförmån är normalt skyldig att månatligen betala arbetsgivaravgifter på värdet av förmånen. För bilförmån som redovisas som uttag i näringsverksamhet är näringsidkaren i motsvarande fall skyldig att vid överskott av näringsverksamhet betala egenavgifter eller särskild löneskatt på förvärvsinkomster för förmånsvärdet. Förmån av fri eller delvis fri bil beräknas på ett visst schabloniserat sätt enligt 61 kap. 5–11 §§ IL. Utgångspunkten är att förmånsvärdet ska motsvara kostnaderna för en privatägd bil, dvs. att det skattepliktiga värdet i princip ska motsvara marknadsvärdet. Schablonen är tänkt att inbegripa samtliga utgifter (fasta och rörliga) för en privatägd bil utom drivmedel (prop. 1996/97:19 s. 58). Schablonen utgörs av summan av en prisbasbeloppsdel, ett ränterelaterat belopp och ett prisrelaterat belopp samt bilens fordonsskatt enligt vägtrafikskattelagen (2006:227). Prisbasbeloppsdelen (0,29 prisbasbelopp) är tänkt att motsvara en generell grundkostnad för bilen. Det ränterelaterade beloppet (bilmodellens nybilspris multiplicerat med summan av av statslåneräntan och 0,01) är tänkt att motsvara kapitalkostnaden för bilen. Det prisrelaterade beloppet (av bilmodellens nybilspris) är tänkt att motsvara övriga kostnader förknippade med bilen, framför allt värdeminskningen. För bilar som tagits i drift före tillämpas äldre beräkningsmodeller. Med bilmodellens nybilspris avses det pris som bilen hade när den som ny introducerades på den svenska marknaden. Om ett sådant introduktionspris ändras , avses med nybilspris det justerade priset. Om det inte finns något nybilspris, anses som nybilspris för bilmodellen det pris som det kan antas att bilen skulle ha haft om den introducerats på den svenska marknaden när den var ny (61 kap. 6 § IL). För en bilmodell som är eller äldre ska nybilspriset anses vara det högsta av det verkliga nybilspriset och anskaffningsutgiften för extrautrustning, och fyra prisbasbelopp (61 kap. 7 § IL). Vid beräkning av förmånsvärdet ska anskaffningsutgiften för eventuell extrautrustning som ingår i förmånen läggas till nybilspriset (61 kap. 8 § IL). Bilförmånsvärdet ska reduceras till om förmånshavaren har kört minst 3 i tjänsten under ett kalenderår (61 kap. 9 § första stycket IL). Om den skattskyldige har bilförmån endast under en del av året ska förmånsvärdet sättas ned med en tolftedel för varje hel kalendermånad som han eller hon inte haft förmånen (61 kap. 9 § andra stycket IL). Bilförmånsvärdet kan justeras nedåt eller uppåt, om det finns synnerliga skäl. Som synnerliga skäl för att justera värdet av bilförmån nedåt anses att bilen använts som arbetsredskap, att bilen använts i taxinäring, att den körts minst 6 i verksamheten under kalenderåret och att dispositionen för privat körning varit begränsad i mer än ringa utsträckning, eller att andra liknande omständigheter föreligger (61 kap. 19 § IL). Bilförmånsvärdet ska jämkas nedåt när en bil ingår i en större grupp av bilar som deltar i ett test eller liknande för att prova ut ny eller förbättrande miljö- eller säkerhetsteknik eller dylikt och bilen i det utförandet inte finns att köpa på den allmänna marknaden inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (61 kap. 19 b § IL). 2021/22:173 Nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar Reglerna om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar tillämpades första gången vid taxering. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som – helt eller delvis – är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen (61 kap. 8 a § första stycket IL). Reglerna infördes för att underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet.1999/2000:SkU7, rskr. 1999/2000:66). kompletterades dessa regler med en tidsbegränsad nedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av särskilt miljöanpassade bilar. Nedsättningen, i sin senaste utformning, innebar att förmånsvärdet för bilar som var utrustade med teknik för drift med elektricitet genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol sattes ned med , dock högst (61 kap. 8 a § andra stycket IL). Av övergångsbestämmelser framgår att nedsättningen tillämpades till och med det beskattningsår som tog slut (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54, SFS 2017:1212). föreskrifter och allmänna råd beslutar om föreskrifter om nybilspriser vid värdering av bilförmån och allmänna råd om värdering av bilförmån. tar myndigheten fram nya föreskrifter om nybilspriser vid förmånsvärdering för personbilar och lastbilar utifrån tillverkningsår och uppdaterar föreskrifterna med nytillkomna bilmodeller samt rättelser och prisjusteringar . beslutar vidare om allmänna råd om värdering av bilförmån för ett visst beskattningsår. I bilagorna till de allmänna råden anges vilken bil som anses vara närmast jämförbar för en viss miljöbilsmodell. 5Nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar ändras 5.1En schabloniserad nedsättning införs Regeringens förslag: Vid beräkning av värdet av bilförmån för en miljöanpassad bil ska nybilspriset inte längre sättas ned till en nivå som motsvarar nybilspriset för närmast jämförbara bil utan miljöteknik. I stället ska nybilspriset för bilar med viss miljöteknik sättas ned enligt schablon. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller är sammantaget positiva till förslaget. Bland dessa finns , Transportstyrelsen, Bil , M , Drivkraft och . Flera remissinstanser, däribland Företagarna och Näringslivets skattedelegation (NSD), vars yttrande ansluter sig till, anser att dagens beräkningsmodell är förlegad och att det finns skäl att genomföra förändringar av regelverket. NSD bedömer att en schabloniserad nedsättning av förmånsvärdet medför en förenkling som ökar förutsebarheten för företag. Även Trafikanalys, FAR och Bil anser att en schabloniserad nedsättning innebär en bättre förutsägbarhet och transparens i systemet. anser att förslaget leder till ökad transparens och en mer likvärdig hantering mellan olika biltillverkare som administrationen minskar. () för fram att användningen av en schablon, förutom att minska den administrativa kostnaden för inblandade parter, även underlättar för regelefterlevnaden och minskar risken för skattefel. ESV påpekar dock att en nedsättning av förmånsvärdet minskar neutraliteten mellan beskattning av lön och förmån samt innebär ett avsteg från principen om generella regler. har inte några invändningar mot att regelverket förenklas, men bedömer att systemet med en nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar sannolikt har liten effekt på utsläppen från vägtrafik och att inverkan på andelen miljöanpassade bilar är mycket osäker. Skälen för regeringens förslag: När den nuvarande nedsättningen för miljöanpassade bilar infördes i förmånsbeskattningen fanns det endast ett fåtal miljöbilsmodeller på marknaden och dessa var normalt sett en miljöanpassad variant av en bilmodell som drevs med bensin eller dieselolja. har antalet miljöanpassade bilmodeller ökat kraftigt och saknas det ofta en konventionell bil som direkt motsvarar den miljöanpassade bilen. Reglerna förutsätter dock att det för varje miljöbilsmodell går att fastställa vilken bil utan miljöteknik som är närmast jämförbar. Det innebär att i många fall får göra en bedömning av nybilspriset utifrån en bilmodell som inte är direkt jämförbar och där bedömningen grundar sig på den information som generalagenterna för bilar lämnar i samband med att myndigheten tar fram föreskrifter och allmänna råd för förmånsvärdering. Nedsättningen av nybilspriset för flertalet miljöanpassade bilmodeller bygger därför på ett fiktivt värde. Dagens utformning av nedsättningen för miljöanpassade bilar innebär mot denna bakgrund en tilltagande administrativ hantering för både och generalagenterna för bilar, som förmånsgivare och förmånstagare ofta har svårt att på förhand beräkna förmånsvärdet för nya bilar med miljöteknik. Andelen bilmodeller som endast finns som miljöbilsmodeller förväntas öka i takt med att allt fler bilmärken övergår till att huvudsakligen erbjuda bilar med miljöteknik. Det är därför angeläget att åstadkomma en regelförenkling. Propositionens förslag innebär att dagens nedsättning av nybilspriset för miljöanpassade bilar slopas och ersätts med en schabloniserad nedsättning av nybilspriset som bestäms utifrån bilens miljöteknik. Fördelen med en sådan nedsättning är att alla bilar med samma typ av miljöteknik behandlas 2021/22:173 på samma sätt, vilket leder till förutsebarhet i regelverket som bestämmelserna är lätta att tillämpa och innebär en minskad administration för generalagenterna och för . En nackdel med en schablon är att kostnaden för en viss miljöteknik kan variera (elbilar kan exempelvis ha större eller mindre batterier) och modeller som har dyrare teknik kan därmed anses missgynnas. En annan nackdel är att förändringar av kostnaden för tekniken inte avspeglas i en schabloniserad nedsättning. Genom en schablon frångås med andra ord det direkta sambandet mellan nedsättningens storlek och den fördyring som bilens miljöteknik innebär. Sammantaget innebär dock den problematik som finns i dagens system att regelverket kan tillämpas på det sätt som avsågs när reglerna infördes. Det finns därför skäl att ersätta dagens nedsättning med en schabloniserad nedsättning som bestäms utifrån bilens miljöteknik. ESV påpekar att systemet med en nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar innebär att neutraliteten mellan beskattning av lön och förmån minskar samt innebär ett avsteg från principen om generella skatteregler. Regeringen anser att reglerna för bilförmån även fortsatt ska styra mot fler miljöanpassade bilar och att en nedsättning av förmånsvärdet därmed fortsatt är motiverad även om det innebär ett avsteg från nämnda princip. Det huvudsakliga syftet med förslaget är emellertid att åstadkomma en angelägen regelförenkling som i stort baseras på dagens system både vad gäller miljöstyrning och omfattningen av skattelättnaderna, även om vissa justeringar görs för att koncentrera miljöstyrningen. De synpunkter som framställs av avseende förslagets effekter på utsläppen och inverkan på andelen miljöanpassade bilar behandlas närmare i konsekvensanalysen (avsnitt 6). 5.2Nedsättningen för miljöanpassade bilar utgår från bilens miljöteknik Regeringens förslag: Vid beräkning av värdet av bilförmån ska nybilspriset sättas ned med –för en bil som är utrustad med teknik för drift helt med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla (elbil), –för en bil som är utrustad med bränslecellsteknik (vätgasbil), –för en bil som är utrustad med teknik för drift delvis med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla (laddhybrid), och –för en bil som är utrustad helt eller delvis med teknik för drift med annan gas än gasol eller vätgas (gasbil). Nedsättning ges med högst av bilens nybilspris. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Bland dessa finns , , och M . Flera remissinstanser har lämnat synpunkter på förslaget. När det gäller vilka typer av miljöanpassade bilar som ska omfattas av nedsättningen anser att alla tekniker som bidrar till att vagnparken förnyas i en mer miljöeffektiv riktning bör stimuleras och för fram att snabba förändringar riskerar att störa marknaden. framför liknande synpunkter. anser att förslagets miljöstyrning är inkonsekvent och pekar särskilt på att gasbilar föreslås omfattas av nedsättningen med hänvisning till att de har låga fossila koldioxidutsläpp när de körs på biogas, medan etanolbilar undantas trots att dessa bilar har låga fossila utsläpp när de inte körs med fossilt bränsle. Trafikanalys och 2030-sekretariatet framför liknande synpunkter i fråga om etanolbilar. Trafikanalys för vidare fram att det finns ett tilltagande intresse för etanolbilar och pekar på att dessa har en särställning i bonus–malus-systemet i form av att någon förhöjd fordonsskatt (malus) inte utgår. anser däremot att det bör övervägas om gasbilar alls bör omfattas av nedsättningen mot bakgrund av att få tillverkare erbjuder modeller som endast kan köras på gas som det enligt företaget kan ifrågasättas om tekniken är mycket dyrare än den teknik som finns i konventionella bilar. Bil , och anser att s.k. fullhybrider bör omfattas av nedsättningen med hänsyn till teknikens miljöprestanda och menar att fullhybrider inte bör blandas samman med s.k. mildhybrider som inte kan driva bilen framåt på enbart el. Flera remissinstanser har synpunkter på utgångspunkterna för och storleken på de beloppsmässiga nedsättningarna. Några remissinstanser, bl.a. () och Gröna Bilister, anser att nedsättningarna bättre bör överensstämma med den bonus som ges till privatpersoner inom ramen för det s.k. bonus–malus-systemet. Energigas och 2030-sekretariatet anser att teknikens miljöprestanda bör vara vägledande vid bestämmande av nedsättningens storlek och att det avgörande bör vara den miljöanpassade bilens utsläpp sett ur ett livscykelperspektiv. anser att det är otydligt om schablonbeloppen motsvarar syftet att subventionera miljöteknik och för fram att motiven till vissa av de föreslagna nivåerna är otydliga, bl.a. anser myndigheten att nedsättningens storlek för elbilar är för hög och utgör ett incitament till att välja elbilar med stora batterier. Även Trafikanalys anser att det behövs fördjupade analyser av schablonbeloppens storlek för elbilar och gasbilar i syfte att styra mot ökad energieffektivitet. Energigas anser att gasbilar bör ges åtminstone samma nedsättning som laddhybrider med hänsyn tagen till bilarnas utsläpp sett ur ett livscykelperspektiv. Bil bedömer däremot att nedsättningsnivån för gasbilar är relativt hög mot bakgrund av att det inte är möjligt att fastställa om gasbilar i praktiken körs på gas eller bensin. () anser att nedsättningen för laddhybrider bör vara högre för att avspegla den genomsnittliga reducering av körsträckor på fossila drivmedel som sådana fordon kan bidra till. Skälen för regeringens förslag Nedsättningen av nybilspriset görs med ett fast belopp En schabloniserad nedsättning av nybilspriset för miljöanpassade bilar kan utformas på olika sätt. Den kan t.ex. utformas som en beloppsmässig nedsättning av nybilspriset (dvs. med ett visst fastställt belopp) eller som en procentuell nedsättning av nybilspriset. Båda modellerna innebär en förenkling av regelverket och skapar bättre förutsägbarhet, som de har för- och nackdelar i förhållande till varandra. En beloppsmässig schablon innebär att bilar med ett lågt nybilspris får en procentuellt sett större nedsättning än bilar med ett högre nybilspris och att det därför skulle kunna uppstå situationer där nybilspriset för en miljöanpassad bil med ett lågt nybilspris beräknas till noll kronor. På liknande sätt kan en procentuell nedsättning leda till en oproportionerligt stor nedsättning av nybilspriset för bilar med ett högt nybilspris. Oavsett utformning bör en schabloniserad nedsättning kombineras med ett tak så att den inte leder till oproportionerliga effekter vid förmånsberäkningen. En nedsättningsmodell som bygger på en procentuell schablon skulle behöva kombineras med olika beloppsmässiga tak för varje biltyp för att vara proportionerlig. Det är en nackdel i förhållande till den beloppsmässiga schablonen som skulle kunna kombineras med en och samma procentuella begränsning oavsett miljöteknik. Det finns även ett större mått av osäkerhet med en procentuell schablon eftersom den ska beräknas som en andel av bilens nybilspris, som kan variera stort för olika bilmodeller av samma typ. Genom att alla bilar med en viss miljöteknik ges samma beloppsmässiga nedsättning blir det tydligt att det är själva miljötekniken som premieras. Mot den bakgrunden, och då förenkling och ökad förutsebarhet är det huvudsakliga syftet med den föreslagna ändringen, bör den nya nedsättningen baseras på en beloppsmässig schablon som kombineras med en begränsning så att nedsättningen högst får uppgå till en viss andel av den miljöanpassade bilens nybilspris. Denna nedre gräns bör sättas till väl avvägda av bilens nybilspris. Vilka bilar som omfattas av förslaget Syftet med förslaget är i huvudsak att åstadkomma regelförenkling. Det finns dock skäl att i viss mån se över och anpassa miljöstyrningen i beskattningen av förmånsbilar. kan alla bilar som drivs med mer miljöanpassade drivmedel än bensin och diesel få ett nedsatt nybilspris vid beräkningen av förmånsvärdet. Det innebär i praktiken att elbilar, vätgasbilar, laddhybrider, elhybrider (inklusive s.k. mildhybrider), gasbilar och etanolbilar omfattas av de nuvarande reglerna. Med en schablonmässig nedsättning som utgår från bilens miljöteknik frångås principen om att nedsättningen ska motsvara själva kostnaden för bilens miljöteknik. Nedsättningen kan i stället ses som en miljöpolitisk stimulans i syfte att påskynda omställningen till en fossilfri förmånsbilsflotta. Ett antal remissinstanser, däribland , anser att alla tekniker som bidrar till att vagnparken förnyas i en mer miljöeffektiv riktning bör stimuleras. Regeringen anser dock att det finns skäl att koncentrera miljöstyrningen i förhållande till nuvarande regelverk och att göra den mer samstämmig med annan miljöstyrning för personbilar, inte minst med bonus–malus-systemet för nya lätta fordon. Bonus–malus-systemet innebär kortfattat att bonus ges vid köp av vissa fordon med låga utsläpp av koldioxid, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får en malus i form av förhöjd skatt . För att kunna få ta del av klimatbonusen måste en bil enligt uppgift i vägtrafikregistret släppa ut högst koldioxid per kilometer eller vara utrustad med teknik för drift med annat gasbränsle än gasol (5 § förordningen [2017:1334] om klimatbonusbilar). Denna gräns föreslås skärpas till (prop.