prop · H903144 · 2022-03-02 00:00:00 — 6–7; UNDP 2016, s. 1; UNDP 2017, s. 1; VBG/18, s. 9–10. 146UD, Underlagspromemorior: GFATM 2018, s. 3–4; 10, 2015, s. 3; 10, 2016, s. 3; 11, s. 4; UNDP 2018, s. 4–6; UNFPA 2018, s. 6–8; UNFPA 2019, s. 6–9; VBG/2019; VBG/18, s. 9. 147UD, Underlagspromemorior: UNFPA 2018, s. 8; UNFPA 2019, s. 8–9. 148UD, Underlagspromemorior: GFATM 2016; GFATM 2017. 149UD, Underlagspromemorior: UNDP 2017, s. 4; UNDP 2018; VBG/2019, s. 6. t.ex. UD, Organisationsbedömning: UNDP 2014, med UD, Underlagspromemoria: UNDP 2016. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.4UD gör inga riskanalyser, men arbetar med att omhänderta risker genom påverkansarbete Kärnstöd är, som annat bistånd, förknippat med risker. UD gör dock inga riskanalyser i termer av uppföljningsbara beskrivningar av risker, hur identifierade risker ska hanteras eller hur sannolikt det är att risken inträffar, i sina underlag till regeringens beslut om organisationsstrategier eller kärnstöd. UD hanterar framför allt eventuella risker genom att svenska aktörer tar upp dem i samband med styrelsearbete och möten med organisationerna. 3.4.1 UD:s organisationsbedömningar innehåller inte riskanalyser Organisationsbedömningarna innehåller inte några riskanalyser i termer av till exempel uppföljningsbara, systematiska och transparenta redogörelser för vilka risker ett samarbete med en organisation kan innebära. De innehåller därutöver inte någon analys av eventuella risker som specifikt rör det svenska stödet eller den svenska organisationsstrategin.151 Det framgår inte heller av regeringens riktlinjer för strategier att UD ska göra en riskanalys inför att regeringen ska fatta beslut om organisationsstrategier. Sida ska däremot göra en riskanalys inför att regeringen ska fatta beslut om geografiska och tematiska strategier.152 Förändringar av organisationsbedömningarnas utformning har inneburit att ett specifikt avsnitt om risk har tagits bort i de senare versionerna. Avsnittet innehöll bland annat bedömningar av huruvida organisationen hade en tydlig policy och regelverk avseende riskhantering. Det innehöll dock inte bedömningar som motsvarar en riskanalys.153 I den mån UD berör risker i organisationsbedömningarna är beskrivningarna allmänt hållna och tar inte upp uppföljningsbara risker. Till exempel beskriver UD risker i termer av brister, svagheter och områden med förbättringspotential.154 Ett fåtal indikatorer som rör risker förekommer i senare organisationsbedömningar. I de här fallen rör en och samma indikator flera risker, vilket medför att det inte går att utläsa vilken bedömning UD gör av en specifik risk.155 Organisationsbedömningarna innehåller också ett avsnitt om utgångspunkter för påverkansarbete.156 Där beskriver UD områden där organisationens arbete kan Samtliga organisationsbedömningar, (UD, Organisationsbedömning). 152Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 9–10. UD, Organisationsbedömningar; GFATM 2014, s. 15; 2014, s. 14; UNDP 2014, s. 15; UNFPA 2015, s. 12, VBG 2015, s. 16. Fem av de åtta organisationsstrategier vi har granskat är gjorda , se organisationsbedömningar (UD, Organisationsbedömning). 154Se t.ex. UD, Organisationsbedömning: 2019, s. 7 om förbättringspotential vad gäller integrering av rättighetsperspektivet och uppfångning av rätt målgrupper och s. 23 angående kostnadseffektivitet. Se även UD, Organisationsbedömning: UNDP 2014, s. 4 om svårigheterna att nå konsensus i styrelsen. 155Se t.ex. UD, Organisationsbedömningar: GFATM, 2018, s. 13; VBG 2019/2020, s. 21. 156Samtliga organisationsbedömningar (UD, Organisationsbedömning). R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R förbättras, men det framgår inte av organisationsbedömningarna hur dessa områden har identifierats eller om de bygger på en riskbedömning.157 UD uppger dock i ett mejl att de identifierar förbättringsområdena utifrån de indikatorer som faller sämst ut i organisationsbedömningarna.158 3.4.2 UD:s underlagspromemorior innehåller inte riskanalyser Hur UD redogör för risker i underlagspromemoriorna har förändrats . Flera underlagspromemorior som UD har tagit fram under granskningsperiodens tidigare del inkluderar beskrivningar av risker och hur de ska hanteras, men det saknas systematik i hur riskerna beskrivs.159 I senare underlagspromemorior gör UD kortfattade beskrivningar av risker förknippade med kärnstöd i avsnittet ”Ett riskmedvetet utvecklingssamarbete”. Avsnittet innehåller också en generisk text om att riskbedömningar ska ske i beredning, genomförande och uppföljning av kärnstödet. Det framgår dock inte av underlagspromemoriorna hur det här ska ske i praktiken.160 UD:s underlagspromemorior innehåller därmed inte riskanalyser i termer av uppskattningar av sannolikheten för att en viss risk ska inträffa eller vad konsekvenserna blir om de inträffar.161 Det framgår varken av promemoriorna, eller den mall som funnits för promemoriorna, vilka slags risker UD ska ta upp, som till exempel risker förknippade med relevans eller effektivitet.162 3.4.3 UD omhändertar risker genom påverkansarbete UD hanterar framför allt risker genom påverkansarbete och dialog, till exempel genom styrelsearbete där givare tillsammans med representanter från organisationerna diskuterar hur risker kan förebyggas. Tillsammans kan givarna sätta press på organisationerna att hantera risker. Ett annat tillfälle att ta upp risker är vid högnivåmöten då har möjlighet att bilateralt ta upp frågor som rör risker med högt uppsatta representanter från organisationen.163 157UD, Organisationsbedömningar: GFATM 2014, s. 22–23; GFATM 2018, s. 28–29; 2014, s. 23; UNDP 2014, s. 24; UNFPA 2015, s. 21–22; VBG 2015, s. 26–27; VBG 2019/2020, s. 35. 158Mejl från UD, . 159UD, Underlagspromemorior: GFATM 2016; GFATM 2017; UNDP 2016; UNDP 2017. ”Risker och riskanalyser” finns inte i UD, Underlagspromemorior: 10, 2015; 10, 2016; 11; VBG/18, som också tagits fram . 160UD, Underlagspromemorior: GFATM 2018; UNDP 2018; UNFPA 2018; UNFPA 2019; VBG/2019. Att det här avsnittet ska finnas med i promemoriorna framgår också av UD, Underlagspromemoria – svenskt kärnstöd till [organisation x] budgetåret [20xx], 2018. Samma rubrik, med en liknande beskrivning av innehåll, finns också med i den mall som UD tog fram 2021, se UD Underlagspromemoria – svenskt kärnstöd till ange organisation budgetåret 20xx, 2021. samtliga underlagspromemorior (UD, Underlagspromemoria). 162Se UD, Underlagspromemoria – svenskt kärnstöd till [organisation budgetåret [20xx], 2018; samtliga underlagspromemorior (UD, Underlagspromemoria). 163Intervju med: HU, UNFPA, ; HU, GFATM, ; CU och HU, , ; HU, UNDP, ; CU och HU, VBG, ; delvis CU, . 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I organisationsstrategierna identifierar regeringen områden där ska bedriva påverkansarbete. Dessa områden kan vara förknippade med risker som identifierat i samarbetet med organisationen.164 Till exempel kan det handla om frågor som rör organisationens arbetssätt eller interna styrning.165 3.5UD dokumenterar inte sin uppföljning av enskilda organisationsstrategier eller kärnstöd UD följer upp multilaterala organisationers arbete och kärnstöden på flera sätt, och tar del av andra aktörers uppföljningar och rapporter. UD dokumenterar dock inte systematiskt sina uppföljningar. I rutan nedan sammanfattar vi olika uppföljningar som regeringen, UD och andra aktörer gör av det multilaterala utvecklingssamarbetet. Sammanfattning av olika slags uppföljningar Extern skriftlig uppföljning: utvärderingar, rapporter och annan uppföljning som görs av organisationerna eller andra aktörer. Rapporterna diskuteras vid bland annat styrelse- och högnivåmöten. Intern skriftlig uppföljning: består framför allt av UD:s rapportering från möten och anteckningar från besök och informella samtal. Uppföljning kan också ske i samband med att UD tar fram organisationsbedömningar och underlagspromemorior. Löpande muntlig uppföljning: utgörs framför allt av muntliga kontakter mellan den organisationsansvariga handläggaren och representanter från organisationen, andra givare och Sida. Olika former av kommittéarbete och nätverkande utgör också tillfällen för uppföljning. All löpande muntlig uppföljning dokumenteras inte, men viss dokumentation sker (se ”intern skriftlig uppföljning” ovan). Källa: Intervjuer med HU, GFATM, , CU OCH HU, , , HU, UNDP, , VBG 29HU 19CU, HU, UNFPA, ; Chef 3HU; skr. 2017/18:188; skr. 2019/20:91; UD, vägledning för bidrag, 2016; bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU. Regeringen ska lämna en samlad redovisning av det svenska utvecklingssamarbetet och humanitära biståndet genom multilaterala organisationer till . Detta görs genom en skrivelse som UD bereder. I skrivelsen beskrivs dock inte resultat i förhållande till specifika organisationer eller enskilda kärnstöd.166 164Se t.ex. bilaga till regeringsbeslut UD2019/04041/FN; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11032/FN, s. 5–10; bilaga till regeringsbeslut UD2016/01035/MU, s. 3–7. 165Se t.ex bilaga till regeringsbeslut UF2014/52305/UD/MU, s. 3–4; protokoll vid regeringssammanträde UD2019/04041/FN; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11034/FN, s. 2–4; bilaga till regeringsbeslut UD2016/01035/MU, s. 7–8. 2017/18:188, s. 1 och 9. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Av de avtal om kärnstöd som vi har tagit del av framgår det att organisationerna ska förse givare med rapporter om hur organisationens arbete fortskrider på en övergripande nivå.167 Däremot ställs inga krav på att organisationerna ska förse givare med information om användningen av enskilda kärnstöd, eftersom de går in i organisationernas centrala budgetar. Mål- och resultatuppföljning av kärnstöd ska, enligt UD, ske inom ramen för styrelsearbete och andra möten.168 Därför är aktivt deltagande i möten, samt förberedelser och uppföljning i samband med dessa, en central del av UD:s uppföljning av svenska kärnstöd och hur organisationerna förhåller sig till svenska biståndsprioriteringar.169 Uppföljningen följer därmed organisationernas arbete och resultatramverk. Organisationernas årsredovisningar, revisionsrapporter och motsvarande utgör också en del av UD:s uppföljning.170 3.5.1UD saknar rutiner för uppföljning och det framgår inte av beslutsunderlag hur organisationernas rapportering används UD har ingen skriftlig rutin för hur kärnstöd ska följas upp och det varierar i vilken utsträckning UD dokumenterar de uppföljningar som äger rum vid möten.171 UD hänvisar endast i ett fåtal beslutsunderlag till anteckningar från möten med organisationerna.172 Därför är det svårt att utläsa om, eller hur, UD använder sina uppföljningar. UD tar inte heller fram några planer för hur specifika organisationsstrategier eller kärnstöd ska följas upp.173 Uppföljning kan dock planeras i raminstruktioner där UD tydliggör svenska positioner i förhållande till respektive organisation, eller i 167UD, Agreement with GFATM 2016, Multi-Year Contribution Agreement among the Government of , the to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria and for Reconstruction and Development, as Trustee of the for the to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria, daterat ; UD, Strategic Partnership Agreement between the Government Offices of and Support 2018-2019, u.d. ; UD, Agreement with UNFPA 2018, Strategic Partnership Agreement between the Government Offices of and Support 2018- 2021, u.d. 168UD, vägledning för bidrag, 2016, s.12, se också UD Underlagspromemorior: GFATM 2016, s. 2–3; GFATM 2017, s. 3–4; GFATM 2018, s. 2–4; UNDP 2017; UNDP 2018, s. 2–3; UNFPA 2018, s. 3; UNFPA 2019, s. 3; VBG/18, s. 10; UD, faktagranskning av utkastet ”Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer”, 2021. 169Mejl från UD, ; intervju med 3CU och HU, . 170UD Underlagspromemorior: GFATM 2017, s. 3–4; GFATM 2018, s. 4; UNDP 2016, s. 3; UNDP 2017; UNDP 2018, s. 3, 6 och 9; UNFPA 2018, s. 11; UNFPA 2019, s. 12; VBG/2019, s. 7; VBG/18, s. 10; intervju med HU, UNFPA, ; HU, GFATM, ; CU och HU, , 2021- 02-23; CU och HU, VBG, ; HU, UNDP, ; CU, . 171Intervju med 3CU och HU, . 172Se till exempel UD, Organisationsbedömningar: VBG 2015; VBG 2019/2020. 173Se till exempel UD, Instruktion inför den 10–, 2017, s. 2–4; UD, Instruktion inför Globala fondens 40e styrelsemöte 14–i , u.d, s. 2; UD, Raminstruktion för arbete med organisationsöverskridande frågor i UNDP, UNFPA, , UN Women och , 2018. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N instruktioner inför möten med organisationerna.174 Men uppföljning ingår endast i vissa av dessa instruktioner.175 I några anteckningar från möten med organisationer beskriver UD hur de ställer sig till uppföljningsrapporter, men dessa anteckningar innehåller generellt sett inte några reflektioner om hur rapporterna förhåller sig till svenska organisationsstrategier eller kärnstöd.176 UD ska ta fram en arbetsplan för varje organisation där det ska framgå vilka uppföljningar som ska göras.177 Det är dock oklart om UD tar fram arbetsplaner. Vi har, efter att ha efterfrågat arbetsplaner från UD, enbart tagit del av tre sådana,178 varav två förefaller vara ofullständiga.179 Det finns inte heller någon mall för hur arbetsplanerna ska se ut. Arbetsplanerna behöver, enligt intervjupersoner, inte ha ett slutdatum eftersom de är en del av ett pågående arbete.180 3.5.2UD följer inte systematiskt upp enskilda organisationsstrategier eller kärnstöd UD gör inga skriftliga sammanställningar av de resultat som har uppnåtts i förhållande till enskilda organisationsstrategier eller kärnstöd. UD:s organisationsbedömningar och underlagspromemorior innehåller element av uppföljning. Generellt sett är dessa dokument dock av framåtblickande, snarare än av uppföljande, karaktär. De innehåller till exempel inte uppföljningar i förhållande till tidigare organisationsstrategier, perioder eller beslut om kärnstöd. UD följer inte upp organisationsstrategier i organisationsbedömningar Regeringen ställer inte krav på att UD ska göra skriftliga uppföljningar av organisationsstrategier. Men i organisationsbedömningarna ska UD dra slutsatser om vad som fungerat, och inte fungerat, i genomförandet av strategin. I organisationsbedömningarna ska UD också beskriva vilka åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med problem som identifierats under strategiperioden.181 174Mejl från UD, . 175Se till exempel UD, Instruktion inför den 10–, 2017, s. 2–4; UD, Instruktion inför 124:e exekutiva styrelsemöte den 11–, u.d. ; UD, Instruktion inför Globala fondens 40e styrelsemöte 14–i , u.d, s. 2; UD, Instruktion inför årsmöte i –i , u.d; UD, Raminstruktion för arbete med organisationsöverskridande frågor i UNDP, UNFPA, , UN Women och , 2018; UD, Utkast instruktion UNFPA årsmöte , u.d. 176Se till exempel UD, Rapport från Globala fondens 40:e styrelsemöte 14–i , u.d; UD, Mejl från UD, . 177Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 19; intervjuer med HU, GFATM, ; CU, ; se också bilaga till regeringsbeslut UD2019/04041/FN; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11034/FN; bilaga till regeringsbeslut UD2017/11032/FN. 178UD, Arbetsplan för GFATM 2019, u.d. ; UD, 171010 Arbetsplan UNDP Klimatmål, 2017; UD, Utkast – arbetsplan för Världsbanksgruppen 2019, u.d. 179UD, 171010 Arbetsplan UNDP Klimatmål, 2017; UD, Utkast – arbetsplan för Världsbanksgruppen 2019, u.d. 180Intervju med 3CU och HU, . 181Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, jmf. 12–14 med s. 19. Detta gäller även andra departement som ansvarar för hanteringen av kärnstöd. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R UD:s organisationsbedömningar utgår dock delvis från regeringens policyramverk och inte från respektive organisationsstrategi,182 vilket gör att det inte går att utläsa hur UD:s bedömning förhåller sig till strategin. UD skriver om organisationsstrategier i tre organisationsbedömningar, men inte i termer av uppföljning.183 Däremot beskriver UD i flera bedömningar utvecklingen inom vissa områden sedan den senaste organisationsbedömningen gjordes. Dessa beskrivningar är kortfattade och innehåller framför allt reflektioner om vilka förbättringar som har skett, snarare än om vad som fungerat mindre bra och vilka lärdomar som kan dras från tidigare samarbete med organisationen.184 UD följer inte systematiskt upp kärnstöd i underlagspromemorior I de flesta underlagspromemorior gör UD någon form av uppföljning av hur organisationen har arbetat och hur har påverkat organisationen i frågor som prioriteras av . Det finns dock ingen systematik i hur UD skriver om dessa uppföljningar och alla underlagspromemorior innehåller inte uppföljningar av båda dessa aspekter. UD:s beskrivningar av uppföljningar varierar och promemoriorna innehåller till exempel ingen rubrik som specifikt avser uppföljning. Det framgår inte heller vilka eventuella förändringar som har skett . Dessutom innehåller uppföljningarna få element av lärande, det vill säga beskrivningar av vad UD tar med sig från sådant som fungerat mindre bra i samarbetet med en organisation.185 Det framgår inte heller vad uppföljningarna i underlagspromemoriorna förhåller sig till, det vill säga om UD har gjort uppföljningen i förhållande till en organisationsstrategi, ett kärnstöd eller något annat.186 I flera promemorior konstaterar UD dock att organisationen har mottagit kärnstöd och att organisationen generellt sett har levt upp till sina åtaganden och skyldigheter.187 182Samtliga organisationsbedömningar (UD, Organisationsbedömning). 183UD Organisationsbedömning: GFATM 2014, s. 28; GFATM 2018, s. 29; VBG 2019/2020, s. 35. Med organisationsstrategier avser vi här även resultatstrategier. 184UD, Organisationsbedömningar: 2014, s. 22; UNDP 2014, s. 23; UNFPA 2015, s. 21; VBG 2015, s. 26; VBG 2019/2020, s. 34. 185UD Underlagspromemorior: GFATM 2016, s. 2–3; GFATM 2017, s. 2–5; GFATM 2018, s. 2–4; 10, 2015, s. 3; 10, 2016, s. 2; 11, s. 3 och 5; UNDP 2016, s. 2–6; UNDP 2017; UNDP 2018, s. 2–4; UNFPA 2018, s. 3–6; UNFPA 2019, s. 3–6 och 8; VBG/18, s. 3–6; VBG/19, s. 3–4, 7 och 11. 186Samtliga underlagspromemorior (UD, Underlagspromemoria). 187UD Underlagspromemorior: GFATM 2017, s. 5; GFATM 2018, s. 5–6; GFATM 2019, s. 5; UNDP 2017, s. 8. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4 Sidas hantering av multi-bi-stöd Detta kapitel syftar till att besvara granskningens andra delfråga om huruvida Sidas beslut, och tillhörande underlag, är väl underbyggda samt om Sida följer upp stöden på ett ändamålsenligt sätt. Sammanfattningsvis visar granskningen att Sidas beslut, och tillhörande underlag, i huvudsak är väl underbyggda. Sidas system för insatshantering är också ändamålsenligt när det gäller hantering av multi-bi-stöd. Några iakttagelser ur kapitlet är följande: •Sida motiverar varje multi-bi-insats och val av genomförande organisation i sina beslut eller tillhörande underlag. •Det är oklart hur Sida landar i riskbedömningar och tar hand om lärdomar från tidigare insatser. •Sida följer regelbundet upp insatser med fokus på resultat och risker. Uppföljningen planeras i beredningen av varje insats. •Sida följer inte upp sitt samarbete med specifika organisationer. Uppföljningen utgår i stället från strategier. Våra bedömningar grundar sig på flera operationaliserade bedömningsgrunder (se avsnitt 1.3). Dessa består, i korthet, av att avgörande omständigheter för ett ärende, motiveringar samt risker bör framgå av beslut eller beslutsunderlag. En annan bedömningsgrund är att Sida löpande och kontinuerligt bör följa upp stödet. Uppföljningen bör också dokumenteras. 4.1Strategier är ett centralt verktyg i regeringens styrning av Sidas arbete med multi-bi-stöd Regeringen styr Sida genom förordningar, regleringsbrev, strategier och andra regeringsbeslut. Dessa dokument rör hela Sidas bistånd, men innehåller skrivningar som specifikt rör Sidas stöd till multilaterala organisationer. Till exempel framgår det av Sidas instruktion att Sida får ge utlandsmyndigheter i uppdrag att underteckna avtal å Sidas vägnar.188 Sidas arbete styrs till stor del av regeringsbeslutade geografiska och tematiska strategier. Regeringen anger i strategierna vilka mål Sida ska uppnå (se avsnitt 3.1), men det är Sida som avgör vilka insatser som ska genomföras för att nå målen i varje strategi. Insatserna genomförs av samarbetspartner, till exempel multilaterala organisationer, civilsamhällsorganisationer, statliga eller privata 1884 § första stycket 8 förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida). R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R aktörer.189 Multistrategin ska också vara vägledande för Sidas stöd till multilaterala organisationer.190 4.2Sida motiverar insatserna och val av genomförande organisation, men oklart hur lärdomar tas om hand Sidas beredningar innehåller motiveringar av varje insats.191 Motiveringarna hänvisar till mål i geografiska och tematiska strategier. Beslut och tillhörande underlag innehåller också motiveringar till varför den multilaterala organisationen ska genomföra insatsen. 4.2.1Sida motiverar insatserna utifrån geografiska och tematiska strategier Samtliga beredningar som vi har analyserat192 innehåller motiveringar till varför insatsen är relevant med hänvisning till den, eller de, tematiska eller geografiska strategier vars mål insatsen ska bidra till att uppfylla. Beredningarna innehåller också bedömningar av hur de fem perspektiv193 som ska genomsyra allt svenskt bistånd ska beaktas i insatsen.194 Motiveringarna till, och förväntningarna på, respektive multi-bi-insats framgår tydligt av beredningarna. Texterna i Sidas beslut stämmer väl överens med beredningarna.195 4.2.2Sida anger motiv till varför en viss multilateral organisation ska genomföra insatsen Sida motiverar också insatserna utifrån bedömningar av den genomförande organisationens kapacitet.196 Motiven handlar till exempel om organisationens 189Se bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 1; Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2018, s. 1. 190Bilaga till regeringsbeslut /21055/FN, s. 1. 191Enskilda multi-bi-stöd utgör en insats i Sidas insatshanteringssystem. Vi refererar därför till ”insatser” när det rör sig om enskilda multi-bi-stöd, och till ”multi-bi-stöd” när det gäller frågor som på en övergripande nivå rör Sidas stöd till multilaterala organisationer. 192Vi har läst tio beslut med tillhörande beredningar av multi-bi-insatser och tillhörande beslut, samt genomfört intervjuer angående sju insatser. 193De fem perspektiven är fattiga människors perspektiv på utveckling, rättighetsperspektiv, konfliktperspektiv, jämställdhetsperspektiv, samt miljö- och klimatperspektiv. 2016/17:60, s. 14–15, 47, bet. 2016/17:UU11, rskr. 2016/17:235. 194Samtliga beredningspromemorior (Sida, Beredning av insats); se även skr. 2016/17:60; 2 § förordning (2010:1080) med instruktion för (Sida); Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, 2019, 2 §; Sida, Trac helptexts, 2019, s. 17. 195Samtliga beredningspromemorior (Sida, Beredning av insats); samtliga beslut om insats (Sida, beslut om insats). 196Samtliga beredningspromemorior (Sida, Beredning av insats). 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kapacitet att nå mål, att samla nödvändiga kompetenser för att genomföra insatsen eller om intern styrning och kontroll.197 Sida beskriver även svagheter hos organisationerna som kan påverka genomförandet av insatsen.