prop · H903110 · 2022-02-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:110 Höjd omsättningsgräns för befrielse från Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att omsättningsgränsen för befrielse från mervärdesskatt höjs från dagens till per beskattningsår. Förslaget medför att företag med en omsättning på högst inte längre behöver vara registrerade till och deklarera mervärdesskatt. Förslaget syftar till att förenkla för mindre företag och andra aktörer med liten verksamhet. Förslaget medför ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200). Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring av mervärdesskattelagen (1994:200)......................................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund och gällande rätt ............................................................... Höjd omsättningsgräns för mervärdesskattebefrielse ....................... Sammanfattning av promemorian Höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt ......... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). 2021/22:110 2 Förslag till lag om ändring av mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att 9 d kap. 1 och 5 §§ mervärdesskattelagen (1994:200)1 ska ha följande lydelse. En beskattningsbar person är enligt bestämmelserna i detta kapitel befriad från skatt på omsättning av varor och tjänster som den beskattningsbara personen gör inom landet under ett beskattningsår, om omsättningen enligt 3 § för något av de två för något av de två Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska beloppet enligt första stycket justeras i motsvarande mån. Om förutsättningarna för skatte- Om förutsättningarna för skatte- befrielse upphör på grund av att den befrielse upphör på grund av att den den beskattningsbara personen ta ut den beskattningsbara personen ta ut skatt enligt denna lag för den om- skatt enligt denna lag för den om- sättning som medför att beloppet sättning som medför att beloppet överskrids och anmäla sig för överskrids och anmäla sig för registrering hos på det registrering hos på det skatteförfarandelagen (2011:1244). skatteförfarandelagen (2011:1244). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. Lagen omtryckt 2000:500. Senaste lydelse 2016:1069. Senaste lydelse 2016:1069. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.21) gör regeringen bedömningen att den s.k. omsättningsgränsen bör höjas till . En promemoria – Höjd omsättningsgräns för befrielse från mervärdesskatt – med förslag till ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200) har tagits fram inom . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag överensstämmer med regeringens. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/03225). Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. 4Bakgrund och gällande rätt Enligt rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet) får införa mervärdesskattebefrielse för beskattningsbara personer vars årsomsättning högst är lika med motvärdet i nationell valuta av enligt den omräkningskurs som gällde på (artikel 287 i 10 000 ECU motsvarar ca vid omräkning med valutakursen En beskattningsbar person som kan skattebefrias kan välja att i stället tillämpa de allmänna mervärdesskattereglerna (artikel 290 i mervärdesskattedirektivet). har utnyttjat möjligheten att införa mervärdesskattebefrielse för vissa beskattningsbara personer (se prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.24, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). skattebefrielse för beskattningsbara personer med liten omsättning finns främst i 9 d kap. mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML. Skattebefrielsen gäller för omsättning av varor och tjänster som görs inom Reglerna gäller för beskattningsbara personer med en omsättning Omsättningen får inte heller ha överstigit under något av de föregående beskattningsåren (9 d kap. beräkningen av omsättningsgränsen ska beskattningsunderlaget för skattepliktig omsättning av varor och tjänster inom landet och viss annan omsättning inräknas (9 d kap. 3 § ML). har i två ställnings- taganden redogjort för sin syn på hur omsättningsgränsen ska beräknas (se ställningstaganden Beräkning av omsättning vid bedömning av skattebefrielse, mervärdesskatt, dnr 131 8961-17/111 och Beräkning av 2021/22:110 omsättningsgränsen för skattebefrielse för konstnärer som inte är skattskyldiga för omsättning av konstverk, mervärdesskatt, dnr 131 237079-17/111). Beskattningsbara personer som inte är etablerade inom eller som t.ex. är frivilligt skattskyldiga för handel med investeringsguld har inte rätt till skattebefrielse (9 d kap. 2 § första stycket ML). Skattebefrielsen omfattar inte heller viss omsättning av nya transportmedel (9 d kap. 2 § andra stycket ML). Den beskattningsbara personen har möjlighet att i stället tillämpa de allmänna bestämmelserna (jfr 9 d kap. 4 och 6 §§ ML). För den som är registrerad till mervärdesskatt gäller befrielsen endast om efter ansökan av den beskattningsbara personen har beslutat om detta (9 d kap. 4 § andra stycket ML). Mervärdesskattebefrielsen gäller tidigast från och med dagen har fattat beslut om befrielse (9 d kap. 4 § andra stycket ML). Mervärdesskattebefrielsen upphör om omsättningen överstiger under innevarande beskattningsår (9 d kap. 5 § ML). Den som ansökt om och fått ett beslut om att mervärdesskatt ska tas ut trots att förutsättningar för befrielse funnits enligt 9 d kap. 1 § kan inte befrias på nytt förrän från ingången av det tredje beskattningsåret efter det beskattningsår då beslutet om beskattning fattades (9 d kap. 4 § tredje stycket och 6 § ML). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.21) aviserat att omsättningsgränsen för mervärdesskattebefrielse bör höjas från nuvarande belopp på till . Enligt aviseringen bör de nya reglerna träda i kraft . 5Höjd omsättningsgräns för mervärdesskattebefrielse Regeringens förslag: Omsättningsgränsen för befrielse från mervärdesskatt höjs från till per beskattningsår. Gränsen för när skattebefrielsen upphör under innevarande beskattningsår höjs till . Lagändringen träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland , , (), Energiföretagen , FAR, Företagarna, i , utvärdering (IFAU), , , , (), , Näringslivets Skattedelegation, , , Småföretagarnas , Srf konsulterna, , och . () avstyrker förslaget på grund av att den samhällsekonomiska vinsten av förslaget framstår som tveksam, att det är oklart om förslaget är det bästa sättet att minska den relativa fullgörandekostnaden och att det hade varit önskvärt att behandla förslaget som förslaget om ”Mikroföretagarkonto – schabloniserad inkomstbeskattning för de minsta företagen” enligt SOU 2021:55. Även FAR, LRF, och , till vilken Näringslivets Skattedelegation ansluter sig, anser att förslagen borde samordnats. LRF efterfrågar därutöver att regelverken avseende inkomstskatt, sociala avgifter och bokföring ska ses över för att förslaget ska leda till ännu större förenklingar för mikroföretagen. Vissa remissinstanser har haft synpunkter på omsättningsgränsen och anser att den bör höjas ytterligare jämfört med förslaget. ESV och anser att det bör förtydligas varför omsättningsgränsen höjs till just . () anför att förslaget kan skapa problem eftersom avregistrering från mervärdesskatt kan innebära att företag inte längre kommer med i företagsregistret och framhåller att företagsstatistiken används i många sammanhang. Även Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) vill uppmärksamma på att förslaget kan ha negativa effekter för insamlingen av statistik. anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. , , , , , , , Srf konsulterna och har lämnat synpunkter på konsekvensanalysen. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att företagen konkurrerar på lika villkor. Mervärdesskatt ska därför som utgångspunkt tas ut oavsett ett företags storlek och inte påverka företag på olika sätt. För företag med en mycket liten omsättning innebär dock administrationen av mervärdesskatten en i förhållande till omsättningen omfattande arbetsbörda. Regeringen har i olika sammanhang framhållit att det är angeläget att förenkla för de minsta företagen. Ett sätt att göra det är att ge dem en möjlighet att bli befriade från att ta ut mervärdesskatt. infördes därför regler om en omsättningsgräns för mervärdesskattebefrielse i mervärdesskattelagen. Reglerna gäller för beskattningsbara personer med en omsättning som inte beräknas överstiga under beskattningsåret. En höjning av omsättningsgränsen skulle medföra en förenkling för ännu fler mindre företag som därmed inte längre behöver vara registrerade och deklarera mervärdesskatt för att deras årsomsättning inte överstiger gränsen. behöver inte heller administrera deklarationer och betalningar för de beskattningsbara personer som utnyttjar möjligheten till befrielse. En höjd omsättningsgräns kan alltså medföra förenklingar men kan en större höjning skapa negativa effekter så som tröskeleffekter och konkurrenssnedvridningar samt öka risken för skatteundandragande. En höjning av omsättningsgränsen kan, som SCB och 2021/22:110 Tillväxtanalys anför, även påverka statistikinsamlingen negativt. En avvägning mellan de positiva effekterna av minskade administrativa kostnader och de samlade negativa effekterna behöver därför göras. Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att en nivå på är väl avvägd. Vad remissinstanserna framfört om nivån på omsättningsgränsen förändrar därför inte denna bedömning. LRF efterfrågar översyn av andra skatteslag. Dessa frågor och frågor om samordning med utredningsförslag omfattas inte av detta lagstiftningsärende. , ESV:s, IFAU:s, KI:s, , , , , Srf konsulternas och synpunkter på konsekvensanalysen behandlas i avsnitt 6. För att minska den administrativa bördan för mindre företag med liten omsättning föreslås därför att den nuvarande gränsen på höjs till per beskattningsår. En sådan höjning ligger inom ramen för vad som är tillåtet enligt mervärdesskattedirektivet (artikel 287). Ändringen av omsättningsgränsen påverkar också förutsättningarna för när mervärdesskattebefrielsen ska upphöra. Förslaget innebär inga förändringar av utformningen av övriga bestämmelser om skattebefrielse för beskattningsbara personer med liten omsättning. Förslaget medför ändringar i mervärdesskattelagen som föreslås träda i kraft . I fråga om mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt före ikraftträdandet ska dock äldre bestämmelser fortfarande gälla. Förslaget medför ändringar i 9 d kap. 1 och 5 §§ ML. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På , och för att analysera andra konsekvenser än de offentligfinansiella effekterna, kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Syfte och alternativa lösningar Förslaget syftar till att minska de administrativa kostnaderna kopplat till mervärdesskatt för de aktörer som berörs av förslaget. Om inga förändringar görs kommer administrationen inte att minska för dessa aktörer. När det gäller mervärdesskatt begränsas möjligheterna till alternativa lösningar av mervärdesskattedirektivets bestämmelser. En möjlighet som medlemsstaterna har är dock att införa skattebefrielse för mindre företag. En befrielse medför att de företag som väljer att utnyttja möjligheten inte behöver ta in och redovisa mervärdesskatt. Det gör att de berörda företagen kan undvika i stort sett all administration kopplad till mervärdesskatten. () anser att det saknas resonemang om andra sätt att minska fullgörandekostnaderna, t.ex. genom att minska merkostnaderna som följer av differentierade momssatser. När det gäller KI:s synpunkt kan först konstateras att det endast är av de berörda företagen som behöver hantera mer än en skattesats. Det betyder att ett hypotetiskt införande av en enhetlig skattesats skulle beröra endast en mycket liten andel av den aktuella gruppen som det skulle medföra stora konsekvenser i många andra avseenden. En sådan åtgärd är därför inte ett jämförbart alternativ till det aktuella förslaget. Regeringen ser inte heller att det finns något alternativt sätt att underlätta för de allra minsta företagen som är möjligt att genomföra inom ramen för t.ex. . Företag som är befriade från mervärdesskatt lägger inte på någon mervärdesskatt på sin försäljning. får de inte dra av ingående mervärdesskatt på sina inköp. Det betyder att mervärdesskatten på inköpen blir en kostnad i företaget. För att kompensera för denna kostnad lägger företagen i regel på ett belopp på priset när de säljer sina varor eller tjänster. Den delen av priset kallas dold moms. Hur stor den dolda momsen är i förhållande till den mervärdesskatt som betalats på inköpen kan på kort sikt variera mellan olika företag och är beroende av olika yttre faktorer såsom konkurrens. Antagandet i beräkningen av de offentligfinansiella effekterna är att företagens vinster på är opåverkade av mervärdesskattebefrielsen och att mervärdesskatten på inköp då slår igenom i konsumentpriserna. När det gäller företag som säljer till andra företag som är skattskyldiga för mervärdesskatt är det en nackdel att inte kunna lägga mervärdesskatt på försäljningen. Denna nackdel uppstår eftersom det köpande företaget inte kan dra av den dolda momsen som ingående mervärdesskatt. Det betyder i sin tur att det köpande företaget måste ta ut en kompensation för den dolda momsen genom att lägga den på sitt försäljningspris. Eftersom mervärdesskatt tas ut på försäljningen innebär detta att sådan tas ut även på den dolda momsen, dvs. det uppstår en s.k. kumulativ effekt. Eftersom den kumulativa effekten är till nackdel för ett företag som säljer till andra företag, skulle det kunna medföra att företag som är berättigade till befrielse från mervärdesskatt ändå väljer att ingå i mervärdes- Sannolikt är dock dessa företag mycket få till antalet. När det gäller vilka företag som kommer att välja att stå utanför mervärdesskattesystemet är utgångspunkten att alla företag som uppfyller kriterierna, och där det är ekonomiskt fördelaktigt för dem själva, kommer att göra så. Det kan bli ekonomiskt fördelaktigt av två anledningar. första är att företagen slipper den administrativa kostnaden för att redovisa Den andra är att de inte längre behöver påföra mervärdesskatt på sin försäljning, vilket medför att det finns utrymme att Att slippa redovisa mervärdesskatt på försäljningen är som nämns ovan dock endast förmånligt för företag som säljer till slutkonsumenter, dvs. inte till andra skattskyldiga företag, och som redovisar en positiv nettomoms. Vid beräkningen av den offentligfinansiella effekten används data från företagens redovisning av Det är utifrån dessa data inte möjligt att exakt identifiera de företag för vilka det är ekonomiskt fördelaktigt att stå utanför Därför görs beräkningen av den offentlig- finansiella effekten med antagandena att alla företag som uppfyller kriterierna och som har högre utgående än ingående mervärdesskatt kommer att begära befrielse från mervärdesskatt. (ESV) framhåller i sitt remissvar att marknadsförutsättningarna för berörda företag borde ha studerats mer ingående, särskilt vad gäller i vilken utsträckning försäljning sker till aktörer med avdragsrätt. instämmer i att konsekvensanalysen hade blivit mer precis med en fördelning mellan företag som säljer till andra skattskyldiga och företag som säljer till slutliga konsumenter. Anledningen till att detta inte gjorts är att det saknas sådana uppgifter i de data som använts för analysen och att det skulle vara alltför resurs- och tidskrävande att genom en särskild studie ta in information om detta. Regeringen anser dock att den aktuella gruppen har sådana speciella förutsättningar att det går att göra en rimlighetsbedömning som är tillräcklig i detta sammanhang. Bedömningen är att företag som säljer till andra skattskyldiga aktörer i regel inte tillhör de allra minsta företagen. Eftersom den aktuella gruppen består av företag som är mycket små och som i hög grad utgörs av sidoverksamheter eller verksamheter som gränsar till hobby, anser regeringen att ett antagande att de allra flesta har slutliga konsumenter som kunder inte medför att konsekvensanalysen blir alltför osäker. Införande av gränser och trösklar för skatteplikt kan i många sammanhang medföra anpassningar och beteendeförändringar som får negativa följder på de offentliga finanserna, såsom anpassning av verksamhetens omfattning och varaktighet eller underrapportering av Det är svårt att uppskatta hur stor sannolikheten för sådan beteendepåverkan är när det gäller detta förslag, men den samlade risken för allvarliga konsekvenser bedöms inte vara särskilt stor. instämmer i sitt remissvar i att det är svårt att uppskatta eventuella beteendeeffekter och tillägger att det finns skäl att följa upp och utvärdera regelförändringen i detta avseende. Vid större förändringar av reglerna för mervärdesskatt uppstår även en indirekt effekt på de offentliga finanserna via konsumentprisindex (KPI). Förslaget om omsättningsgräns bedöms dock endast medföra en KPI- effekt som är försumbar. Den offentligfinansiella effekten beräknas med data över redovisad mervärdesskatt som underlag. Av samtliga företag som redovisade mervärdesskatt hade ca 512 000 en omsättning som inte översteg . Av dessa företag var det 405 000 företag som antingen hade en omsättning eller ingen omsättning alls 2018 och 2017. En majoritet av dessa företag redovisar en negativ nettomoms, dvs. mervärdesskatten på deras inköp är större än mervärdesskatten på försäljningen. Så är fallet för t.ex. företag som befinner sig i ett uppbyggnadsskede. Eftersom det i de flesta fall inte är ekonomiskt lönsamt för dessa företag att stå utanför mervärdesskattesystemet antas att dessa inte kommer att välja att göra så. När dessa företag räknas bort återstår ca 82 000 företag. Bland dessa kan det finnas företag där omständigheterna är sådana att det inte finns någon fördel att stå utanför mervärdesskattesystemet. En sådan omständighet kan vara att de säljer till företag som är skattskyldiga. Det är dock inte möjligt att separera företag som säljer till andra skattskyldiga företag från sådana som säljer till slutliga konsumenter. Ett rimligt antagande är dock att det i den aktuella gruppen är mycket få företag som säljer till andra företag. Bedömningen är därmed att antalet företag som kommer att välja att stå utanför mervärdesskattesystemet uppgår till ca 80 000. Denna grupp företag redovisade en samlad nettomoms från egen försäljning om 2019. anser att antalet företag som kommer att välja att avregistrera sig är överskattat och att den offentligfinansiella effekten därmed också är överskattad. När det gäller synpunkt kan följande tilläggas. I beräkningen innefattas alla som förväntas omfattas av befrielse när de nya reglerna har etablerats. Alla dessa kommer dock inte att behöva ansöka om avregistrering. När reglerna har trätt i kraft kommer nystartade företag att omfattas av befrielse per automatik om omsättningen inte beräknas överstiga per beskattningsår. Det innebär att allt färre med tiden kommer att ansöka om avregistrering. Regeringen är medveten om att uppskattningen av antalet som kommer att omfattas av befrielse när reglerna etablerats är osäker och att det finns en infasningsperiod, vars längd också är osäker. Uppfattningen är dock att den uppskattning som gjorts är rimlig. Vid bedömningen av den offentligfinansiella effekten beaktas att den samlade produktionen och konsumtionen förväntas växa, när den höjda omsättningsgränsen föreslås införas. Enligt prognos förväntas BNP i löpande priser växa . Den samlade nettomomsen för de aktuella företagen kan därmed räknas (402 x 1,11 = 446). Uppskattningen av vilka företag som kan förväntas vara intresserade av att stå utanför mervärdesskattesystemet är förenad med stor osäkerhet. Osäkerheten beror på att många antaganden har fått göras av vilka som kan komma att omfattas. Av det skälet avrundas den offentliga effekten till -0,vid fullt genomslag . kommer möjligheten till befrielse endast att vara tillämpbar , vilket medför att den offentligfinansiella effekten uppskattas till -0,. 2021/22:110 Tabell 6.1 Offentligfinansiell effekt av införande av omsättningsgräns Miljarder kronor, fasta priser och baser -0,25 -0,25 -0,5 -0,5 -0,5 Källa: Databasen , egna beräkningar Antagandet är att alla företag som uppfyller villkoren för befrielse och där omständigheterna är sådana att det är ekonomiskt lönsamt att stå utanför mervärdesskattesystemet kommer att ansöka om befrielse. Av de företag som uppfyller villkoren bedöms det vara lönsamt för ca 80 000 företag att inte redovisa mervärdesskatt. Av dessa utgör fysiska personer som bedriver enskild näringsverksamhet. som bedöms ansöka om befrielse per Aktiebolag, ekonomisk förening Övriga (, stiftelse, dödsbo, m.fl.) Källa: Databasen , egen bearbetning När det gäller fördelning på bransch bedöms bedriva verksamhet inom jordbruk, skogsbruk och fiske, bedöms bedriva verksamhet inom juridik eller ekonomi och bedöms vara kulturella verksamheter. Den totala branschfördelningen framgår av tabell 6.3. som bedöms ansöka om befrielse per bransch A Jordbruk, skogsbruk och fiske J Information och kommunikation M Juridik, ekonomi och vetenskap N Uthyrning och leasing Q Vård och omsorg R Kultur, nöje, fritid Källa: Databasen , egen bearbetning När det gäller företagsstorlek så är förslaget inriktat mot de allra minsta företagen, vilka därmed utgör samtliga som omfattas av förslaget. De företag som kommer att stå utanför mervärdesskattesystemet får en minskad administrativ kostnad. Det finns inte någon aktuell studie över vilka kostnader som mervärdesskatteredovisningen medför för olika kategorier av företag. I brist på annat underlag görs därför i stället en grov uppskattning av den minskning av kostnaderna som följer av förslaget. Hur stor minskningen blir skiljer sig troligen mellan olika företag. administrativa kostnaderna kan variera beroende på vilken typ av verksamhet som bedrivs och hur mervärdesskattehanteringen sköts, t.ex.