prop · H903153 · 2022-03-17 00:00:00 — Genom att det skapas drivkrafter för att använda flexi- bilitetstjänster ges ytterligare möjlighet för nätföretag att besluta om så effektiva lösningar som möjligt i valet mellan flexibilitetstjänster och investeringar i anläggningar. Detta påverkar i sin tur det pris som kunderna får betala för elnätet i för kunderna positiv riktning, eftersom nya investe- ringar i elnätet i vissa fall inte behövs eller kan skjutas upp. Nätutvecklingsplan för distributionsnätsföretag (avsnitt 12) Genom att distributionsnätsföretag ska ha en nätutvecklingsplan skapas transparens avseende planerad nätutbyggnad. Detta är fördelaktigt för så- väl planering av nyanslutningar som möjligheterna för befintliga nätkun- der att med framförhållning planera förändringar i sina nätabonnemang. Förslaget bedöms ha positiva konsekvenser för i synnerhet större nätkun- der, vars enskilda nyanslutningar eller abonnemangsförändringar väsent- ligt inverkar på, eller begränsas av, elnätets beskaffenhet. Ändrade regler om samredovisning (avsnitten 17.2 och 17.3) Några remissinstanser framför att en ökad möjlighet till samredovisning riskerar att leda till ökade kostnader för vissa kunder. verk anför också att inte tydligt beskriver riskerna med förslaget. Det finns en viss risk att kostnaderna kan öka för Mot bakgrund av de sammanslagningar som gjorts tidigare bedömer dock regeringen att förslaget inte kommer att innebära några avgörande skillnader för kundkollektivet. Andra kunder bör i motsvarande mån få sina kostnader sänkta. Utjämningen av överföringsavgifterna bedöms kunna leda till att kunder i områden som präglas av högre kostnader kan minska sina avgifter med 100–beroende på område, medan kostnaderna i andra områden kan öka med för kunder som har en lägre avgift. För att ge en bild av omfattningen av dessa förändringar kan effekterna av en ökad samredovisning ställas i relation till andra fakto- 2021/22:153 rer som bestämmer avgiftens nivå. Om kalkylräntan exempelvis ändras med en procentenhet, väntas avgifterna ändras med i genomsnitt , vilket för en genomsnittlig nätkund motsvarar . Regeringen bedömer att risken för betydande påverkan på nätkunderna är begränsad. Förslaget om att vissa regionnätsledningar ska få redovisas som lokalnät (avsnitt 17.3) syftar till att lokalnätskunder ska slippa bekosta utbygg- naden av regionnät som ryms inom ett givet lokalnät. Förslaget förutsätter att det är samma nätföretag som innehar både det aktuella lokalnätet och regionnätet. Förslaget medför en omfördelning av kostnader på så sätt att lokalnätskundernas kostnader sjunker något medan regionnätskundernas kostnader ökar i motsvarande mån. Det uppkommer alltså inte några ändringar för kundkollektivet som en helhet. Anslutning till elnätet (avsnitt 18) Förslaget i fråga om vad som ska anses vara särskilda skäl för att inte an- sluta en anläggning bedöms inte påverka leveranskvaliteten för befintliga nätkunder. Ett mer effektivt nätutnyttjande innebär att nya överförings- behov kan tillgodoses. Ett mer effektivt nyttjande av befintlig nätinfra- struktur kan komma nätkunderna till godo i form av lägre nätavgifter. Nätföretagens kostnader för att ge information om åtgärder för att för- stärka elnätet (avsnitt 18.5) kommer ytterst att betalas av antingen den som begär informationen eller, om anläggningen är en laddningspunkt, kund- kollektivet. Kostnaden måste dock antas vara försumbar i förhållande till de samlade nätavgifterna. Undantag från funktionskravet på överföring av el (avsnitt 19) Föreskrifter om sådana undantag från funktionskravet på överföring av el som ger utrymme för längre avbrott förväntas leda till att nyanslutningar, inklusive höjningar av avtalad effekt, kan ske snabbare och till en lägre kostnad för kunden. Konsekvenserna för nätkunderna behöver emellertid analyseras närmare i samband med att föreskrifterna tas fram, bl.a. för att utreda om undantag kan medföra att en anslutande part tvingas acceptera lägre funktionskrav för att skynda på anslutningsprocessen. Tillstånd att ha en lägesberoende överföringsavgift (avsnitt 20.2) Att de hittillsvarande bestämmelserna om tillstånd att ha en lägesberoende överföringsavgift utgår kan inte antas få några särskilda konsekvenser för nätkunderna jämfört med . Inmatning på elnätet från mikroproduktion (avsnitt 21) Att även mikroproducenter som är nettoproducenter av el undantas från nätavgiften för inmatning medför att en sådan nätkund inte riskerar att faktureras i efterhand på grund av ett nettoöverskott. Detta bör medföra en förenklad förvaltning av mikroproduktionsanläggningar och stärkta incita- ment till ytterligare investeringar i mikroproduktion. Nätföretagets fakturor (avsnitt 22) De nya kraven i fråga om nätföretagets fakturering bör leda till förbättrade förutsättningar för nätkunden att förstå och reagera på fakturans informa- tion genom att t.ex. vidta aktiva åtgärder för att ändra sin förbrukning. 28.5 Konsekvenser i övrigt för elmarknaden Regeringens bedömning: Förutsättningarna för stödtjänstmarknader tydliggörs och förutsättningarna för flexibilitet, småskalig elproduktion och långsiktig planering för nyanslutningar i lokalnät förbättras. De administrativa kostnaderna ökar något. Promemorian innehåller inte, i de delar som behandlas i propositionen, några förslag som har konsekvenser för elmarknaden i övrigt. Remissinstanserna har inga invändningar mot den bedömningen. energi-rapportens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar mot bedömningen. finner redovisningen av behov av speciella informationsinsatser bristfällig och anser vidare att konsekvensutredning- ens kvalitet hade höjts om det hade funnits en uppskattning av de olika företagens samlade kostnader samt en analys av konkurrensförhållandena mellan svenska och utländska företag. analys av reglernas konsekvenser för effektproblematiken. bedömning överensstämmer med rege- Remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. Kapacitetsrapportens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Försvarsmakten och saknar en konsekvensbedömning utifrån totalförsvarets krav på robust el- försörjning och informationssäkerhet. bedömer att Energimark- nadsinspektionens konsekvensutredning inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning, bl.a. i beskrivningen av kostnadspåverkan och påverkan på konkurrensförhållan- dena för företag. Skälen för regeringens bedömning Driften av en ledning eller ett ledningsnät ska utföras i (avsnitt 6) Förslaget att driften av en ledning eller ett ledningsnät ska utföras i syftar till att långsiktigt bidra till att säkerställa en ökad robusthet och driftsäkerhet i elsystemet. Eftersom förslaget troligen inte innebär någon förändring mot den situation som finns blir de omedelbara effekterna sannolikt små. Stödtjänster (avsnitt 7) Förslagen i fråga om stödtjänster skapar tydliga förutsättningar för hur nät- företagen ska utforma och anskaffa stödtjänster. Det bidrar till att effekti- elmarknaden genom att stödtjänster standardiseras och utbyts på 2021/22:153 marknadsplatser. I förlängningen bör det leda till en effektivare fördelning av resurser och minskade kostnader för nätföretagen och kundkollektivet. Undantagen från kravet på en marknadsbaserad anskaffning blir viktiga för att inte begränsa en rationell utveckling av nätföretagets anläggning och för att säkerställa möjligheterna till en säker och kostnadseffektiv drift även i fall då det saknas förutsättningar för att etablera en marknadsbase- rad anskaffning. Nätföretagens användning av flexibilitetstjänster (avsnitt 11) Att nätföretagens användning av flexibilitetstjänster beaktas när intäkts- ramen bestäms ger bättre förutsättningar för nätföretagen att integrera flexibilitetstjänster som en del av nätdrift och nätutveckling. I förlängning- en bör därmed produkter och marknader för flexibilitetstjänster ha betyd- ligt bättre förutsättningar att utvecklas. bör elmarknadens funktion stärkas generellt genom effektivare resursallokering och specifikt genom att nätkundernas inneboende flexibilitet eller förmåga kan användas i större utsträckning. Nätutvecklingsplan för distributionsnätsföretag (avsnitt 12) Förslaget om nätutvecklingsplaner leder till förbättrade förutsättningar för transparens avseende planerad nätutbyggnad och därigenom koordinerad samhällsplanering, innefattande integrering av nyanslutningar av såväl förbrukning som distribuerad produktion. Nätutvecklingsplaner kan på det sättet främja energiomställningen och elmarknadens funktion. Laddinfrastruktur för elfordon (avsnitt 14) Förbudet för nätföretag att inneha laddinfrastruktur öppnar för andra mark- nadsaktörer att erbjuda tjänsten och kan bidra till marknadseffektivitet genom ökad konkurrens i geografiska områden med hög efterfrågan på tjänsten. uppstår en risk att utbyggnad av laddningspunkter i områden med låg befolkningstäthet hämmas då affärspotentialen för en marknadsaktör skild från det lokala nätföretaget kan vara begränsad. För att begränsa konsekvenserna av skilda marknadsförutsättningar medger förslaget undantag från förbudet. Ändrade regler om samredovisning (avsnitt 17.2) Det finns generellt en risk att ett krav på enhetliga nättariffer inom ett redovisningsområde kan leda till en minskad effektivitet i prisbildningen. Den ökade möjligheten till samredovisning för enskilda lokalnätsföretag kan dock inte antas ha en väsentligt negativ inverkan på marknadseffek- tiviteten. Bedömningen grundas på de samredovisningar som har genomförts. Dessa sammanslagningar har resulterat i diversifierade redo- visningsenheter med en hög grad av utjämning i tariffnivåer mellan tätort och glesbygd. Detta gör att ytterligare sammanslagning av redan diversi- fierade områden endast kan ge upphov till en marginell omfördelning mellan kunder i olika områden. Därmed bedöms den utökade möjligheten till samredovisning endast ha en marginell negativ påverkan på prisbild- ningens effektivitet. Inmatning på elnätet från mikroproduktion (avsnitt 21) Förslaget medför förbättrade ekonomiska förutsättningar för småskaliga anläggningar med abonnemang för en säkring om högst att in- vestera i produktion. I anslutningspunkter där elförbrukning kombineras med småskalig elproduktion (s.k. prosumenter) förbättras förutsättningar- na för aktivt deltagande på elmarknaden. Förslag som berör elmarknaden men som inte bedöms innebära några Förslaget avseende innehav av energilagringsanläggningar (se avsnitt 16) kan medföra att nätföretagens investeringar i dessa anläggningar be- Nätföretag kan därmed inte integrera dessa tjänster i elmarknaden i den utsträckning som annars skulle varit fallet. undantag från huvudregeln, vilket begränsar konsekvenserna för elmark- 28.6 Konsekvenser för myndigheterna Regeringens bedömning: Förslagen medför inte något behov av att öka anslagen till förvaltningsmyndigheter eller domstolar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. energi-rapportens bedömning överensstämmer delvis med rege- ringens. I rapporten redovisas bedömningen att Energimarknadsinspek- tionen bör få ökade anslag med anledning av förslagen. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar mot bedömningen. Förvaltningsrätten i anser att konsekvenser- na för de allmänna förvaltningsdomstolarna inte är tillräckligt belysta. Kammarrätten i pekar på att även en måttlig ökning av måltill- strömningen till följd av förslagen leder till kännbara konsekvenser för de två allmänna förvaltningsdomstolar som främst är berörda. bedömning överensstämmer med rege- ringens. Remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. Kapacitetsrapportens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. Skälen för regeringens bedömning Avgränsning av nätverksamhet och nätdrift (avsnitt 9) kan efter begäran från ett nätföretag pröva om en viss verksamhet ska vara tillåten att bedriva tillsammans med nät- verksamheten. Utöver att prövningen i dispensfrågan innebär tillkomman- de arbete för ska beslutet kunna överklagas till domstol. Bedömningen är dock att de flesta nätföretag kommer att ordna sin verksamhet på så sätt att verksamhet som inte längre får bedrivas tillsammans med nätverksamhet avyttras eller avvecklas. tag har renodlat verksamheten och bedriver endast nätverksam- 2021/22:153 het inom den juridiska personen. Måltillströmningen till landets allmänna förvaltningsdomstolar med anledning av de skärpta bestämmelserna om tillåten verksamhet för nätföretagen bör därför bli blygsam. Stödtjänster och flexibilitetstjänster (avsnitten 7 och 11) Den nya regleringen i fråga om stöd- och flexibilitetstjänster innebär att får nya arbetsuppgifter. Inspektionen ska pröva de metoder som används för att utforma avtalen gällande stöd- tjänster innan sådana avtal ingås. Vidare ska myndigheten pröva förutsätt- ningarna för undantag från reglerna kring anskaffning av icke frekvens- relaterade stödtjänster. Måltillströmningen till de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms bli begränsad. Möjligen kan nya måltyper uppstå med hänsyn till att Energi- marknadsinspektionen i förväg ska godkänna metoder för avtal om stöd- tjänster och kunna medge dispens från kraven som gäller vid anskaff- ningen av icke frekvensrelaterade stödtjänster. När det gäller förslaget om drivkrafter för att använda flexibilitetstjänster är bedömningen att måltill- strömningen inte kommer att öka. kommer att behöva göra en översyn av sina myndighetsföreskrifter på grund av införandet av nya definitioner. Nätutvecklingsplaner (avsnitt 12) Nätutvecklingsplanerna medför nya uppgifter för Energimarknadsinspek- tionen, som ska granska och godkänna planerna. Det kan även bli aktuellt för myndigheten att utarbeta föreskrifter om vad nätutvecklingsplaner ska innehålla och hur de ska tas fram. En marginell måltillströmning till landets allmänna förvaltningsdom- stolar kan förväntas med anledning av förslaget. En nätutvecklingsplan kan behöva kompletteras eller korrigeras. Beslut av Energimarknads- inspektionen inom ramen för myndighetens tillsyn i sådana ärenden över- klagas till allmän förvaltningsdomstol. Bedömningen är dock att antalet ärenden som dessutom leder till en överprövning i allmän förvaltnings- domstol kommer att vara högst begränsat. Innehav av energilagringsanläggningar (avsnitt 16) Ett nätföretag kan hos ansöka om dispens från förbudet mot att inneha energilagringsanläggningar. Inspektionens beslut kan överklagas. Måltillströmningen till de allmänna förvaltnings- domstolarna bedöms dock bli marginell. Anslutning till elnätet (avsnitt 18) Den förtydligade anslutningsskyldigheten kan förväntas leda till ökade administrationskostnader för , som får ett ut- ökat tillsynsansvar, vilket även påverkar förvaltningsdomstolarna. Energi- marknadsinspektionen har dock redan en organisation och rutiner för att hantera prövning av dessa frågor. Regeringen bedömer att merkostnaderna kommer att kunna hanteras inom ramen för anslag. Det nya kravet för att nätföretag ska få göra avsteg från anslutnings- Prop. 2021/22:153 skyldigheten innebär att arbetet med tillsyn ökar något hos Energimark- nadsinspektionen. Detta bör kunna hanteras med befintliga resurser. Förslaget om information om nödvändiga åtgärder som krävs för att för- stärka elnätet innebär ett utökat tillsynsansvar för Energimarknadsinspek- tionen, vilket även påverkar de allmänna förvaltningsdomstolarna. Skälig- heten av den avgift som nätföretaget tar ut kan prövas av Energimarknads- inspektionen på begäran av den som ska betala. Även tvister i frågor när någon har begärt information om vilka åtgärder som skulle krävas för att förstärka elnätet ska kunna prövas av . Om- fattningen av prövningsärenden är svår att bedöma. Tvisterna kan inled- ningsvis vara svåra att avgöra, tills principer för bedömningen har fast- ställts. kommer sannolikt flera beslut att överklagas till förvaltningsdomstol. Prövning av tvister (avsnitt 24.1) Att Energimarknadsinspektionen allsidigt och slutgiltigt ska pröva tvister om nätkoncessionshavarnas skyldigheter enligt ellagen innebär att ord- ningen för prövning tydliggörs. Förslaget är inte förenat med några nya uppgifter för myndigheten. Miljöorganisationers rätt att överklaga beslut (avsnitt 25) Förslaget i fråga om miljöorganisationers rätt att överklaga vissa beslut ger vissa organisationer en formellt starkare rätt att överklaga koncessions- beslut. Denna rätt följer dock redan av rättspraxis (Mark- och miljö- överdomstolens beslut i mål M 2080-18). Det krävs också resurser för att framgångsrikt kunna driva ett över- klagande. Med hänsyn till detta och till att de flesta av de aktuella besluten ofta ändå överklagas av någon sakägare bör förslagets effekter på dom- stolarna vara marginella. Mängden överklagade beslut lär inte öka nämn- värt jämfört med hur det ser ut . I de ärenden som överklagas kan förekomsten av fler parter dock leda till en längre handläggningstid. Förslag som berör myndigheterna men som inte bedöms innebära några konsekvenser av betydelse Förbudet för nätföretag att inneha laddinfrastruktur för elfordon (av- snitt 14) bedöms inte få några effekter på eller andra myndigheters verksamhet. Tillsyn kan ske inom ramen för be- fintliga resurser. Förslaget bedöms inte heller få några konsekvenser på verksamheten i domstolarna. Förslaget att en mikroproducent inte längre ska behöva vara nettoan- vändare av el för att undantas från nätavgiften (avsnitt 21) bedöms inte innebära några betydande konsekvenser för myndigheterna. Förslagen som gäller nätföretagens fakturor (avsnitt 22) bedöms inte innebära några konsekvenser för myndigheter eller domstolar. Med hänsyn till att schablonberäkning inte längre förekommer i prakti- ken får det inte några konsekvenser för myndigheterna att regleringen i denna del utgår (avsnitt 23). Regeringens bedömning: En miljövänligare och effektivare använd- ning och utveckling av elnäten möjliggörs liksom ett mer effektivt Detta påskyndar energiomställningen, underlättar integrering av förnybara energikällor och bidrar till minskande klimat- Promemorian innehåller inte några förslag som har konsekvenser för Remissinstanserna har inga invändningar mot den bedömningen. energi-rapportens bedömning överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar saknar en analys om elanvänd- ningens miljöpåverkan och pekar vidare på att konsekvensanalysen flera gånger antyder att mikroproduktion i sig underlättar energiomställningen och uppfyllandet av det klimatpolitiska ramverket, utan att det framgår på vilket sätt detta sker. lämnar, i de delar som behandlas i pro- positionen, inga förslag som har konsekvenser för miljön. Remissinstanserna har inga invändningar mot den bedömningen. Kapacitetsrapportens bedömning överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga invändningar anser att analysen bitvis är oklar när det gäller minskade utsläpp av växthusgaser med avseende på vilken geografisk systemgräns som tillämpas. i anser att rub- riken om miljömässiga konsekvenser i rapporten är missvisande. styrelsen i län anser att miljökonsekvenserna av förslagen även bör inkludera ersättningen av fossila drivmedel och inte enbart utsläpp från elproduktionen i och utomlands. saknas beaktande av andra miljöeffekter än just klimatperspektivet samt att bedömningen av förslagets miljömässiga konsekvenser är tunn och Skälen för regeringens bedömning Stödtjänster och flexibilitetstjänster (avsnitten 7 och 11) Stödtjänster underlättar leverans av säkra och stabila nättjänster. litetstjänster bidrar till att minska behovet av förstärkning av elnätet med nya ledningar och anläggningar samt stöder en effektiv och säker drift av De underlättar anslutning av förnybara energikällor som sol och vind till elnätet, vilket leder till mer förnybar elproduktion och minskade En ökad användning av flexibilitetstjänster bidrar till en snabbare energiomställning med ökade produktionsvolymer av förnybar el, men även till ökad svensk elexport. Detta minskar i sin tur konkurrenskraften för fossila produktionskällor inom som helhet. Förslagen har alltså en positiv effekt på miljön, eftersom de bidrar till effektivare användning av näten, minskat behov av nätutbyggnad, ökad energieffektivitet, integrering av energi från förnybara energikällor och Prop. 2021/22:153 nya lösningar som alternativ till konventionell nätutbyggnad. Nätutvecklingsplaner (avsnitt 12) Införandet av nätutvecklingsplaner bedöms få en positiv miljöpåverkan, eftersom det främjar en effektiv omställning, underlättar anslutning av förnybar elproduktion och bidrar till en hållbar samhällsplanering. Anslutning till elnätet (avsnitten 18 och 21) Förslaget i fråga om särskilda skäl för att inte ansluta en anläggning stärker incitamenten att planera för kommande nätutbyggnadsbehov och skapar ytterligare drivkrafter för användning av flexibilitetstjänster. Detta leder till förbättrad effektivitet i drift och utveckling av distributionsnätet. Med större beaktande av kommande nätutbyggnadsbehov i planeringen kan mark- och miljöintrång minimeras. Ökad användning av flexibilitets- tjänster och ökad effektivitet i nätdriften leder till ett mer effektivt resurs- utnyttjande och mindre negativ miljöpåverkan. Det nya kravet för att nätföretag ska få göra avsteg från anslutnings- skyldigheten gör det lättare att ansluta mikroproduktionsanläggningar för förnybar el till elnätet. Det underlättar i sin tur energiomställningen och bidrar till att uppfylla det klimatpolitiska ramverket. Nätföretagets skyldighet att lämna information om åtgärder som krävs för att förstärka elnätet (avsnitt 18.5) gynnar planeringen för ökad elektrifi- ering av fordonsflottan särskilt. Förslaget främjar också energiomställ- ningen och uppfyllandet av det klimatpolitiska ramverket. Förslaget om avgiftsfrihet för anslutning av mikroproduktion av el (av- snitt 18.6) underlättar egenproduktion och egenförbrukning samt lagring och försäljning av förnybar el. Det gör även förslaget om slopat krav på att en mikroproducent ska vara nettoanvändare av el för att undantas från nätavgiften för inmatning på elnätet (avsnitt 21). Tillsyn och andra uppgifter för (avsnitt 24) Förslaget om skyldighet att lämna information till Energimarknadsinspek- tionen (avsnitt 24.4) syftar bland annat till att skapa förbättrad kontroll av utvecklingen av ett smart elnät. Ett smart nät främjar energieffektivitet och integreringen av energi från förnybara energikällor. Detta bedöms på lång sikt få positiva konsekvenser för miljön och främja elmarknadens effek- tivitet. Förslaget innebär även en förbättrad kontroll av hur det tar att reparera en anläggning efter ett elavbrott, vilket bör främja leveranssäker- heten på elmarknaden och effektiviteten hos nätföretagen. Säkrare leve- ranser och ökad effektivitet hos nätföretagen leder till en mer tillförlitlig drift av elnätet, vilket i sin tur medger ett effektivare resursutnyttjande och mindre miljöpåverkan. 2021/22:153 29 29.1Förslaget till lag om ändring i ellagen (1997:857) En rad nya bestämmelser förs in i lagen bl.a. för att genomföra Europapar- lamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av om ge- mensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direk- tiv 2012/27/EU (elmarknadsdirektivet). I sådana fall anges att paragrafen inte har någon tidigare motsvarighet. I övrigt sker omdisponeringar för att lagen ska ha en lämplig struktur och uppbyggnad. Hittillsvarande 1, 3 och 4 kap. ersätts av nya kapitel. Be- stämmelser om mätning av överförd el förs över till ett nytt 6 kap. När det i fråga om de nya kapitlen anges att en paragraf eller ett stycke överensstämmer med en hittillsvarande paragraf eller ett hittillsvarande stycke görs ingen ändring i fråga om lydelsen.