prop · H903236 · 2022-06-08 00:00:00 — Eftersom hälsan avgörs av faktorer utanför hälso- och sjukvården är arbete med bl.a. fattigdomsbekämpning och mot klimatkrisen viktiga också för hälsoutvecklingen i världen Det görs även betydande riktade insatser som fokuserar på dessa kopplingar. stod till exempel 2019 värd för det årliga om hur livsmedelssystemen kan bli mer hälsosamma och klimatvänliga – en fråga där inte minst multilaterala aktörer som Världsbanksgruppen och FN-systemet spelar viktiga roller. har fortsatt engagera sig, bland annat genom stöd till WHO. Sida stödjer ett Unicef-program för ökad tillgång till rent vatten, sanitet och hygien. Stödet har bland varit bidragande till att 18,3 miljoner människor har fått tillgång till rent vatten, att 15,5 miljoner har fått tillgång till grundläggande sanitet. I har 7,2 miljoner människor fått tillgång till vatten, 3,8 miljoner till sanitet och 10 miljoner till hygieninsatser. Enligt hade dessa resultat inte varit möjliga utan det flexibla stödet från . Medvetenhet om och tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) har fortsatt sitt intensiva multilaterala engagemang för SRHR och för att förhindra mödradödlighet, oönskade graviditeter och osäkra aborter, genom ökad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice, sexualundervisning och moderna preventivmedel. Stödet till SRHR har även bidragit till att bekämpa alla former av sexuellt och könsrelaterat våld, inklusive könsstympning och barn- och tvångsäktenskap. samlade svenska stödet uppgick till 3,2 miljarder 2021/, vilket motsvarade av det samlade svenska biståndet. Inom det multilaterala biståndet har de viktigaste stöden varit till UNFPA, och Globala fonden. Även en del av stöden till , WHO och UN Women har bidragit till arbete inom SRHR. har inom ramen för såväl FN:s normativa som operativa verksamhet samt genom arbetet i EU, drivit på frågan om SRHR. Firandet av 25-årsjubileet av Internationella konferensen om befolkning och utveckling hade fokus på unga och resulterade i ett antal nationella politiska och finansiella åtaganden för regeringar och andra aktörer gällande SRHR. Covid-19-pandemin medförde stora utmaningar och tillbakagång av uppnådda resultat och krävde snabb omställning och ökat samarbete av alla. Kontinuiteten i viktiga SRHR-tjänster under pandemin har varit en utmaning. Andelen säkra förlossningar sjönk och tillgången till SRHR- tjänster minskade. tillförde därför ett samlat stöd om för att motverka undanträngningseffekter av pandemin på livsviktig verksamhet kopplad till SRHR. Stödet kanaliserades genom Globala fonden () och WHO (). UNFPA har ett viktigt och omfattande SRHR-mandat och är en de viktigaste kanalerna för stöd. deltog –2021 aktivt i framtagandet av UNFPA:s nya strategiska plan –2025 och fick genomslag för tydliga jämställdhets-, rättighets- och klimatperspektiv, hälsosystemstärkande insatser samt stärkt fokus på ungdomar, humanitära- och konfliktsituationer och FN-reform. kunde 41 miljoner kvinnor och unga få tillgång till sexuella och reproduktiva hälsotjänster med stöd från UNFPA, delvis finansierat av . utbildades mer 12 500 barnmorskor och kvinnor i humanitära situationer fick tillgång till säker förlossningsvård. Flickor och unga har stått i fokus för verksamheten, bland annat genom skydd mot utsatthet för barn- och tvångsäktenskap. fick 4,2 miljoner marginaliserade flickor ta del av UNFPA:s livskunskapsprogram. bidrog till att UNFPA och dess partners kunde ge över 640 000 kvinnor i humanitära situationer tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice och att mer än en halv miljon kvinnor och flickor som varit utsatta för våld fick tillgång till psykosocialt stöd. I t.ex. har UNFPA samarbetat med WFP för att säkerställa att de elektroniska kuponger som används till livsmedel även ska ge tillgång till hygienprodukter. Stödet har nått 70 000 gravida och ammande kvinnor. UNFPA har haft en särskilt viktig roll under covid-19-pandemin då en tillbakagång för SRHR och bromsning av tillgång till preventivmedel rapporterades. UNFPA har som många andra organisationer utvecklat digitala lösningar för att ge vård på distans. bidrog till arbete för att stärka den professionella statusen hos lokala vårdgivare, en yrkesgrupp som framför allt består av kvinnor och som spelar en avgörande för att tillgodose marginaliserade samhällen med grundläggande hälsovård. erkände 25 av programländer yrket i sina respektive hälsosystem. I kunde 3 500 lokala vårdgivare förse föräldrar och vårdgivare med information om vikten av hygien och social distansering, vaccinering och andra grundläggande hälsotjänster. Sida har genom en givargemensam tematisk fond gett stöd i 21 länder Skr. 2021/22:236 till det preventiva arbetet för att eliminera mödra- och barndödlighet och säkerställa kvinnors och barns hälsa, överlevnad och rättigheter. Strategiska SRHR-insatser har gjorts för att inkludera abortvård och behandling av livmoderhalscancer. Med Sidas stöd har UNFPA bidragit till en minskning av mödradödligheten med i , ett resultat av direkt program för kapacitetsuppbyggnad av institutioner för att hantera SRHR-behov, men även av intensivt dialogarbete mellan regering, multilaterala organisationer och givare, där varit tongivande. har med bl.a. svenskt kärnstöd bidragit till ökad tillgång till antiretrovirala läkemedel som gjort det möjligt att undvika 12,1 miljoner AIDS-relaterade dödsfall . Ungefär 690 000 liv gick förlorade på grund av aidsrelaterade sjukdomar vilket var en 39 procentig minskning . Utbildning och forskning utgör separata men delvis sammanhängande områden inom svenskt utvecklingssamarbete, med högre utbildning som en brygga däremellan. Högre utbildning och kapacitet att bedriva forskning är en återspegling av kvaliteten i primär- och sekundärutbildning. är kapacitet att bedriva forskning viktigt för att säkerställa god kvalitet i högre utbildning och övriga delar av utbildningssystemet, inte minst i att stärka kapaciteten hos lärare. I detta utgör högre utbildning en rekryteringsbas för unga forskare. Ur ett samhällsperspektiv främjas utbildningssystemets kvalitet, förmågan till kritiskt tänkande och innovation och, i förlängningen, en demokratisk utveckling. Stora framsteg har gjorts när det gäller att få fler barn att gå i skolan. En jämn tillgång till grundskoleutbildning mellan könen var i sikte trots stora regionala skillnader. gick 260 miljoner barn inte i skolan. Covid-19-pandemin ändrade dock dramatiskt förutsättningarna för utbildning i världen där som mest 190 länder () stängt sina skolor i olika grad. Mer än 1,5 miljarder barn och unga stod utan skolgång vilket slog hårdast mot de fattigaste och mest utsatta grupperna, inklusive flickor, elever med funktionsnedsättning samt barn och ungdomar i kris- och Stängda skolor har också ökat risken framför allt för flickor att bli utsatta för våld och övergrepp. Trots att flera länder har investerat i olika distanslösningar för att upprätthålla undervisningen, har det visat sig att den ofta lett till svaga studieresultat och inte kunnat ersätta ordinarie skolgång. förvärrat den globala lärandekrisen, illustrerad av att fler än hälften av eleverna i fjärde klass inte har grundläggande färdigheter i att läsa, skriva Vidare bedöms den ekonomiska nedgången orsakad av 2021/22:236 pandemin få stora effekter på finansieringen av utbildningssektorn i låg och medelinkomstländer som redan före pandemin var underfinansierad. 5.8.2Sveriges mål och prioriteringar stöd till utbildning tar utgångspunkt i en helhetssyn på lärande med fokus på att stärka nationella utbildningssystem. verkar för en likvärdig och inkluderande utbildning av god kvalitet på samtliga nivåer från förskola genom hela livet. Stor vikt läggs på utbildning i konflikt- och postkonfliktsituationer och i humanitära kriser samt på flickors och kvinnors utbildning. Det finns ett antal områden för stöd till utbildning där bedöms ha hög trovärdighet, erbjuda mervärde och göra skillnad, inte minst genom multilaterala organisationer. Dessa områden omfattar bland annat stöd till nationellt helhets- och systemstärkande, ökat fokus på jämställdhet och flickors utbildning, flyktingars och migranters rätt till utbildning, sex- och samlevnadsundervisning, sexuella rättigheter i skolan samt ökad integrering av hållbar utveckling i utbildning och lärande. I det följande redovisas resultat av stöd till dessa sex organisationer som regeringen ser som särskilt centrala på utbildningsområdet. •Unesco har ett särskilt, övergripande uppdrag att samordna och stödja medlemsländernas genomförande av mål 4 om god utbildning för alla. arbete inom utbildning har som mål att stödja medlemsländer att utveckla och stärka utbildningssystem för en kvalitativ, inkluderande utbildning och livslångt lärande för alla. •GPE, förvaltad av Världsbanksgruppen, är den största fonden inriktad på att stödja låg- och medelinkomstländer att stärka sina utbildningssystem. är genom Sida den nionde största givaren till GPE med ett årligt kärnstöd på (2021–2024). av GPE:s medel fördelas till sviktande stater och konfliktdrabbade länder. •Unicef har utbildning som sitt största av fyra prioriterade områden. arbetar med utveckling av inkluderande nationella utbildningssystem samt att säkerställa barns tillgång och tillgänglighet till grundskole- och gymnasieutbildning. utbildningsstrategi (2019–2030) har ett särskilt fokus på utbildning och lärande för barn som hamnat utanför på grund av kön, funktionshinder, fattigdom, minoritetstillhörighet samt på barn som drabbats av kris och konflikt. •Världsbanksgruppen är, med verksamhet i 80 länder, fortsatt den största finansiären inom utbildning i låg- och medelinkomstländer. Världsbanksgruppens övergripande mål är att stärka utbildning och lärande utifrån ett antal fokusområden som spänner över samtliga nivåer - från inom förskola, grund- och gymnasieskola, yrkesutbildning och högre utbildning. har verkat för ett ökat fokus på utbildning vid påfyllnaden av . • Education Cannot Wait (ECW) är en fond förvaltad av . Som en Skr. 2021/22:236 relativt ny global fond har icke-öronmärkta stöd möjliggjort att medel snabbt kunnat göras tillgängliga för utbildningsbehov vid uppkomna eller försummade kriser. ECW har som övergripande mål att till 2021 ha nått ut till 8 miljoner barn och ungdomar, såväl flickor som pojkar, bland annat från marginaliserade grupper i krissituationer. 5.8.4 Verksamhet och resultat Stärkta, hållbara utbildningssystem För att uppnå en likvärdig, inkluderande och jämställd utbildning och livslångt lärande av god kvalitet för alla krävs ett långsiktigt arbete för att stärka kapacitet att planera, genomföra och följa upp nationella utbildningsplaner och utbildningssystem. öronmärkta stöd var viktig för att , , , Världsbanks- gruppen m.fl. skulle kunna ställa om och erbjuda distanslösningar. mångåriga stöd till har bidragit till att stärka organisationens kapacitetsstärkande och normativa arbete inom utbildning inklusive samordningen för att stödja medlemsländer i genomförandet av mål 4 i Agenda . Stödet har bidragit till att snabbt har kunnat anpassa sin verksamhet för att hantera effekterna av covid-19-pandemin på nationella utbildningssystem och sammanställa global statistik om skolstängningar och dess effekter. är den största bidragsgivaren till årliga Global Education Monitoring Report som ett centralt verktyg för uppföljning av global utbildningsstatistik för utbildningsmålet På landnivå har bl.a. genom multi-bi-stöd till i bidragit till utveckling av läroplaner, lärarutbildning och att stärka landets högre utbildning. Detta har, tillsammans med andra stöd, inneburit att organisationer som och 2020 kunde upprätthålla sin utbildningsverksamhet, trots pandemin och den politiska situationen i landet. Genom Världsbanksgruppen har bidragit till att bygga och stärka motståndskraft i länders utbildningssystem för att möta effekterna av pandemin och den förvärrade lärandekrisen. I detta har Världsbanks- gruppen arbetat i ett konsortium med partners såsom , och och mobiliserat stöd till nära 60 länder. Världsbanksgruppen bidragit till att finansiera mer än 145 pågående utbildningsprojekt på samtliga nivåer från förskola till högre I samverkan med , och andra organisationer har Världsbanksgruppen ökat sitt stöd till distanslösningar kompletterat med insatser för att motverka undernäring för de barn som inte längre haft tillgång till skolmåltider. har genom Sida bidragit till att stärka utbildningsystem och finansiera utbildningsplaner i GPE:s nära 70 partnerländer, inklusive en växande andel fragila och konfliktdrabbade länder. GPE har registrerat en ökad inhemsk finansiering där av partnerländer avsätter minst av den nationella budgeten till utbildning. För att motverka de negativa effekterna av covid-19-pandemin på utbildningssystemen har GPE omfördelat resurser, , 2021/22:236 till distansutbildning samt åtgärder för att på ett säkert sätt kunna öppna skolorna igen. Inom GPE har varit drivande för ett ökat landfokus och nationellt ägarskap samt varit ledande i att utveckla fondens jämställdhetspolicy. Det svenska stödet till och samverkan med GPE utgör en viktig plattform för att påverka globala utbildningsfrågor i dialog med partnerländer, bilaterala, regionala och multilaterala givare och organisationer, civilsamhälle, den privata sektorn m.fl. Stärkta förutsättningar att fullgöra skolan och tillgodogöra sig kunskap Fattigdom och humanitära kriser medför ofta många barn inte går i skolan och inte fullgör sin skolgång. har konsekvent arbetat med ett rättighetsperspektiv inom utbildning och med stöd från reviderade 40 länder lagstiftning och riktlinjer för att omhänderta rätten till utbildning. CapED- program, som riktar sig till de länder som ligger längst från att nå mål 4 i Agenda , gav bland annat stöd till 21 länder i genomförandet av särskilda utbildningsinsatser i enlighet med nationella handlingsplaner till följd av covid-19. Genom stöd till bidrog till att 48 miljoner barn, som inte kunde gå i skolan, fick möjlighet att delta i tidigt lärande (förskola), grundskole- och gymnasieutbildning. stöd omfattade också distansundervisning för 2,3 miljoner barn i krisområden, migranter, flyktingar och återvändande. Detta har bl.a. varit möjligt genom Giga-initiativ som syftar till att förse elever, skolor och samhällen med internet. Initiativet har nått 86 000 skolor och mer än 26 miljoner elever och lärare. Det svenska stödet till GPE har bidragit till att cirka 25 miljoner fler barn än vad som annars hade varit fallet går i skolan, varav flickor Mot bakgrund av covid-19 och den förvärrade lärandekrisen har Världsbanksgruppen stärkt sitt stöd till utveckling av humankapital. Vid påfyllnadsförhandlingar till har varit drivande för ökade investeringar i utbildning bl.a. genom ett projekt i 77 länder, med fokus på utbildning, hälsa och nutrition, i samverkan med bl.a. , och Genom stöd till GPE och fonden ECW har bidragit till utbildning i konflikt, post-konflikt och humanitära situationer. Genom stöd till ECW:s globala fond bidrog 2020 till att 2,6 miljoner elever, varav flickor, i 34 länder kunde gå i skolan. Ett öronmärkt svenskt stöd till ECW:s program i bidrog vidare till att 190 000 flickor och pojkar på flykt har fick tillgång till utbildning . Från starten har ECW bidragit till att utbildning möjliggjorts i mer än 30 humanitära kriser däribland , , , och . Ökad kunskap om sex och samlevnad Arbetet med sex- och samlevnadsundervisning och sexuella rättigheter i skolan är ett viktigt område som möter ökat motstånd. har, tillsammans med fem andra FN-organ (, , Skr. 2021/22:236 UNFPA, UN Women och WHO), tagit fram riktlinjer, vägledningar och utbildningsmaterial för att integrera sex- och samlevnad i nationella läroplaner vilket omfattade stöd till 80 länder. 28 miljoner elever i 33 länder i söder om kunnat ta del av allsidig sexualundervisning, inklusive kunskap om SRHR, genom program Our Rights, Our Lives, Our Future. Ökad kunskap om kroppen och sex- och samlevnad har i förlängningen bidragit till en minskad förekomst av tidiga och oönskade graviditeter, könsbaserat våld och barnäktenskap – alla tydliga hinder för skolgång och en likvärdig utbildning. Förbättrad tillgång till rent vatten, sanitet och hygien i skolor Tillgång till hälsa, nutrition, säkert vatten och hållbar sanitet och hygien i skolan är viktiga förutsättningar för att elever ska kunna tillgodogöra sig kunskap. Redan före pandemin saknade hälften av skolorna i söder om tillgång till vatten och en tredjedel av skolorna i östra och sydöstra saknade toaletter och möjligheter till handtvätt. har bidragit till påverkansarbete, kapacitetsutveckling och normativt stöd inom detta område genom bl.a. , Världsbanksgruppen och organisationen . Detta har omfattat såväl direkta insatser för investeringar i skolor som stöd på lokal och nationell nivå för att främja förutsättningar att förbättra vatten, sanitet och hygien i skolan. stöd till ECW har inkluderat tillhandahållande av säkert vatten och sanitet för att möjliggöra ett säkert återöppnande av skolor. stöd till har även bidragit till att nationella skolstrategier i ökande grad innehåller mål för menshälsa vilket nått ut till ca 20 000 skolor i nära 50 länder. Även Water Aid har bidragit till riktlinjer för menshälsa och toaletter som är bättre anpassade för flickor vilket har förbättrat flickors möjligheter till skolgång. Ökad integrering av hållbar utveckling i utbildning och lärande Utbildning är centralt för att skapa kunskap, beredskap och förmåga att kunna agera för en mer hållbar värld. Genom utbildning för hållbar utveckling får elever kunskap och färdigheter att t.ex. göra medvetna val kring hållbara livsstilar. är en central aktör inom hållbarhet inom vetenskaps- och utbildningsområdet. Genom stödet till har bidragit till ökad kunskap, information och rådgivning om hur utbildning för hållbar utveckling kan integreras i läroplaner, i lärarutbildning och i hela lärandeprocessen. har tillsammans med andra organisationer genomfört ett globalt handlingsprogram som omfattar stöd till framtagande av nationella ramverk och kapacitetsutveckling av 2,2 miljoner lärare och lärarutbildare. Detta har möjliggjort för nära 38 miljoner elever i skola och yrkesutbildning i 152 länder att få kunskap om hållbar utveckling och bidra till att hitta nya lösningar. har också bidragit till att stärka förmågan hos skolelever och elever i yrkesskolan att leva hållbart genom ett Sida-finansierat stöd med 2021/22:236 fokus på , , och som genomförts av i samverkan med ett sydafrikanskt universitet. Genom forskning kan orsakerna till fattigdom och förtryck belysas och lösningar presenteras. Forskning bidrar till analytisk kompetens och kritiskt tänkande. En välinformerad samhällsdebatt är grundläggande för demokratisk utveckling och värnandet av mänskliga rättigheter. Forskning, innovation och ny kunskap är förutsättningar för hållbara samhälleliga institutioner samt för att genomföra Agenda 2030. Covid-19- pandemin har visat vikten av kunskap och forskning för hanteringen av globala utmaningar. ses en global trend där vetenskap och evidens ifrågasätts. Forskningskapaciteten i de minst utvecklade länderna är fortfarande mycket låg, inklusive ett lågt antal forskare och svaga forskningsstrukturer. 5.8.6Sveriges mål och prioriteringar Genom forskning och innovation kan lösningar på globala utmaningar tas fram. ska bidra dels till forskningsresultat av relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling och deras genomslag i samhälle, dels till byggande av forskningskompetens. verkar för att forskare från låg- och medelinkomstländer får konkurrera på lika villkor om forskningsmedel internationellt samt för lokalt ägande, relevans och kompetensutveckling i låg- och medelinkomstländer. Inom multi-bi- stödet har Sida prioriterat stöd till underfinansierade forskningsområden såsom artificiell intelligens (AI), biologisk mångfald, livsmedelssäkerhet, AMR och humaniora. I det följande redovisas resultat av stöd till dessa organisationer som regeringen ser som särskilt centrala på forskningsområdet: •WHO är en av de centrala samarbetsorganisationerna för svenskt forskningsstöd globalt. WHO bidrar med både forskning och normgivande arbete, bland annat inom SRHR och hälsosystem. •Consultative Group for () är ett globalt partnerskap med 15 forskningsinstitut samordnade globalt under en finansieringsmekanism och flera forskningsprogram. •Joint Programming Initiative on Antimicrobial Resistance är en global samarbetsplattform inom vilken 28 länder genomför utlysningar inom forskning. •International finansierar forskning globalt av vacciner mot snäckfeber (bilharzia) och kolera och som även etablerar sitt Europakontor i . •Forskningsinstitutet for (), med bas i och ett globalt nätverk av specialister stödjer forskning Skr. 2021/22:236 inom utvecklingsekonomi. •Bland svenska samarbetsorganisationer med ett bredare mandat och med starka forskningsprofiler kan nämnas Världsbanksgruppen, och UNDP. 5.8.8 Verksamhet och resultat Forskningsresultat och deras genomslag i samhället Forskning ger resultat främst på lång sikt genom bland annat vetenskapliga publikationer och forskningens genomslag i innovation. bland annat bidragit till nya metoder för mödravård, innovationer för insektsbekämpning och mer effektiva fiskodlingar. Stärkta forskningsmiljöer och forskningskompetenser har även andra positiva effekter såsom stärkta förutsättningar för grundutbildning, samhällelig debatt och institutionsbyggande. Även grundforskning har en viktig plats inom forskningsstödet. Covid-19-pandemin har bromsat och försenat många forskningsprojekt Dock har den ökade användningen av digital kommunikation haft vissa positiva effekter, inklusive att fler forskare har kunnat nå ut Sida har bidragit till tre WHO-baserade forskningsprogram om fattigdomsrelaterade infektionssjukdomar, sexuell och reproduktiv hälsa och hälsosystems respons mot covid-19. Utvecklingsrelevant forskning med svenskt stöd pågår vid CGIAR:s institut om bl.a. foder för boskap, utveckling av regionala strategier för att minska risken för naturkatastrofer i och , förbättrad policy inom skogsjordbruk i och förbättrat och bioberikat utsäde, hybridmajs och utsäde av potatis. avhandlat områden såsom strukturomvandling, informell ekonomi, skattefrågor och inkomstojämlikhet. Vid årliga konferenser har UNU- samlat forskare i utvecklingsekonomi från hela världen för att utbyta forskningsresultat och lärdomar. omfattade forskning om fattigdomsmönster och ekonomisk utveckling till stöd för länder att fatta informerade beslut. Världsbanksgruppens samfinansieringsfond Knowledge for Change Program har främjat forskning för fattigdomsminskning och möjliggjort medverkan av forskare från låginkomstländer. forskningsrapport har undersökt global ekonomisk utveckling, framtidsutsikter och policyfrågor med fokus på Ett internetbaserat analysredskap har tagits fram där användare kan jämföra data mellan grupper och regioner i syfte att mäta och följa upp målet om minskad fattigdom och ökat välstånd. gav stöd till forskningsprojektet and the för kartläggning av könsdiskriminerande lagstiftning i 190 länder i syfte att ta bort lagstiftade hinder för kvinnors ekonomiska deltagande. har bedrivit forskning på arbetslivs- och arbetsmarknadsområdet för att främja policyrelevant kunskap för medlemsstaterna. har täckt ett brett spektrum av frågor såsom arbetsförhållanden, klimatförändringar och global handel. har också producerat flera årliga rapporter såsom World Employment and Social Outlook och den akademiska tidskriften och publicerar kontinuerligt inom olika ämnesområden. Inom UNHCR finns det så kallade som har initierat samarbete med forskarvärlden för att stärka den vetenskapliga grunden för UNHCR:s insatser och främja innovation inom humanitära insatser.