prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Centrala motparter har fått en allt viktigare roll och en ny EU-förordning, förordningen om återhämtning och resolution av centrala mot- parter, har antagits. EU-förordningen ska minska risken för att kriser hos de centrala motparterna ska leda till finansiell instabilitet. Regeringen planerar att lämna förslag till kompletterande lagstiftning med anledning av EU-förordningen. påverkades likviditeten på marknaden för företagsobligationer negativt på grund av de effekter spridningen av covid-19 hade på ekonomin, vilket bl.a. resultera- de i att ett antal företagsobligationsfonder inte kunde sälja tillgångar för att betala ut kontanta medel till fondandelsägare när de ville lösa in sina andelar i fonden. Händel- serna och de åtgärder som vidtogs visade företagsobligationsmarknadens ökade betydelse för stabiliteten. Även om det kan konstateras att det redan nu finns verktyg tillgängliga för att använda på fonder har i rapporten verktyg i värdepappersfonder och specialfonder gett förslag på ytterligare verktyg för hantering av likviditetsrisker på den svenska fondmarknaden. Rapporten analyseras i . För att stärka tillsyns- och analysförmåga avseende fond- och kapitalmarknaden föreslås tillföras 15 mil- joner kronor 2022 och beräknas tillföras . Europeiska kommissionen väntas lämna förslag till nya trans- parensregler när EU:s förordning om marknaden för finansiella instrument revideras samt presentera förslag om översyn av reglerna för förvaltare av alternativa inves- teringsfonder. Den finansiella sektorn levererar flera grundläggande och kritiska tjänster till sam- hället. Avbrott och störningar kan få förödande konsekvenser för enskilda företag, för konsumenter och potentiellt även påverka den finansiella stabiliteten. Finansinspek- tionens tillsyn av de finansiella företagens hantering av informations- och cyberrisker är därför nödvändig. Kommande år ökar arbetsbördan på grund av nya EU-förord- ningar inom området dessutom markant. För uppgifter inom området cyberskydd föreslår regeringen därför att anslag ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med mot- svarande belopp . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 3.5.2Åtgärder vidtas för att förbättra marknadernas funktionssätt Det finansiella systemets grundläggande uppgifter är att möjliggöra betalningar, lån, sparande och försäkringar. För svenska banker är säkerställda obligationer en viktig finansieringskälla och den svenska marknaden är en av de största i . För att genomföra ett nytt EU-direktiv på detta område planerar regeringen att överlämna en proposition . I syfte att utveckla och förbättra företagens, särskilt små och medelstora, tillgång till finansiering, samt för att skapa ändamålsenliga investeringsprodukter, fortsätter arbetet inom EU med att utveckla en kapitalmarknadsunion. Den digitala utvecklingen kan bidra till att förbättra väl fungerande finansiella mark- nader och tillgodose hushållens och företagens behov av finansiella tjänster. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram en handlingsplan för fintech dvs. teknologiskt driven innovation inom finanssektorn. Regeringen har tillsatt en utredning, som ska redovisas senast , som bl.a. ska göra en bred kartläggning av betalningsmarkn- adens utveckling och analysera statens framtida roll på betalningsmarknaden (dir. 2020:133). Inom EU pågår också ett arbete med att ta fram ny reglering för att stärka systemen för finansiella tjänster i en digital miljö, bl.a. för att minska risken för it-angrepp. Fintechföretagen bidrar bl.a. till ökad konkurrens och ökad tillgänglighet till finansiella tjänster. innovationscenter har en viktig roll i möjliggörandet av nya innovationer. Regeringen föreslår därför att Innovationscentret tillförs 2022 och beräknas tillföras 2023 och 2024. Möjligheten till återköp och flytt av försäkringssparande är viktigt såväl för fungerande marknader på försäkringsområdet som för konsumentskyddet. remit- terades en promemoria med förslag på en utvidgad rätt till återköp och flytt av fond- och depåförsäkringar (Fi2021/01980) och regeringen planerar att lämna en proposi- tion . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Svenska konsumenter är relativt högt exponerade mot finansiella risker jämfört med konsumenter i övriga länder i . För regeringen har konsumentskydd hög prioritet. Arbetet inom kapitalmarknadsunionen med att underlätta för individer att spara och investera långsiktigt inom EU fortsätter. Kommissionen planerar att presentera en strategi kring privatpersoners finansiella sparande, samt en översyn av bl.a. regler om informationsgivning och rådgivning. Regeringen har i Finansinspek- tionens regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att rapportera vilka effekter de nya reglerna om provisioner och oberoende rådgivning som infördes bedöms ha haft (Fi2020/05114). Uppdraget ska redovisas . träder nya EU-regler i kraft för gräsrotsfinansiering till företag. Det pågår ett arbete inom med nationell lagstiftning på detta område, för sådan verksamhet som EU-förordningen inte täcker. Nästan en tredjedel av hushållens finansiella tillgångar består av försäkringssparande som antingen är privat eller kopplat till en anställning. Ett långsiktigt hållbart, sunt och effektivt pensionssystem är därför en prioritering för regeringen och arbete pågår inom hela pensionssystemet. Inom EU pågår en översyn av regleringen för försäk- ringsföretag (Solvens ), som avser att säkerställa att försäkringsföretag kan fullgöra sina åtaganden. bidrar både till att ge försäk- ringstagarna ett gott skydd och till stabilitet i hela det finansiella systemet. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Premiepensionssystemet utgör en viktig del i pensionen, och förvalsalternativet inom premiepensionen ska få bättre förutsättningar att kunna bidra till högre och stabilare pensioner till de pensionssparare som inte själva vill välja fonder inom premie-pen- sionen. Regeringen ser därför över risknivån i förvalsalternativet, som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Regeringen avser att återkomma i frågan om förslag till nytt mål för förvalsalternativet och ändrade placeringsregler för Sjunde AP-fonden. Regeringen avser att se över även Sjätte hållbarhetsarbete, bland annat mot bakgrund av en rapport från . 3.5.4Finansmarknaden ska bidra till en hållbar utveckling Regeringen driver en ambitiös politik för att främja en hållbar utveckling. Finans- marknaden har en fundamental roll i den nödvändiga omställningen till en hållbar eko- nomi. Regeringen är pådrivande för nya EU-initiativ för att främja utvecklingen till mer hållbara finansmarknader. presenterade EU en ny handlingsplan för hållbar finansiering, där en central komponent är EU:s gröna taxonomi. Taxonomin utgör bl.a. en grund för framtida standarder och märkningar av hållbara finansiella produkter, exempelvis gröna obligationer och hållbara fonder. Att klimatrelaterade risker beaktas i riskhanteringen är viktigt i sig, men också en för- utsättning för en riktig prissättning av finansiella tillgångar och investeringar. För detta krävs relevant och jämförbar information så att investerare ska kunna fatta välgrunda- de beslut. Viktiga steg för att öka transparensen har tagits i och med att EU:s nya förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar har börjat tillämpas. Initia- tiven ska bidra till att ge investerare bättre och mer relevant information i syfte att minska informationsasymmetrin mellan investerare och företag. Regeringen anser att har en viktig uppgift att säkerställa att marknaden har ett högt förtroende för den information som ges och att s.k. grönmålning (dvs att exempelvis ett företag framställer sin verksamhet som mer hållbar än vad den i själva verket är) undviks. Denna uppgift kommer öka i takt med att genomförs fullt ut. För att stärka tillsyns-, analys- och påverkansförmåga med anledning av såväl nationella som internationella initiativ till följd av ökad ambi- tionsnivå, föreslås myndigheten tillföras 2022 och beräknas till- föras . Det finansiella systemet ska också vara motståndskraftigt mot allvarlig brottslighet och regeringen kommer därför att arbeta vidare med ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Regeringen arbetar aktivt med detta även på EU-nivå där kommissionen lämnade lagförslag på området. Betänkandet Stärkta åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (SOU 2021:42) remitterats . Utredningen har sin grund i ett tillkännagivande från (bet. 2018/19:FiU42, rskr. 2018/19:291). Mot bakgrund av betänkandet föreslår regeringen ökade resurser till , , Länsstyrelserna i , och , Spelinspektionen och Fastighetsmäklarinspektionen. 3.6Den årliga revisionens iakttagelser Enligt bedömning har i alla väsentliga avseenden använt anslag och inkomster i enlighet med av beslutade ändamål och i med tillämpliga föreskrifter – förutom i ett avseende. Under anslag 1:11 finns anslagspost 3 , vilken övertrasserade sin anslagskredit med . Detta har medfört att i sitt revisionsutlåtande har en reservation. skriver att det är som har det fulla ansvaret för sin verksamhet. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 nämnden har uppgett att den kommer att säkerställa att anslagskrediten inte kommer att övertrasseras framöver. Tabell 3.4 Anslagsutveckling 1:3 avgifter till 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifter till EU:s tillsyns- myndigheter Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänste- pensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 avgifter till Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 avgifter till . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:11 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 733 787 tkr prisnivå. 3Motsvarar 735 748 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för verksamhet. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:11 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Upprätthållande av tillsynsnivå – Ökad tillsyn och regelutveckling hållbarhet – Ökad tillsyn fond- och kapitalmarknaden – Ökad tillsyn cyberrisker – Motverka penningtvätt och finansiering av terrorism – Resolution av centrala motparter Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. I takt med att EU-regleringar ökat för att bl.a. motverka framtida finanskriser har även uppdrag vuxit kraftigt. För att upprätthålla nuvarande tillsynsnivå trots den ökade arbetsbelastningen till följd av ökad mängd EU-regleringar föreslås att anslaget 1:11 ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp . För att stärka arbete inom hållbarhet, både avseende ökad tillsyn och regelutveckling, föreslås att anslaget 1:11 ökas med beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 För att stärka tillsyns- och analysförmåga avseende fond- och kapitalmarknaden och därmed bl.a. öka konsumentskyddet, föreslås att anslaget 1:11 ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp . För att ytterligare stärka arbete med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism föreslås att anslaget 1:11 ökas med beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp . För uppgifter inom området cyberskydd föreslår regeringen att anslaget 1:11 ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp . För myndighetens arbete med återhämtning och resolution av centrala motparter föreslås att anslaget ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp . innovationscenter har en viktig roll i möjliggörandet av nya innovationer. Regeringen föreslår att anslaget1:11 tillförs 2022 för arbetet med Innovationscentret. beräknas anslaget tillföras motsvarande belopp . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.8 Offentligrättslig verksamhet Resultat (intäkt – tar i huvudsak ut två slag av avgifter, dels avgifter för tillstånd m.m.som regleras i förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos , dels avgifter för anslagsfinansierade verk- samhet enligt förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Avgifterna fastställs i syfte att uppnå full kostnadstäckning . De årliga avgif- terna har en konstruktion som innebär att en höjning av anslaget är saldoneutralt för den avgiftsfinansierade verksamheten, eftersom motsvarande belopp tas upp på inkomstsidan. I beloppen för intäkter till inkomsttitel ingår även sanktionsavgifter som företagen under tillsyn betalar vid överträdelser. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:12 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 335 028 tkr prisnivå. 3Motsvarar 335 028 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:12 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Resolution av centrala motparter Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget 1:12 föreslås öka med 2022 för myndig- hetens arbete med återhämtning och resolution av centrala motparter och beräknas öka med samma belopp . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget beräknas anslaget till respektive . Ramar till stabilitetsfonden och resolutionsreserven Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för stabilitetsfonden besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 . Regeringen bemyndigas att för resolutionsreserven besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 . Skälen för regeringens förslag: I samband med genomförandet i svensk rätt av EU:s krishanteringsdirektiv ändrades reglerna för stabilitetsfonden och en ny fond för 2021/22:1 Utgiftsområde 2 finansiering av krishanteringsåtgärder, resolutionsreserven, inrättades. I samband med inrättandet beslutades att ska fastställa krediter och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. För ytterligare bakgrundsinformation om stabilitetsfonden och resolutionsreserven, se budgetpropositionen (prop. 2016/17:1). Båda fonderna är finansierade genom avgifter från banksystemet. Stabilitetsfonden kan komma att användas för att finansiera förebyggande åtgärder enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut. Åtgärderna innefattar kapital- eller likviditetsstöd till livskraftiga banker. Stabilitetsfondens behåll- ning uppgår till ca . Regeringen bedömer att medlen utgör en betydande resurs för att vidta eventuella krisinsatser, dvs. förebyggande statligt stöd eller användning av statliga stabiliseringsverktyg. Det program som in- rättades vid finanskrisen hade ett fastställt belopp om högst , vilket var det sammanlagda kapitaltillskott som staten kunde medge. Samma belopp utgör utgångspunkt för stabilitetsfondens lånemöjligheter och föreslås gälla även . Garantiramen för stabilitetsfonden bör bestämmas utifrån det faktum att i första hand generella stödåtgärder i form av garantiprogram till samtliga banker kan komma att bli aktuella. Garantiramen för stabilitetsfonden bör vara på ett högre belopp än den ram som gäller för resolutionsreserven, eftersom det här blir fråga om generella stödåt- gärder till samtliga banker. Den ram som fanns i garantiförordningen upp- gick inledningsvis till och var baserad på de svenska bankernas upplåning . Ramen sänktes senare till även om utnyttjandet aldrig var över 400 miljarder. Samma belopp utgör ramen för stabilitetsfondens möjlighet att medge garantier och föreslås även gälla . Resolutionsreserven kan komma att användas för att finansiera åtgärder inom ramen för ett resolutionsförfarande, vilket innefattar åtgärder för att stötta rekonstruktion av systemviktiga banker som i utgångsläget inte bedöms som livskraftiga. Resolutions- reserven uppgår till ca . När det gäller resolutions- reservens kreditram bör den främst bli aktuell i fråga om olika återkapitaliserings- åtgärder efter det att nedskrivning av vissa av företagets skulder skett. Därutöver kan resolutionsreservens kreditram komma att användas till att betala ut kompensation till företagets ägare och borgenärer i de fall dessa fått ett sämre ekonomiskt utfall vid resolution än vid konkurs eller likvidation. Kreditramen, som uppgår till , motiveras därför av att den bör ha åtminstone samma för- måga till återkapitaliseringsåtgärder som kreditramen till stabilitetsfonden, dvs. 50 mil- jarder kronor, samt dessutom innehålla utrymme för att hantera eventuella kompensa- tionsfall. Kreditramen på föreslås därför även gälla . Garantiramen för resolutionsreserven kan användas om banker i resolution initialt behöver stöd för sin finansiering (likviditet). Garantier kan ges till banken själv eller till . Att uppskatta likviditetsbehov i en krissituation är svårt, men bedöm- ningen är att likviditetsstöd till flera av storbanker skulle behöva uppgå till . Det kan finnas en negativ signaleffekt i att under ett kris- förlopp behöva justera garantiramen. Därför föreslår regeringen att garantiramen för resolutionsreserven även sätts till . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.11 Garanti- och utlåningsverksamhet Resultat (intäkt – Avgifter tas ut för verksamheterna inom områdena garantier och utlåning, bankstöd, för prövning av ansökningar om tillstånd att reducera kvalificerade skuldinstrument samt för insättningsgaranti och investerarskydd. De riskavspeglande garanti- och kreditavgifterna finansieras av garanti- respektive låntagarna eller genom anslag via statsbudgeten. I enlighet med budgetlagen (2011:203) ska ränta eller avgift tas ut motsvarande statens förväntade kostnad för lånet eller åtagandet, om inte för ett visst lån eller åtagande beslutat annat. Vidare föreskrivs att om lån- eller garantitagaren ska betala en ränta eller avgift som inte täcker kostnaderna ska regeringen föreslå hur mellanskillnaden ska finansieras. Dessa avgifter, samt återvinningar från tidigare infrianden, placeras på räntebärande konton hos och ska finansiera eventuella infrianden i myndighetens garanti- och kreditverksamhet. De administrativa avgifter som tas ut disponeras av för att täcka de administrativa kostnaderna i verksamheten. Målet är att avgifterna ska täcka infrianden och administrationskostnaderna sett . Modellen ska vara finansiellt självbärande och tydligt visa vad kostnaderna för statens garanti- och kreditgivning uppgår till. Tabell 3.12 Prövning av ansökningar om tillstånd att reducera kvalificerade skuldinstrument Resultat (intäkt – (som inte får Vid en kris kan ett finansiellt företag försättas i resolution i stället för i likvidation eller konkurs och det är ägarna och borgenärerna, inte skattebetalarna, som ska bära förlus- terna i ett sådant företag. Det sker i huvudsak genom att kapital och skulder får skrivas ned eller konverteras i resolution. Nedskrivning eller konvertering av skulder får också ske utanför resolution. För att det ska finnas kapital och skulder att skriva ned eller konvertera ska företagen uppfylla ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder. Av EU:s tillsynsförordning följer att , i egenskap av resolutionsmyndig- het, ska hantera ansökningar om tillstånd för återköp m.m. av kvalificerade skuldinst- rument. får ta ut avgifter för prövningen av sådana ansökningar (se lagen [2015:1016] om resolution). Avgifterna disponeras av myndigheten. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 3.13 Insättningsgaranti och investerarskydd Resultat (intäkt – inkomsttitel (som inte Verksamheten insättningsgaranti och investerarskydd finansieras genom Riksgälds- kontorets förvaltningsanslag. Administrationskostnaden för denna verksamhet avräk- nas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel Övriga offent- ligrättsliga avgifter. Resterande avgifter placeras på räntebärande konto i Riksgälds- kontoret eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Avgifter för insättningsgaranti och investerarskydd betalas av de institut som är anslutna till garantin respektive skyddet. Tabell 3.14 Prövning och tillsyn över ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor Resultat (intäkt – kommer få nya uppgifter om tillsyn och prövning av ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor för att ska leva upp till inter- nationella konventioner som reglerar skadeståndsansvaret för radiologiska skador. kommer att ta ut avgifter vad gäller prövning och tillsyn över ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Intäkterna beräknas uppgå till ca 6 mil- joner kronor. 3.7.41:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter, avgifter eller statsbidrag till Bruegel, () samt utvecklingsbank (CEB). Anslaget får även användas för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut. Anslaget får även användas för utgifter för eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU- direktiv. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Anslaget får även användas för infrianden av statens åtaganden i enlighet med avtalen om Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19 och avtalet med om en garanti för ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av utbrottet av covid-19 (SURE). Skälen för regeringens förslag Tabell 3.16 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Budgetförslaget baseras på antagandet om oförändrade eller svagt nominellt ökande utgifter för Bruegel, EIPA och CEB, motsvarande , och respektive 2022–2024. Inga medel beräknas behövas för infrianden av garantier som är del av ägarkapitalet i de internationella finansiella institutioner som behandlas i detta avsnitt. För infrianden av statens åtaganden i enlighet med avtalen för SURE beräknas inga utgifter –2024. För avtalen med EIB och deltagande länder beräknas däremot ökade förväntade förluster , där andel beräknas uppgå till 287,7 mil- joner kronor. Anslaget bör därför ökas med . Regeringen föreslår därför att totalt anvisas under anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter . beräknas anslaget till 110 116 000 kro- nor respektive . Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:16 Finansmarknadsforskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition.