prop · H903171 · 2022-03-22 00:00:00 — 2.De äldre lydelserna av 3 kap. 3 § och 5 kap. 3 § gäller fortfarande vid registrering av en ekonomisk plan eller kostnadskalkyl som har upprättats och försetts med intyg av intygsgivare före ikraftträdandet. 3.De äldre lydelserna av 7 kap. 7, 12 a, 18, 20, 21 och 24 §§ gäller fort- farande för en åtgärd som en bostadsrättshavare har utfört i lägenheten före ikraftträdandet. 4.Den äldre lydelsen av 7 kap. 7 § gäller fortfarande om en tvist avse- ende en åtgärd i en lägenhet har inletts vid domstol före ikraftträdandet. Enligt punkt 1 träder lagändringarna i kraft i fråga om 3 kap. 1, 1 a, 3 och 3 a §§ och i övrigt . Av punkt 2 framgår att äldre bestämmelser ska tillämpas om en ekono- misk plan eller en kostnadskalkyl har upprättats och försetts med intyg av intygsgivare, men ännu inte registrerats av när de nya reg- lerna på detta område träder i kraft (dvs. Det innebär att handlingarna får registreras även om de nya kraven inte är uppfyllda. Enligt punkt 3 ska den nya förverkandegrunden som gäller när en bostads- rättshavare utan tillstånd har utfört åtgärder i lägenheten enligt 7 kap. 7 § endast tillämpas om åtgärderna utförts efter ikraftträdandet. Detsamma gäller bostadsrättsföreningens rätt att på bostadsrättshavarens bekostnad återställa sådana åtgärder. Av punkt 4 följer att om bostadsrättshavaren före ikraftträdandet har väckt en talan vid allmän domstol för att få fastställt att en åtgärd som han eller hon vill vidta är tillåten, ska de äldre lydelserna av bestämmelserna om renoveringsåtgärder tillämpas på tvisten. Övervägandena finns i avsnitt 13. 15.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder uppgifter och sammansättning m. m. 4 § som avses i 12 kap. 68 § jordabalken har till uppgift att 1.medla i hyres- eller bostadsrättstvist, 2.pröva tvist om åtgärdsföreläggande enligt 12 kap. 11 § första styck- et 5 och 16 § andra stycket, ändrad användning av lokal enligt 12 kap. 23 § andra stycket, skadestånd enligt 12 kap. 24 a §, överlåtelse av hyresrätt enligt 12 kap. 34–37 §§, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 12 kap. 40 §, föreläggande om nytt hyresavtal enligt 12 kap. 46 b §, förlängning av hyresavtal enligt 12 kap. 49 §, villkor enligt 12 kap. 54 §, återbetalning av hyra och fastställande av hyra enligt 12 kap. 55 f §, upp- skov med avflyttning enligt 12 kap. 59 § eller föreläggande enligt 12 kap. 64 §, allt jordabalken, pröva tvist om hyresvillkor enligt 22–24 §§ hyresförhandlingslagen (1978:304) eller om återbetalningsskyldighet enligt 23 § samma lag, 2 b. pröva tvist om hyresvillkor enligt 3 kap. 14 § lagen (2002:93) om Prop. 2021/22:171 kooperativ hyresrätt eller tvist om upplåtelse med kooperativ hyresrätt enligt 4 kap. 6 § samma lag, 2 c. pröva tvist om hyresvillkor enligt 4 § lagen (2012:978) om uthyr- ning av egen bostad, 3.pröva tvist om medlemskap enligt 2 kap. 10 §, skyldighet att upplåta bostadsrätt enligt 4 kap. 6 § eller villkor för upplåtelse av bostadsrätt enligt samma paragraf, hyresvillkor enligt 4 kap. 9 §, åtgärd i lägenhet enligt 7 kap. 7 §, upplåtelse av lägenhet i andra hand enligt 7 kap. 11 § eller ut- dömande av vite enligt 11 kap. 2 §, allt bostadsrättslagen (1991:614), 4.pröva fråga om godkännande av överenskommelse som avses i 12 kap. 1 § sjätte stycket, 45 a eller 56 § jordabalken eller av beslut som avses i 9 kap. 16 § första stycket 1, 1 a eller 2 bostadsrättslagen, 5.vara skiljenämnd i hyres- eller bostadsrättstvist, pröva tvist mellan hyresvärd och hyresgästorganisation enligt hyres- förhandlingslagen, 6.pröva frågor enligt bostadsförvaltningslagen (1977:792), tvist om upprustningsföreläggande enligt 12 kap. 18 a–18 c §§ jordabalken eller förbättrings- och ändringsåtgärder enligt 12 kap. 18 d–18 f och 18 h §§ samma balk, 7.pröva frågor enligt lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. Ett ärende tas upp av den hyresnämnd inom vars område fastigheten är belägen. Paragrafen innehåller bestämmelser om hyresnämndens uppgifter. Genom tillägget i första stycket punkt 3 framgår att hyresnämnden ska ha till upp- gift att pröva en tvist om renoveringsåtgärd i en lägenhet enligt 7 kap. 7 § bostadsrättslagen. Övervägandena finns i avsnitt 11.3. 15.3Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 2 kap. Allmänna bestämmelser om årsredovisning Årsredovisningens delar 1 § En årsredovisning ska bestå av I årsredovisningen för ett större företag eller en bostadsrättsförening ska det även ingå en kassaflödesanalys. Paragrafen anger vilka delar som ska ingå i en årsredovisning. Överväg- andena finns i avsnitt 9.2. I andra stycket anges att vissa företag ska upprätta en kassaflödesanalys. Ikassaflödesanalysen ska företagets in- och utbetalningar under räken- skapsåret redovisas (6 kap. 5 §). Genom ändringen omfattas även bostads- rättsföreningar av skyldigheten. 6 kap. Förvaltningsberättelse m.m. Förvaltningsberättelse 3 a § En bostadsrättsförening ska i förvaltningsberättelsen även lämna upp- lysningar om sådana nyckeltal som kan underlätta förståelsen av föreningens verksamhet, ställning och resultat, däribland 1.årsavgift per kvadratmeter upplåten med bostadsrätt, 2.skuldsättning per kvadratmeter, 3.sparande per kvadratmeter, 5.energikostnad per kvadratmeter. Om verksamhetens resultat innebär en förlust ska bostadsrättsförening- en också lämna en upplysning om vad förlusten innebär för föreningens möjlighet att finansiera sina framtida ekonomiska åtaganden. Paragrafen, som är ny, ställer krav på att en bostadsrättsförening ska lämna vissa upplysningar i förvaltningsberättelsen. Övervägandena finns i av- snitt 9.2. I första stycket införs en skyldighet för bostadsrättsföreningar att i förvaltningsberättelsen ange vissa nyckeltal för verksamheten. Ett nyckel- tal är ett ekonomiskt mått som underlättar jämförande analyser. De nyckel- tal som ska anges är sådana som kan underlätta en bedömning av för- eningens verksamhet, ställning och resultat (jfr 1 §). Det handlar om ett sätt att åskådliggöra sådan information som redan lämnas i årsredovis- ningen, i syfte att underlätta för medlemmar, presumtiva medlemmar och andra intressenter att bedöma föreningens ekonomi och jämföra den med andra bostadsrättsföreningars. Av särskilt intresse för flera av föreningens intressenter är sådana nyckeltal som kan underlätta en bedömning av hur avgiften till föreningen kan komma att utvecklas. Av punkterna 1–5 framgår de olika nyckeltal som föreningen ska ange i årsredovisningen. Nedan anges de utgångspunkter som bör gälla för att beräkna dem. Innehållet i respektive nyckeltal fylls ut och kompletteras av god redovisningssed, varvid allmänna råd är av särskild betydelse. Enligt punkt 1 ska årsavgiften per kvadratmeter upplåten med bostads- rätt anges, dvs. de totala årsavgifterna / den totala ytan upplåten med bostadsrätt i föreningen. Skuldsättningen per kvadratmeter ska anges enligt punkt 2. Nyckeltalet fås fram genom att beräkna de totala räntebärande skulderna / den totala ytan i föreningen. Enligt punkt 3 ska ett nyckeltal för föreningens sparande anges. Det beräknas enligt följande: (årets resultat + avskrivningar + kostnadsfört/ planerat underhåll) / den totala ytan i föreningen. Ett nyckeltal för föreningens räntekänslighet ska anges enligt punkt 4. Genom att beräkna föreningens räntebärande skulder / intäkterna från av- gifter fås ett tal som visar hur många procent som avgiften måste höjas om räntan stiger med en procent (om nivån på sparandet ska kunna bibehållas). Slutligen ska enligt punkt 5 energikostnaden per kvadratmeter anges, dvs. den totala energikostnaden / den totala ytan. I energikostnaden inklu- deras kostnader för uppvärmning, el och vatten. I den totala ytan enligt punkt 2, 3 och 5 inkluderas såväl ytor upplåtna med bostadsrätt som ytor upplåtna med hyresrätt. Uppräkningen i punkterna 1–5 är inte uttömmande, utan föreningen kan Prop. 2021/22:171 även lämna andra upplysningar som är relevanta i det enskilda fallet, t.ex. om tomträttsavgäld som föreningen betalar. Det kan också vara lämpligt att föreningen lämnar förklaringar till de olika nyckeltalen, t.ex. om vad som ingår i avgiften till föreningen. Sådana kompletterande upplysningar bör alltid lämnas om förhållandena i föreningen är särpräglade i något avseende som innebär att ett nyckeltal inte framstår som helt representa- tivt. kan dessutom i sin vägledning ange ytterligare nyckeltal som enligt god redovisningssed bör anges. Av andra stycket framgår att ytterligare uppgifter ska lämnas vid ett negativt resultat. ska i så fall upplysa om vad för- lusten innebär för föreningens möjlighet att finansiera sina framtida eko- nomiska åtaganden. Med ekonomiska åtaganden avses t.ex. räntor på föreningens lån, tomt- rättsavgälder och underhåll av föreningens byggnader. Vilket underhåll som är aktuellt i en förening kan t.ex. framgå av den tekniska underhålls- planen (jfr den föreslagna 3 kap. 1 a § bostadsrättslagen [1991:614]). Upp- lysningsskyldigheten kan i övrigt sägas omfatta sådana ekonomiska åtaganden som rimligen kan förutses, t.ex. att räntorna för föreningens lån kan komma att höjas när bindningstiden för nuvarande lån löper ut eller att tomträttsavgälderna kan komma att höjas efter utgången av den pågå- ende avgäldsperioden. Uppgiftsskyldigheten avser vad förlusten innebär för möjligheten att finansiera föreningens framtida ekonomiska åtaganden. Föreningen kan t.ex. ange att finansiering ska ske genom avgiftshöjningar, genom att hyres- rätter som blir lediga upplåts med bostadsrätt eller genom upptagande av nya lån. Om kostnaderna för nya lån innebär att avgifterna kan komma att höjas ska det anges. Om det handlar om ett underskott något enstaka år på grund av vidtagna underhållsåtgärder , bör i allmänhet en kortfattad information om att förlusten inte påverkar föreningens möjlighet att finansiera sina framtida ekonomiska åtaganden räcka. Ju större underskott och ju fler år i följd som föreningen gått med underskott, desto högre krav bör ställas på informationen. Upplysningsskyldighetens närmare omfattning får utveck- las inom ramen för god redovisningssed. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya reglerna tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter utgången av 2022. Lagändringarna träder i kraft (punkt 1). De nya reglerna tillämpas enligt punkt 2 första gången för det räken- skapsår som inleds närmast efter . Övervägandena finns i avsnitt 13. 2021/22:171 15.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:93) Ombildning till kooperativ hyresrätt genom förvärv av hus Ekonomisk plan 2 § Innan ett beslut fattas enligt 1 §, ska föreningens styrelse upprätta en ekonomisk plan och hålla denna tillgänglig för hyresgästerna. Paragrafen anger att en ekonomisk plan ska upprättas innan en kooperativ hyresrättsförening beslutar att förvärva ett hus för ombildning från hyres- rätt till kooperativ hyresrätt. Ändringarna motsvarar ändringarna i 3 kap. 1 § bostadsrättslagen (1991:614). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 12. 2 a § Den ekonomiska planen ska innehålla de upplysningar som är av betydelse för en bedömning av föreningens verksamhet , däribland uppgifter om föreningens fastighet, kostnader och finansi- ering samt en ekonomisk prognos och en känslighetsanalys. Till planen ska det bifogas ett besiktningsprotokoll som visar husets skick. I paragrafen, som är ny, regleras innehållet i den ekonomiska planen. Den motsvarar i stora delar 3 kap. 1 a § bostadsrättslagen (1991:614). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 12. 4 § Intygsgivare ska utses av föreningen bland dem som 1.regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har förklarat behöriga att utfärda intyg enligt 3 §, eller 2.i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) driver en i den staten etablerad verksamhet som omfattar utfärdandet av intyg av liknande slag som avses i 3 §. Det är inte tillåtet att utse någon till intygsgivare, om det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för hans eller hennes opartiskhet eller oberoende. En sådan omständighet kan vara tidigare samarbete med den andra intygsgivare som föreningen har utsett eller avser att utse. Den som är anställd hos ett företag, en organisation eller någon annan som har bildat den kooperativa hyresrättsföreningen eller som har hjälpt till med föreningsbildningen eller med att upprätta den ekonomiska planen får inte utses till intygsgivare. Detsamma gäller den som inte har en försäkring för den ersättningsskyldighet som han eller hon kan ådra sig i verksamheten. Paragrafen, som utformas i huvudsak enligt Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om intygsgivare. Ändringarna motsvarar ändringarna i 3 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614). För en kommentar hänvisas till Övervägandena finns i avsnitt 12. 4 a § De som föreningen utser till intygsgivare ska godkännas av rege- ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. ska inte lämnas om valet av intygsgivare strider mot 4 §. I paragrafen, som är ny och utformas enligt Lagrådets förslag, regleras den prövning som ska göras av den kooperativa hyresrättsföreningens val av Den motsvarar 3 kap. 3 a § bostadsrättslagen (1991:614). 2021/22:171 en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt Skadestånd, straff och överklagande m.m. 3 § Ett beslut som rör tillstånd till förskott enligt 2 kap. 13 § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Detsamma gäller ett beslut om behörighet som intygsgivare enligt 4 kap. 4 § eller om godkännande av intygsgivare enligt 4 kap. 4 a §, om det har meddelats av en myndighet som regeringen har be- stämt. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av vissa myndig- hetsbeslut. Ändringen motsvarar ändringen i 11 kap. 5 § bostadsrättslagen (1991:614). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägan- dena finns i avsnitt 12. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den äldre lydelsen av 4 kap. 4 § gäller fortfarande vid registrering av en ekonomisk plan som har upprättats och försetts med intyg av intygs- givare före ikraftträdandet. Enligt punkt 1 träder lagändringarna i kraft . Av punkt 2 framgår att äldre bestämmelser ska tillämpas om en ekono- misk plan har upprättats och försetts med intyg av intygsgivare, men ännu inte registrerats av vid ikraftträdandet. Det innebär att hand- lingarna får registreras även om de nya kraven inte är uppfyllda. Övervägandena finns i avsnitt 13. 15.5Förslaget till lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (2021:516) God fastighetsmäklarsed och fastighetsmäklarföretagets skyldigheter Tillhandahållande av objektsbeskrivning och andra handlingar 15 § Om förmedlingen avser en bostadsrätt, ska objektsbeskrivningen i stället för det som föreskrivs i 14 § andra stycket innehålla bostadsrätts- föreningens namn och uppgifter om 1. pantsättning av bostadsrätten, 3.lägenhetens nummer och storlek, 4.mark och utrymmen utanför lägenheten som omfattas av upplåtelsen med bostadsrätt, 5.lägenhetens årsavgift och beslutade ändringar av årsavgiften, 6.bostadsrättens indirekta nettoskuldsättning, och Fastighetsmäklaren ska även tillhandahålla den senast tillgängliga års- redovisningen för bostadsrättsföreningen och föreningens registrerade stadgar. Om det inte finns någon årsredovisning, ska mäklaren i stället tillhandahålla föreningens ekonomiska plan. Paragrafen anger vad objektsbeskrivningen vid förmedling av en bostads- rätt ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 8.2 och 9.3. I första stycket punkt 4 görs ett tillägg som innebär att objektsbeskrivning- en ska innehålla en uppgift om övriga utrymmen upplåtna med bostadsrätt som ingår i upplåtelsen, t.ex. en balkong eller en takterrass. De uppgifter som ska anges i objektsbeskrivningen överensstämmer med vad som ska framgå av förhandsavtalet och upplåtelseavtalet i detta hänseende, se 4 kap. 5 § och 5 kap. 4 § bostadsrättslagen (1991:614). I första stycket punkt 6, som är ny, anges att objektsbeskrivningen också ska innehålla en uppgift om bostadsrättens indirekta nettoskuldsättning, dvs. hur mycket av föreningens lån som indirekt kan sägas belasta bostads- rätten. Med föreningens nettoskuldsättning avses bolagets räntebärande skulder minus de räntebärande tillgångarna och likvida medel enligt den senaste tillgängliga årsredovisningen. Om föreningen har tagit upp nya lån efter balansdagen kan det framgå av en not (se 5 kap. 22 § årsredovisningslagen [1995:1554]). Även en sådan skuld efter balansdagen ska ingå i beräkning- en. För att räkna ut hur stor del av skuldsättningen som indirekt belastar bostadsrätten ska andelstalet som anger hur stor andel av årsavgifterna till föreningen som ligger på bostadsrättshavaren användas (jfr punkt 2). Den indirekta nettoskuldsättningen bör uttryckas i kronor. Sammanfattning av betänkandet (SOU 2017:31) I finns det ungefär en miljon bostadsrättslägenheter fördelade på ca 25 000 aktiva bostadsrättsföreningar. har det genom- snittliga priset för både nyuppförda och äldre bostadsrättslägenheter stigit kraftigt. Det är bl.a. mot denna bakgrund viktigt att konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden är starkt och att det råder ordning och reda på marknaden. Detta behov gör sig inte minst gällande i samband med att en lägenhet ursprungligen upplåts med bostadsrätt. Då ställs ofta bostadsrätts- köparen mot en starkare part i form av det byggföretag som uppför bygg- naden och som har bildat bostadsrättsföreningen. Den obalans mellan par- terna som detta i allmänhet innebär motiverar att samhället vidtar åtgärder till skydd för den svagare parten. Härigenom uppnås också en effektivare marknad. Ett starkt konsumentskydd har emellertid inte bara betydelse för den enskilda bostadsrättsköparen eller samhället i stort utan även för andra intressenter som är beroende av stabila förhållanden för sin verksamhet, t.ex. bostadsrättsföreningar, byggföretag, fastighetsmäklare och kreditgi- vare. 2021/22:171 Bilaga 1 Utredningens syfte har varit att stärka konsumentskyddet på bostadsrätts- marknaden. Konsumentskyddet på bostadsrättsmarknaden fungerar generellt sett väl. De flesta bostadsrättsföreningar vilar på en hållbar ekonomisk grund och har goda förutsättningar att erbjuda sina medlemmar ett långsiktigt tryggt boende. I de flesta fall finns det också goda möjligheter för en bli- vande bostadsrättshavare att i förväg bedöma vilka åtaganden och risker köpet av en bostadsrätt innebär för honom eller henne. Men det finns brister. Framför allt har konsument- skyddet på bostadsrättsmarknaden kommit att ifrågasättas. I den allmänna debatten har lyfts fram att bostadsmarknadens villkor har förändrats med tiden och att flera av bestämmelserna i bostadsrättslagen har blivit för- åldrade och är dåligt anpassade till dagens verklighet. Det har bl.a. hävdats att reglerna kan möjliggöra att en bostadsrätt upplåts av en bostadsrätts- förening som inte är ekonomiskt hållbar och att det kan vara svårt för den som avser att köpa en bostadsrätt att bedöma vilka risker detta innebär. Det är främst frågor som har koppling till den ekonomiska planen, intygsgi- varna och till bostadsrättsföreningarnas redovisning som har lyfts fram som viktiga att se över. 2021/22:171 Bilaga 1 Förslag och överväganden om redovisning och framtida underhåll En bostadsrättsförening är skyldig att sköta sin löpande bokföring i enlig- het med bokföringslagen (1999:1078) och upprätta en årsredovisning i enlighet med årsredovisningslagen (1995:1554). Årsredovisningen fyller en viktig funktion i konsumentskyddet. Genom den ska presumtiva bostadsrättsköpare och andra intressenter kunna skaffa sig en rättvisande bild av föreningens ekonomiska ställning och resultat. Det är därför av stor betydelse att uppgifterna i årsredovisningen är korrek- ta och att de redovisas på ett tydligt och begripligt sätt. Reglerna om hur årsredovisningen ska utformas har även en direkt bety- delse för skyddet av bostadsrättsföreningens egna kapital och för förening- ens långsiktiga ekonomiska stabilitet. Bl.a. har reglerna om avskrivningar på föreningens byggnader betydelse för den konsolidering som bör ske för att föreningen ska klara det löpande underhållet och oförutsedda utgifter. Motsvarande syfte har också föreningens avsättningar av medel till fonden för yttre underhåll. har det visat sig att många bostadsrättsföreningar, främst de som är bildade , har använt sig av en metod för avskrivning av byggnadernas värde som leder till att avskrivningarna blir mycket låga (s.k. progressiv avskrivning). Genom att använda sig av denna avskrivningsmetod har föreningar kunnat hålla nere årsavgifterna utan att behöva redovisa en förlust i årsredovis- ningen. Denna avskrivningsmetod kan emellertid leda till att för- eningarna får svårt att finansiera underhållet av sina byggnader. klargjorde att progressiv avskrivning inte är förenlig med god redovisningssed och att de föreningar som har använt metoden måste välja en annan avskrivningsmetod. Föreningar, som har anpassat sina årsavgifter till låga avskrivningar, kan därför komma att uppvisa ett negativt resultat efter att de har övergått till en metod med högre avskrivningar om den inte höjer avgifterna. Kortsiktigt behöver dock inte detta vara ett problem, det kan hävdas att det är viktigare att en bostadsrättsförening har en god likviditet än att den varje enskilt år redovisar ett positivt resultat. För en konsument kan det emeller- tid vara svårt att sätta ett negativt resultat i sitt sammanhang och förstå vad som ligger bakom det. Det är helt centralt att en bostadsrättsförening har långsiktig möjlighet att sköta sitt underhåll. Det har dock ifrågasatts om reglerna om avskriv- ning på föreningens byggnad är det mest ändamålsenliga sättet att uppnå detta. Av direktiven följer att utredaren bör beakta att svensk redovisningslagstiftning har präglats av en strävan efter enhetliga regler för olika företag. Så långt det är möjligt bör olika företag kunna jämföras med varandra, även om de är av olika storlek eller form eller verksamma i olika branscher. Något som försvårar en jämförelse mellan olika bostadsrättsföreningars årsredovisningar är att principerna för avskrivningar skiljer sig åt mellan allmänna råd för mindre företag (K2) och nämndens huvudregelverk för årsredovisning och koncernredovisning (K3). visningen i två i övrigt lika föreningar kan därför med tiden komma att skilja sig avsevärt åt beroende på att föreningarna har valt att tillämpa olika allmänna råd. Krav på komponentavskrivning bör införas Utredningens uppdrag har bl.a. varit att ta ställning till på vilket eller vilka sätt som en bostadsrättsförening bör säkerställa att det kommer att finnas tillräckliga medel för att möta det långsiktiga underhållsbehovet. Med utgångspunkt från att varje generation av bostadsrättshavare ska betala för sin förslitning och ta del av kostnaderna för återanskaffningen har utredningen övervägt flera lösningar för hur en bostadsrättsförening ska skapa utrymme för att möta det långsiktiga underhållsbehovet. Utredningen konstaterar att den nuvarande ordningen rätt tillämpad tillgodoser behovet av att spara pengar för framtida underhåll. Det finns likväl brister med dagens ordning. Den största synes vara avsaknaden av samordning och harmonisering av ansamlingsmetoderna. Att bostadsrätts- föreningar kan redovisa sin ambition för framtida underhåll på flertalet olika sätt gör det svårt för konsumenter som vill jämföra olika bostadsrätts- föreningar med varandra. Utredningens bedömning är i princip att det nuvarande systemet med avskrivningar bör finnas kvar. Det är av värde att man håller fast vid enhetliga redovisningsregler för företag i olika branscher. Avskrivnings- metoderna behöver dock bli mer enhetliga.