prop · H90382 · 2022-01-20 00:00:00 — Kapacitetsbehovet för handläggning av ansökningarna och för boenden gick också ned, men med en eftersläpning på efter att inkomna ärenden hade handlagts och fått slutliga beslut. Med ytterligare eftersläpning kan behovet minska även av kapacitet för A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD återvändandeärenden, handläggning av ansökningar om anhöriginvandring och medborgarskap samt utbetalning av statliga ersättningar för flyktingmottagande. Eftersläpningarna medför att belastningen i delar av verksamheten kan vara hög och även öka under åtskilliga år efter att antalet nya asylansökningar har gått ned. Antalet inkomna ansökningar om uppehållstillstånd av andra skäl har också varierat, men inte lika kraftigt. Med anledning av pandemin minskade antalet tillståndsärenden22 av alla typer . Det växlande antalet tillståndsärenden påverkar behov av kapacitet, främst för handläggning och beslut. Handläggningstiderna för dessa ärenden är generellt sett kortare än för asylansökningar, vilket innebär att kapacitetsbehoven inte släpar efter på samma sätt som de gör för asylärendena. Antalet inkomna medborgarskapsärenden har ökat kraftigt. Svenskt medborgarskap kan som huvudregel beviljas efter fyra eller vistelse i , och ökningen är en följd av ett ökat antal beviljade uppehållstillstånd under den första halvan av . Det innebär att behov av kapacitet för handläggning och beslut kan påverkas åtskilliga år efter att antalet ansökningar om uppehållstillstånd har förändrats. 2.2Minskade anslag, krav på effektivisering och ändrade uppdrag Under den första halvan av ökade anslagen för verksamhet snabbt. uppgick förvaltningsanslaget, som bland annat bekostar dess personal och administrativa lokaler, till nästan (se tabell 1). Allt eftersom antalet asylsökande i mottagningssystemet minskade minskade också anslagstilldelningen. Anslagstilldelningen har också ändrats med anledning av att regeringen har tillfört eller tagit bort uppgifter från (se vidare nedan). i förvaltningsanslag, vilket innebar en minskning med mer än en tredjedel jämfört med . var anslaget 2020 fortfarande betydligt högre än . Tabell 1 förvaltningsanslag (mnkr), 2010–2020 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Anm.: Anslagsbeloppen avser helår, ökningar genom tilläggsbudgetar är inräknade. Källa: Regleringsbrev för budgetåren 2010–2020 avseende . 22Tillståndsärenden är en benämning för prövning av uppehållstillstånd för personer som vistas utanför gränser och som vill besöka, bosätta sig, arbeta eller studera i . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Regeringen har också på olika sätt styrt mot snabbare handläggning och en mer effektiv verksamhet. I regleringsbrevet angav regeringen bland annat att ska arbeta för att väsentligt förkorta sina handläggningstider för asylansökningar. Handläggningsprocesserna skulle också göras mer kostnadseffektiva och it-stödet utvecklas så att betydande produktivitetsökningar uppnås . Huvudinriktningen mot snabbare handläggning och ökad effektivitet var densamma även i regleringsbreven , 2019 och 2020.23 I budgetpropositionen aviserade regeringen att förvaltningsanslag ska minskas med –2020 med anledning av ett skärpt krav på effektiviseringsåtgärder. Besparingen gick utöver neddragningar som motiverades med att antalet asylsökande förväntades minska.24 har också och regeringens beslut om ändrade uppdrag påverkat anslagstilldelningen. De större förändringarna redovisas i tabell 2. Tabell 2 Förändrade uppdrag och dess påverkan på förvaltningsanslaget, 2017–2020 Ansvarig myndighet för bosättning av nyanlända enligt +30 mnkr/år lag (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända Flytt av verksamheter som avser organiserad −72 mnkr/år sysselsättning för asylsökande från −200 mnkr/år +524 mnkr, totalt Förstärkt kapacitet för anknytningsärenden +32 mnkr/år Utökade arbetsuppgifter med anledning av ny Övertagande av migrationsverksamheten vid +165,/år Källa: Regleringsbrev för budgetåren 2017–2020 avseende . 23Sammanställning av regeringsuppdragen och återrapportering redovisas i bilaga 1. 2017/18:01, utg. omr. 8, bet. 2017/18:SfU4, rskr. 2017/18:103. 2017/18:252, bet 2017/18:FiU49, rskr. 2017/18:358. A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD Ovanstående förändringar i förvaltningsanslaget är inräknade i siffrorna i tabell 1. Utöver dessa förändringar beslutade regeringen –2020 att ge särskilda uppdrag vid sidan av regleringsbrevet.26 2.3 En omställning, flera omställningsprocesser För innebar omställningen –2020 en successiv anpassning av verksamheten till ett minskat mottagningssystem, ändrade ärendebalanser och en minskad budget. Omställningen genomfördes i flera etapper, berörde stora delar av verksamheten och har fortsatt även efter perioden. Omställningen initierades 2016 och har bestått av flera etapper Förberedelserna inför den första etappen av omställning började , i samband med att regeringen presenterade budgetpropositionen för 2017.27 En huvudinriktning var att påbörja en växling från mottagning av asylsökande till andra uppgifter.28 I verksamhetsplanen angav generaldirektören att successivt skulle avveckla boenden. betonades att myndigheten nu fått hela bosättningsuppdraget för nyanlända med uppehållstillstånd, och att även kapaciteten för återvändandeverksamhet för dem som fått avslag skulle ökas. Generaldirektören betonade också att myndighetens fleråriga fokus på asylmottagning och asylprövning nu var på väg att riktas mot andra ärendeslag med växande ärendeköer.29 I verksamhetsplanen angavs att skulle ”genomföra en kraftig omställning som innebär att vi kommer att vara en betydligt mindre myndighet ”.30 Asylprövnings- och mottagningssystemet skulle minska ytterligare. Företrädare för beskriver en balansgång mellan å ena sidan behovet att minskad personalstyrka på grund av minskad budget, och å den andra behovet av resurser utifrån hur avarbetningen av ärendena framskred. infördes ett anställningsstopp i syfte att främja intern rörlighet framför nyrekrytering. ville myndigheten främja ett långsiktigare perspektiv på kompetensförsörjning genom att stimulera tillsvidareanställningar framför kortsiktiga visstidsanställningar.31 26Uppdrag regeringen har lämnat till 2017–2020 i kronologisk ordning, bilaga till e-post från . Tre av besluten berör genomförande av det lagreglerade bosättningsuppdraget. De andra avser bland annat myndighetssamverkan på olika områden, insatser för att förstärka informationen och kompetensen inom delar av tillståndsgivningen samt att ta emot praktikanter med nedsatt funktionsförmåga. 27Intervju med företrädare för , . 28Intervju med företrädare för , . 29Migrationsverket, Verksamhetsplan samt Årsredovisning . 30Migrationsverket, Verksamhetsplan . 31Intervju med företrädare för . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN I inledningen till verksamhetsplan menade generaldirektören att verksamheten var på väg in i ett mer stabilt läge, men att neddragningarna av boendekapaciteten skulle fortsätta. Ett stort utrymme gavs till arbetet med en mer långsiktig, strategisk planering.32 Även har fortsatt att anpassa organisationen utifrån ett minskat kapacitetsuppdrag och en minskad budget. har även huvudkontoret berörts av omorganisering och besparingar, som antalet regioner har minskats från sex till tre. Utvecklingen av den strategiska styrningen skulle fortsätta.33 Antalet anställda har ändrats snabbt Antalet anställda vid ökade kraftigt kring mitten av , från 3 229 vid slut till 8 432 . har antalet anställda minskat, för att ligga på 5 551. Personalstyrkan är fortfarande större än vad den var . Tabell 3 Antal anställda 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Källa: , Årsredovisningar –2020. Personalkostnaderna förändras i nära förhållande till antalet anställda. Således ökade personalkostnader –2017, för att därefter minska igen. Från toppnoteringen på har de årliga kostnaderna sjunkit med till . Kostnaderna är dock fortfarande högre än –2012 (se figur 2). Verksamheter har dragits ned, och många verksamhetsorter har avvecklats Kostnaderna för lokaler och drift har utvecklats på liknande sätt som personalkostnaden, men med ännu snabbare och kraftigare variation. Lokalkostnaderna nästan tiofaldigades , för att därefter minska betydligt . De årliga kostnaderna för lokaler och drift har minskat med . 32Migrationsverket, Verksamhetsplan . 33Migrationsverket, Verksamhetsplan samt Intervju med företrädare för . A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD Figur 2 kostnader för personal, lokaler och drift (mnkr), 2010–2020 Källa: , Årsredovisningar –2020. Under omställningens gång har verksamheten skalats ned på ett trettiotal verksamhetsorter och avvecklats helt på upp mot 20 orter, i huvudsak där verksamheten varit av relativt liten omfattning.34 34 Underlag Nedläggning av orter och omplaceringar, bilaga till e-post från . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 3Migrationsverkets resultat och måluppfyllelse under omställningen I kapitlet presenteras iakttagelser och slutsatser av resultat och måluppfyllelse, med fokus på asylprövning.35 Dessa visar att endast nådde uppsatta mål i begränsad utsträckning –2020. Resultaten vad gäller produktivitet och handläggningstider har i flera avseenden varit sämre än innan omställningen. Mål för tillgänglighet och service har inte heller nåtts . Vi bedömer att omställningen har haft negativ inverkan på resultaten. Vi bedömer också att både ledning och regeringen överskattade myndighetens förmåga att effektivisera verksamheten och därigenom att nå målen under omställningen. Regeringen motiverade beslut om besparingar med dessa effektiviseringar, som sedan uteblev. Det finns flera orsaker till de uteblivna effektiviseringarna. Mer komplicerad lagstiftning har försvårat möjligheter att öka produktiviteten på planerat sätt. Nya och förändrade uppdrag kan också ha påverkat det. Besparingarna ledde också till att investeringar som syftade till effektivisering sköts upp. Slutligen påverkade omställningen myndighetens kompetensförsörjning på ett negativt sätt. 3.1Migrationsverket har endast nått mål för prövningsverksamheten i begränsad utsträckning En central del i uppdrag är att pröva inkomna ansökningar om uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap. I myndighetens regleringsbrev formulerar regeringen uppdrag och mål för prövningsverksamheten. Dessa har i första hand handlat om kortare handläggningstider och mer kostnadseffektiva handläggningsprocesser. har även haft internt formulerade mål för minskade ärendebalanser 36 och förbättrad produktivitet 37. Men har endast nått dessa mål i begränsad utsträckning. har under hela den studerade perioden haft problem med att få ned ärendebalanserna för asyl- och anknytningsärenden. Ärendebalanserna för arbetsmarknads- och medborgarskapsärenden har också vuxit stadigt. Produktiviteten har varit lägre än uppsatta mål och uppnådd produktivitet , vilket har påverkat utvecklingen av ärendebalanserna. Höga ärendebalanser med långa kötider38 har 35Mål för mottagningsverksamheten beskrivs i kapitel 5. 36Med ärendebalans avses i den här rapporten antalet öppna ärenden . 37Med produktivitet avses antalet avgjorda ärenden per årsarbetare. 38Med kötid avses tiden mellan inkommen ansökan och tidpunkt för mätning av pågående ärenden, dvs. hur länge de med pågående ärenden dittills har fått vänta på beslut. A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD även gjort att har haft svårt att nå mål om kortare handläggningstider för avgjorda ärenden. Dessa resonemang utvecklas nedan. har fortfarande inte helt kommit i kapp i asylprövningen efter flyktingsituationen 2015 kom över 160 000 asylsökande till , vilket var fler än . lade stort fokus på att fatta beslut i deras ärenden.39 Vid ingången av 2017 väntade ändå fler än 70 000 asylsökande på beslut. –2019 var mål att avarbeta de äldre ärendena för att därigenom kunna förkorta handläggningstiderna.40 Förutsättningarna för det var också goda, då antalet asylsökande till har varit nere på rekordlåga nivåer . Men målen har inte nåtts. Under hela den studerade perioden har den genomsnittliga kötiden för de öppna asylärendena varit omkring eller högre. Äldre ärenden har därmed stått för en betydande del av ärendebalansen. 24 000 asylsökande på beslut på sin förstagångsansökan. Den genomsnittliga kötiden för dessa var då 345 dagar.41 Det indikerar att fortfarande inte har kommit i kapp i asylprövningen efter flyktingsituationen 2015. Figur 3 Antal öppna ärenden i slutet av 2017–2020 39Se , Årsredovisning . 40Se , Verksamhetsplan ; , Årsredovisning . 41Migrationsverket, Årsredovisning . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Även i så kallade tillståndsärenden var ärendebalansen hög vid ingången av 2017. hade interna mål om att till utgången av 2017 väsentligt minska balansen av öppna anknytningsärenden och halvera balansen av öppna arbetstillståndsärenden.42 Det senare målet nåddes först . Förväntad ökning av ansökningar om förlängningar av uppehållstillstånd respektive medborgarskap har endast delvis kunnat hanteras beviljas asylsökande oftast tidsbegränsade uppehållstillstånd. I takt med att dessa löper ut kan man förvänta sig att många ansöker om förlängt uppehållstillstånd. Förlängningsansökningarna är inte lika tids- och resurskrävande att handlägga som förstagångsansökningar, men det stora antalet tar likväl betydande resurser i anspråk. Likaså kan man förvänta sig att många av dem som beviljas uppehållstillstånd inom några års lopp kommer att ansöka om att bli svensk medborgare. Antalet förlängningsansökningar ökade först , men det ledde inte till några större förändringar i ärendebalansen. hade fattat beslut i merparten av dessa. Sedan den andra vågen av förlängningsansökningar, som kom , har däremot ärendebalanserna för förlängningsärenden stigit. Vid utgången av 2020 väntade 17 000 personer på beslut på sin förlängningsansökan.43 Antalet öppna medborgarskapsärenden har ökat under hela den studerade perioden. Kraftigast var ökningen (se figur 3). väntade över 100 000 personer på beslut om medborgarskap. Antalet årsarbetare för handläggningen låg dock på en relativt nivå , och förstärktes först . ingår även medborgarskapsärenden i regeringens målformuleringar för effektivare processer. 42Migrationsverket, Verksamhetsplan . 43Migrationsverket, Årsredovisning . A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD Ett ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. har den sökande rätt att skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Prövning av uppehållstillstånd på grund av anknytning ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in. Prövning av uppehållstillstånd för arbete och ett arbetstillstånd ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in. Prövning av uppehållstillstånd för forskning och studier inom högre utbildning m.m. ska avgöras inom från det att ansökan lämnades in. Källa: 9 och 12 §§ förvaltningslagen (2017:900); 4 kap. 21 a och b §§ samt 4 a kap. 1 § utlänningsförordningen (2006:97). Långa handläggningstider i samtliga processer under omställningen Under hela omställningen har även brottats med långa handläggningstider i prövningsverksamheten. nådde inte målen om kortare handläggningstider. har många ärenden passerat de författningsstyrda tidsgränserna för när ett ärende senast ska vara avgjort (se faktaruta). I takt med att kvarvarande asylärenden har avgjorts, har handläggningstiderna för asylärenden kunnat kortas ned. Men den genomsnittliga tiden från att en förstagångsansökan inkommer till beslut överstiger fortfarande både författningsstyrda tidsgränser och nivåerna Det gäller de flesta studerade ärendeslag (se tabell 4).44 44Vi bedömer att perioden –2012 utgör en relevant jämförelseperiod. Det var innan den period då myndigheten växte för att kunna hantera en ökning av inkomna asylansökningar och behov av platser på asylboenden. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell 4 Genomsnittliga handläggningstider (dagar) för avgjorda asyl, tillstånds- och medborgarskapsärenden Anm.: Redovisade medelvärden –2012 är oviktade. Vi bedömer att de fortsatt långa handläggningstiderna för asylärenden till stor del är en följd av de höga ärendebalanserna . Med en genomsnittlig kötid för pågående ärenden vid ingången av på över , som har varit fallet för asylärenden sedan ingången på 2017, är det svårt att få ner handläggningstiden för avgjorda ärenden mer än så. har behövt både arbeta för att fatta beslut i dessa och ta hand om nyinkomna ärenden. bedömde att regeringens mål 2017 om att väsentligt korta handläggningstiden redan var ouppnåeligt vid ingången av året.45 Vi delar den bedömningen. Vi bedömer även att prioritering av äldre ärenden var rimlig. hade på kort sikt kunnat uppnå kortare handläggningstider genom att prioritera 45Migrationsverket, Årsredovisning . A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD Det hade dock kunnat få orimliga konsekvenser för de sökande som redan hade väntat på besked. har haft liknande utmaningar under den senare delen av perioden. budgetproposition framhöll regeringen att beräknades uppnå arbetande balans för asylärenden med genomsnittliga handläggningstider på 3–4 månader.46 Det har fortfarande inte lyckats med. har under hela den studerade perioden haft som mål att förbättra produktiviteten och kostnadseffektiviteten i prövningsverksamheten.47 fanns uppdrag om kostnadseffektivitet också i myndighetens instruktion.48 Även i regeringens regleringsbrev fanns särskilda mål om förbättrad kostnadseffektivitet.49 fattade beslut i över 112 000 asylärenden, vilket är fler än någonsin tidigare.50 Produktiviteten 2016, mätt som antal beslut per årsarbetare, var däremot på liknande nivåer som –2014. Det stora antalet beslut förklaras därmed i första hand av att det var många medarbetare som arbetade med det stora antalet ärenden. nådde inte något av sina mål för ökad produktivitet.51 har produktiviteten ökat i flera processer. Den främsta orsaken till det är fler förlängningsärenden, som är mindre resurskrävande att handlägga. I anknytningsärenden blev dock produktiviteten 2019 lägre än prognostiserad.52 Orsakerna till och konsekvenserna av uteblivna produktivitetsökningar 2017 och 2018 utvecklas i följande avsnitt. 3.2Omställningen har sannolikt haft negativ inverkan på produktiviteten Föregående avsnitt visar att har haft problem med att nå uppsatta mål för ärendebalanser, produktivitet och handläggningstider i prövningsverksamheten –2020. Analysen som redovisas i det här avsnittet visar att ärendeutvecklingen för asylärenden är en följd av flera omständigheter och att omställningen sannolikt har påverkat 2017/18:01, utg.omr. 8, bet. 2017/18:SfU4, rskr. 2017/18:103. 47Se , Verksamhetsplan , Verksamhetsplan , Verksamhetsplan och Verksamhetsplan . 48Se 1 b § 2 förordningen (2007:996) med instruktion för . 49Se bilaga 1. 50Migrationsverket, Årsredovisning . 51Se , Årsredovisning och Årsredovisning . 52Se , Årsredovisning . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Låg produktivitet 2017 gjorde sämre rustat inför omställningen inom prövningsverksamheten 2018. Vidare är utebliven produktivitetsökning den främsta förklaringen till den långsamma avarbetningen av öppna asylärenden , då omställningen hade stor påverkan på bemanningen inom asylprövningen. i produktiviteten att omställningen har varit en större utmaning för verksamheten i vissa regioner än i andra och att i hög grad har kunnat påverka produktiviteten självt under omställningen. Scenarier för skattning av antalet öppna asylärenden För att få ökad förståelse för i vilken utsträckning som den långsamma avarbetningen av antalet öppna asylärenden kan förklaras av uteblivna produktivitetsökningar respektive färre årsarbetare, har vi genomfört några statiska simuleringar. Resultatet från dessa simuleringar redovisas i figur 4. Simuleringarna avser skattning av antalet avgjorda asylärenden vid olika scenarier. Antalet öppna ärenden är en funktion av öppna ärenden vid utgången av föregående månad, inkomna ärenden under månaden och skattat antal avgjorda ärenden under månaden. Vi har använt oss av följande fyra scenarier för simuleringarna: •Scenario 1: Mål för produktivitet 2017 – Nationella produktivitetsmål 2017 , observerat antal årsarbetare på regional nivå •Scenario 2: Mål för produktivitet 2018 – Nationella produktivitetsmål 2018 , observerat antal årsarbetare på regional nivå •Scenario 3: Oförändrad bemanning 2018 – Genomsnittligt antal årsarbetare 2017 på regional nivå , observerad produktivitet på regional nivå. •Scenario 4: Produktivitet Region – Observerad produktivitet från Region , observerat antal årsarbetare på regional nivå. Scenario 1 syftar till att beskriva konsekvensen av den låga produktiviteten 2017, som har haft betydelse för förutsättningarna inför omställningen 2018. Scenario 2 och 3 syftar till att kunna bedöma i vilken utsträckning ärendeutvecklingen kan förklaras av lägre produktivitet än förväntat respektive minskad bemanning. Scenario 4 syftar till att kunna bedöma i vilken utsträckning omvärldsfaktorer respektive egen hantering kan förklara ärendeutvecklingen. En utförligare beskrivning av scenarierna och de antaganden som ligger till grund för dem redovisas i bilaga 2. Låg produktivitet 2017 gjorde sämre rustat inför omställningen 2018 En viktig förklaring till den långsamma avarbetningen av öppna asylärenden är att inte har nått upp till produktiviteten enligt sina uppsatta mål. Angivna produktivitetsmål har varit en utgångspunkt för regeringens anslagstilldelning till myndigheten. Om produktivitetsmålen för asylärenden hade nåtts, hade merparten av alla öppna ärenden avgjorts (se scenario 1 i figur 4). Det framgår av en skattning av antalet öppna asylärenden vid olika scenarier (se faktaruta), som redovisas i figur 4. Vid det scenariot hade A TT S TÄ LLA O M I EN FÖ RÄ N DERLIG OM VÄ RLD förutsättningarna inför den då framförvarande omställningen 2018 varit betydligt bättre än vad som blev fallet. Figur 4 Observerat och simulerat antal öppna asylärenden* slutet av 2016–2020 Anm.: * Avser endast förstagångsansökningar. Källa: , bearbetningar. Det kan finnas flera anledningar till att produktiviteten 2017 blev lägre än både målsättningen och nivån året innan. anger att mer komplicerade ärenden till följd av ny lagstiftning är en viktig förklaring.53 Vidare hade utredningskrävande ärenden prioriterats ner 2016, och regeringens styrning prioriterade ärenden för ensamkommande barn. Det kan ha lett till att ärenden som beslutades krävde större utredningsinsatser. riktade också större fokus på andra ärendeslag än asylprövning, och omfördelade resurser från asylprövningen till tillståndsprövningen.54 Antalet årsarbetare inom asylprövningen 2017 var ändå på samma nivå som året innan.55 Lägre produktivitet än förväntat en viktigare förklaring till långsam avarbetning av öppna asylärenden än färre årsarbetare påverkades asylprövningen i stor utsträckning av omställningen. Det första inriktningsbeslutet om minskad bemanning inom asylprövning på regional nivå fattades i november 2017.56 Vid utgången av 2018 hade antalet årsarbetare inom asylprövningen minskat jämfört med året innan.57 Men den fortsatt långsamma avarbetningen av antalet öppna asylärenden 53Se , Årsredovisning . 54Se , Årsredovisning och Verksamhetsplan . 55Se , Årsredovisning . 56Omställning Region , bilaga till e-post från . 57Se , Årsredovisning . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN förklaras i större utsträckning av utebliven produktivitetsökning än minskad bemanning i sig (jämför scenario 2 och 3 med observerade värden i figur 4). Baserat på den här analysen kan vi inte uttala oss om hur produktiviteten, antalet årsarbetare och antalet öppna ärenden hade utvecklats om omställningen inte hade ägt rum.