prop · H903224 · 2022-04-07 00:00:00 — I övrigt bedömer regeringen att det inte finns något behov av övergångsbestämmelser med anledning av de ändringar som föreslås. Regeringens bedömning: Förslagen kommer sannolikt att medföra samhällsekonomiska besparingar . Förslaget att slopa bestämmelsen om utvisningsmen beräknas leda till ökade kostnader för Kriminalvården. Tillsammans med andra lagändringar som också medför längre strafftider kan det komma att innebära ett utökat behov av anstaltsplatser. I statsbudgeten ingår en generell förstärkning av Kriminalvårdens anslag för bl.a. ökad platskapacitet. De ökade kostnaderna ryms inom den anslagsförstärkningen. Förslagen i övrigt kan förväntas ge upphov till ökade kostnader för och Kriminalvården även avseende verkställighet av utvisningsbeslut. Kostnaderna för detta ryms inom myndigheternas befintliga anslag. Förslagen beräknas medföra ett ökat behov av placeringar i förvar. I statsbudgeten tillförs medel för fler förvarsplatser och regeringen bedömer att det ökade behovet ryms inom denna förstärkning. Regeringen avser också att följa hur behovet av förvarsplatser utvecklas framgent. Förslaget om att socialnämnden ska ges behörighet att ansöka om betänketid för vissa brottsoffer kan förväntas ge upphov till vissa kostnader för kommunerna. Dessa bör inte bli större än de besparingar för kommunerna som förslaget kan förväntas medföra. De övriga, mer begränsade kostnader som förslagen ger anledning att räkna med, ryms inom berörda myndigheters befintliga anslag. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna instämmer i utredningens bedömning eller har inte några synpunkter på den, däribland , Förvaltningsrätten i , , tingsrätt, Justitiekanslern, , Säkerhetspolisen, , och en majoritet av de kommuner som yttrar sig. bedömning att förslagen medför att förvarskapaciteten behöver utökas och att detta medför ökade kostnader för myndigheten. på att de tillkommande förvarsplaceringarna kommer att avse personer som är dömda för brott, vilket medför ett behov av ökad säkerhet på förvaren och därmed högre kostnader per förvarsplats än annars. medel inte tillförs kan det få till följd att befintliga förvarsplatser i större utsträckning upptas av personer som har utvisats på grund av brott, vilket minskar myndighetens egna möjligheter att använda sig av förvarsinstitutet som en del i ett effektivt återvändandearbete. framhåller även att det kan förväntas bli fler ärenden om hinder mot verkställighet, upphävande av utvisningsbeslut som prövas enligt 12 kap. UtlL och fler yttranden om verkställighetshinder till de allmänna domstolarna, vilket är resurskrävande ärendetyper. påtalar vikten av att det säkerställs att antalet förvarsplatser svarar mot behovet av sådana, för att undvika att utvisade personer annars måste släppas innan utvisning kan verkställas. Kriminalvården invänder inte mot utredningens bedömning av kostnaderna men anför att myndigheten bör tillföras medel för de sammanlagda kostnadsökningar för myndigheten som följer av förslagen, både för kostnader för verkställighet av beslut om utvisning och för Kriminalvården menar även att förslagen – tillsammans med andra lagändringar som medför längre strafftider – skulle kunna ge upphov till betydande investeringskostnader för att bygga ut befintliga anstalter eller bygga nya anstalter. , , och tingsrätt framhåller att förslagen kan medföra en ökad arbetsbelastning för de allmänna domstolarna och att det kan uppstå ett behov av ökade medel för och menar att utredningens uppskattning om att förslagen kan antas medföra fler brottsutvisade framstår som försiktig. , Förvaltningsrätten i och Kammarrätten i påpekar att förslagen kan innebära en ökad målinströmning för migrationsdomstolarna – bl.a. eftersom förslagen kan medföra fler överklaganden i ärenden om förvar och verkställighet – och att det är osäkert om de ökade kostnaderna för detta ryms inom migrationsdomstolarnas befintliga anslag. regioner (SKR) och kommun anser att förslaget att tilldela den kommunala socialnämnden ytterligare en uppgift – att ansöka om betänketid för vissa brottsoffer – inte bör genomföras utan en gedigen konsekvensanalys, bl.a. utifrån ett kommunalt perspektiv. även, i likhet med kommun, att den nya uppgiften för socialnämnderna kommer att kräva kompetenshöjande insatser och utökad Skälen för regeringens bedömning Förslagen förväntas medföra en ökning av antalet utlänningar som utvisas på grund av brott De förslag som läggs fram i denna proposition innebär ökade möjligheter att utvisa utlänningar som begår brott. Förslagen kan därför förväntas medföra en ökning av antalet utlänningar som utvisas på denna grund. Enligt utredningens grova uppskattning kan andelen utvisade komma att öka med med anledning av förslagen. som utredningen redogör för har det årliga antalet brottsutvisade mellan 2021/22:224 i snitt uppgått till 677 . Utifrån denna statistik förväntas alltså antalet utvisade öka med drygt 200 individer . Utredningens uppskattning framstår visserligen som rimlig utifrån de givna förutsättningarna. Det bör dock beaktas att antalet utvisade är beroende av en rad faktorer som verkar med eller mot varandra, såsom antalet utlänningar i , deras benägenhet att begå brott, vilka brott de begår samt gärningspersonernas anknytning till och vilken personkategori de räknas till enligt utlänningslagstiftningen (skyddsbehövande, EES-medborgare etc.). Dessa faktorer kan i sin tur vara beroende av andra samhälleliga förändringar, i såväl som i omvärlden. Vidare kan möjligheterna till utvisning på grund av brott – och därmed antalet utvisade – påverkas av andra lagändringar, främst inom , utlänningsrätten och straffrätten, samt av nya vägledande avgöranden. Mot denna bakgrund är det alltså, som också och är inne på, förenat med vissa svårigheter att uppskatta hur stor ökning av antalet utvisade som förslagen kan förväntas leda till. Även om den av utredningen angivna prognosen bedöms som rimlig bör fortsatta konsekvensbedömningar därför inte helt oreserverat baseras på den uppskattningen. Förslagen kan förväntas medföra samhällsekonomiska besparingar Att utlänningar som begår brott utvisas ur landet medför samhällsekonomiska besparingar på flera områden. Inom det allmänna berörs företrädesvis rättsväsendet. Eftersom utvisning bl.a. kan ske på grund av risk för återfall i brott kan det antas att en betydande andel av de som kommer att utvisas skulle ha gjort sig skyldiga till nya brott i om de hade fått stanna kvar. Enligt utredningen kan detta antagande även gälla i de fall en återfallsrisk inte kan konstateras i brottmålet eftersom den risken, rent statistiskt, ändå är ganska hög. Förslagen kan därför förväntas innebära att de brottsutredande myndigheterna och domstolarna besparas kostnader för att utreda och lagföra brott. Även Kriminalvården kan besparas kostnader för anstaltsplaceringar och verkställighet av andra påföljder. Vidare kan utlänningar som är svagt etablerade i det svenska samhället, bl.a. på arbetsmarknaden, som en följd av förslagen förväntas bli utvisade i högre grad än utlänningar som är väl etablerade här. Förslagen kan därför i viss mån förväntas leda till besparingar inom trygghetssystemen, t.ex. genom något minskade kostnader för försörjningsstöd och annat socialt bistånd. Även enskilda och företag drabbas direkt av kostnader för brottslighet. Också på detta område kan alltså besparingar förväntas. Det är svårt att göra några beräkningar eller uppskattningar av de positiva ekonomiska effekterna av förslagen. Ställt mot de kostnader som förslagen kan förväntas medföra – företrädesvis för verkställighet av fler utvisningsbeslut – framstår det dock som sannolikt att de kommer att leda till minskade kostnader för samhället i stort. Förslagen om skärpta regler för utvisning på grund av brott bedöms totalt sett leda till ökade kostnader för att verkställa sådana beslut. Även förslagen som rör nekande och återkallande av uppehållstillstånd kan antas leda till något fler utvisningsbeslut även om det – som utredningen anför –inte kan antas vara av sådan omfattning att det får någon märkbar inverkan på det totala antalet utvisningsbeslut. De ökade kostnaderna för verkställighet av utvisningsbeslut belastar dels , som ansvarar för verkställigheten av besluten, dels Kriminalvården, som normalt sett ombesörjer transporterna till destinationslandet. Även får ökade kostnader för verkställighet på grund av att fler personer behöver tas i förvar, se mer nedan. En uppskattning av hur stora sådana kostnader kan förväntas bli är förenade med ett stort mått av osäkerhet. Utfallet påverkas inte bara av hur stor ökningen av antalet utvisade blir. En rad faktorer kan också förväntas inverka, bl.a. med vilken effektivitet verkställighetsarbetet bedrivs, ärendenas karaktär och vilka ursprungsländer det rör sig om samt det rådande prisläget för reguljära och chartrade flygningar. Det bör även understrykas att både och Kriminalvårdens kostnader kan skilja sig mycket . Kostnaderna för både och Kriminalvården bedöms dock inte vara större än att de ryms inom befintliga anslag. Till skillnad från Kriminalvården anser regeringen att de olika kostnadsposterna för myndigheten lämpligen bedöms var för sig och inte i ett sammanhang. I de flesta fall verkställs ett beslut om utvisning på grund av brott i anslutning till att utlänningen friges från ett fängelsestraff som han eller hon har dömts till. I vissa fall kan beslutet dock inte verkställas på frigivningsdagen, och då tas utlänningen ofta i förvar. ansvarar för att ett beslut om förvar verkställs. Regeringen delar därför utredningens bedömning om att ett ökat antal utvisningar på grund av brott medför att fler utlänningar behöver tas i förvar och, följaktligen, ett ökat behov av förvarsplatser. Enligt utredningens bedömning ryms inte kostnaderna för detta inom befintliga anslag. Som påpekar i sitt remissvar kan förslagen också medföra ett behov av ökade säkerhetsåtgärder på förvaren. Enligt minskar myndighetens möjligheter att använda sig av förvarsinstitutet som en del i ett effektivt återvändandearbete för det fall medel inte tillförs. Regeringen delar uppfattning att det är viktigt att antalet tillgängliga förvarsplatser svarar mot behovet av sådana. Som anges ovan är det dock förenat med svårigheter att uppskatta hur stor ökning av antalet utvisade som förslagen kan förväntas leda till, och hur många av dessa beslut som inte kommer att kunna verkställas i samband med frigivningen. Det är därför också osäkert hur stort behovet av förvarsplatser blir på grund av förslagen. I statsbudgeten ökar anslagen till förvarsverksamhet med och med (bet. 2021/22:FiU1). Regeringen bedömer att det ökade behovet av förvarsplatser som förslagen kan ge upphov till ryms inom denna förstärkning. Regeringen avser också att följa hur behovet av förvarsplatser utvecklas framgent. Förslaget om att slopa bestämmelsen om utvisningsmen innebär att fängelsestraff inte längre kommer att sättas ned som en följd av det men som en tilltalad kan förorsakas på grund av utvisning. Straffet för en viss andel av de brottsutvisade kommer alltså att bli längre. I ett fåtal fall innebär förslaget även att ett fängelsestraff kommer att dömas ut i stället för en icke frihetsberövande påföljd. Kriminalvårdens kostnader för anstaltsplaceringar kan därmed förväntas öka. Utredningen uppskattar andelen brottsutvisade som får strafflindring till . Utifrån sin prognos över ökat antal utvisade till följd av övriga förslag bedömer utredningen att ca 160 personer får ett längre fängelsestraff. Med hänsyn till förväntad ökad strafftid per berörd person och år samt till dygnskostnad för en anstaltsplacerad bedömer utredningen att Kriminalvårdens kostnader för anstaltsplaceringar kan förväntas öka med ca . Förslaget kan även, tillsammans med andra lagändringar som medför längre strafftider, komma att innebära ett utökat behov av anstaltsplatser. Som anges ovan är prognosen över ökningen av antalet utvisningar på grund av brott beroende av en rad utomstående faktorer och därmed osäker. Att mer exakt uppskatta hur stora kostnaderna kommer att bli med anledning av förslaget låter sig därför inte göras. Att förslaget kommer att ge upphov till kostnader för Kriminalvården för ökad platskapacitet står dock klart. Statsbudgeten innehåller en generell förstärkning av Kriminalvårdens anslag för bl.a. ökad platskapacitet (prop. 2021/22:1, utg.omr. 8, bet. 2021/22:FiU1). Regeringen bedömer att de ökade kostnaderna för Kriminalvården ryms inom den anslagsförstärkningen. Kostnader för socialnämnderna för att ansöka om betänketid Att socialnämnden får behörighet att ansöka om betänketid innebär att nämnderna får en ny uppgift. Den kommunala finansieringsprincipen – dvs. principen att staten ska kompensera nya kommunala åligganden ekonomiskt – är alltså tillämplig. Satt i relation till den totala ärendemängd som varje socialnämnd har att hantera bör det dock inte bli fråga om annat än ett obetydligt antal tillkommande ärenden för socialnämnderna. Även om varje ärende kommer kräva mer eller mindre kvalificerade överväganden är de begränsade till sin karaktär, såtillvida att de endast avser en ansökan. Som SKR påpekar kan socialnämndens nya ansökningsbehörighet initialt komma att kräva vissa insatser i form av information, utbildning och liknande, framför allt av personal. Det ligger emellertid i allmänna uppdrag att hålla sig uppdaterad om ny lagstiftning inom sitt område. Vidare ligger det i uppdrag att bistå med kompetensstöd i dessa frågor. Vissa kostnader som belastar kommunerna, t.ex. för nödbistånd, kan förväntas övergå till i och med att de personer som är föremål för sådant bistånd beviljas uppehållstillstånd för betänketid. kostnader för kommunerna som socialnämndens nya uppgift kan ge upphov till bedöms inte bli större än de besparingar för kommunerna som förslaget kan förväntas medföra. Regeringen föreslår därför ingen ekonomisk reglering. Kostnader för ärendehantering och utbildningsinsatser m.m. hos berörda myndigheter Hos , och de allmänna domstolarna handläggs alltid frågan om utvisning på grund av brott tillsammans med ett redan anhängiggjort ärende. Satt i relation till myndigheternas totala ärendemängd rör det sig också om ett förhållandevis litet antal ärenden. Regeringen bedömer därför – trots reservationerna från Hovrätten över och , , och – att förslagen inte kan förväntas medföra en sådan ökad arbetsbörda att kostnaderna inte ryms inom befintliga anslag. Fler beslut om utvisning på grund av brott kan också, vilket påtalas av , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i och Kammarrätten i , förväntas medföra att och migrationsdomstolarna belastas med fler ärenden om t.ex. förvar, hinder mot verkställighet och upphävande av beslut om utvisning på grund av brott. Satt i relation till myndigheternas totala ärendemängd bör det dock röra sig om en mindre andel tillkommande ärenden. Dessutom bör man kunna räkna med viss ärendeförflyttning, dvs. att en del av de berörda personerna skulle ha kommit att avvisas eller utvisas på annan grund och därmed ändå ha initierat ärenden av nämnda slag. Även i detta fall bör det alltså inte bli fråga om så många fler ärenden än att kostnaderna kan hanteras inom befintliga budgetramar. För främst del kan det också bli fråga om fler ärenden om betänketid, eftersom socialnämnden föreslås få behörighet att ansöka om sådana tillstånd. Antalet beviljade ansökningar om betänketid uppgick –2020 till mellan 18 och 26 stycken. Hur många fler ansökningar som socialnämndens nya behörighet kan medföra är dock inte möjligt att uppskatta, främst på grund av att det saknas enhetlig statistik över offer för människohandel och människoexploatering i . Satt i relation till totala ärendemängd bör det dock även fortsättningsvis röra sig om ett förhållandevis litet antal ärenden . Vidare torde tidsåtgången för varje ärende vara jämförelsevis liten. Förslaget kan därmed inte förväntas medföra en sådan ökad arbetsbörda för att kostnaderna inte ryms inom befintliga anslag. Med anledning av svårigheten att uppskatta hur många fler uppehållstillstånd för betänketid som förslaget kan medföra är det inte heller möjligt att bedöma i vilken utsträckning som kostnader för stöd och hjälp till brottsoffren kommer öka. Myndighetens kostnader för brottsoffer som beviljats uppehållstillstånd för betänketid uppgick till . Även om förslaget skulle leda till en markant ökning av antalet beviljade tillstånd, kan kostnaderna därför inte förväntas bli större än att dessa ryms inom befintliga anslag. Den nya lagstiftningen kommer inledningsvis att kräva vissa insatser i form av information, utbildning och liknande. Det ligger emellertid i myndigheternas allmänna uppdrag att hålla sig uppdaterade om ny lagstiftning. Några extraordinära utbildningsinsatser borde inte behövas. Kostnaderna för utbildning och liknande bedöms därför kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. Särskilt om kostnader till följd av förslaget att återreseförbud ska börja löpa vid dagen för utresa Förslaget att återreseförbud vid utvisning på grund av brott ska börja löpa först vid dagen för utresa innebär att sådana utvisningsbeslut aldrig kommer att preskriberas innan de har verkställts. Med den nuvarande ordningen avslutas ett mindre antal verkställighetsärenden hos genom preskription, vilket alltså inte kommer att ske fortsättningsvis. Förslaget kommer således att medföra en viss ökning av det årliga antalet öppna verkställighetsärenden hos . Eftersom det bara rör sig om ett litet antal ärenden bör det dock endast ha en marginell påverkan på myndighetens verkställighetskostnader. Dessa bör kunna hanteras inom befintliga budgetramar. och socialnämndernas kostnader för yttranden till allmän domstol En ökad mängd ärenden om utvisning på grund av brott kommer att medföra att fler yttranden om hinder av verkställighet kan förväntas komma att begäras från . Även om vissa sådana yttranden –som framhåller – kan vara resurskrävande bedöms kostnaderna hänförliga till detta ändå rymmas inom befintliga anslag. Det kan också antas att socialnämnderna kommer att lämna ett ökat antal yttranden till allmän domstol enligt 6 § andra stycket lagen om särskild personutredning i brottmål, m.m. Med hänsyn till att endast en mycket liten andel av de brottsutvisade har barn kan det dock inte bli fråga om annat än en marginell kostnadsökning för varje kommun. Kostnader för kommuner, företag och enskilda Som nämns ovan kan förslagen förväntas leda till besparingar för kommuner, företag och enskilda. Å andra sidan kan de i viss mån också förväntas medföra vissa kostnader och uteblivna intäkter. Vissa kostnader för kommunernas del har nämnts ovan. I övrigt rör det sig främst om uteblivna skatteintäkter i de fall den som utvisas förvärvsarbetar och betalar kommunalskatt. Någon ytterligare analys av konsekvenserna för kommunerna, som SKR och kommun efterfrågar, bedöms inte nödvändig. Inom den privata sfären kan förluster tänkas uppkomma i fall där en utvisad person står i skuld till exempelvis en bank eller ett företag, eftersom det inte är rimligt att tro att skulderna är indrivningsbara sedan utvisningen verkställts. Några uppskattningar av ovan angivna kostnader är dock inte möjligt att göra. I enlighet med vad som anförs ovan kommer också de besparingar som förslagen ger upphov till sannolikt att överstiga kostnaderna . När kan kostnaderna förväntas uppstå?Prop. De kostnader som förslagen ger upphov till uppstår först sedan brottet har utretts och lagförts och straffet avtjänats. Enligt regeringens förslag ska lagändringarna träda i kraft . De nya bestämmelserna om utvisning på grund av brott ska inte tillämpas på brott som begåtts . Med beaktande av den tid det tar att utreda och lagföra brott samt för att straff ska avtjänas är det ett rimligt antagande att kostnaderna kommer att bli märkbara först efter ikraftträdandet, dvs. Därefter lär kostnaderna successivt öka under de närmast följande åren för att sedan stabiliseras på den angivna nivån. De positiva effekterna av förslagen kan förväntas uppstå på än så. 11.2 Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Regeringens bedömning: Förslagen bör få vissa positiva konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna instämmer i utredningens bedömning eller har inte några invändningar mot den. kommun påtalar att en ökad risk för utvisning skulle kunna ha en inverkan på enskildas benägenhet att begå brott, i vart fall om det rör sig om planerad brottslighet, och kunna öka benägenheten att söka hjälp, exempelvis genom avhopparverksamhet. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen om skärpta regler för utvisning på grund av brott förväntas leda till att andelen brottsutvisade kommer att öka. Det kan antas att en betydande andel av dessa personer skulle ha gjort sig skyldiga till nya brott i om de hade fått stanna kvar. Genom att dessa individer i stället utvisas, förhindras de från att begå nya brott här i landet. I den bemärkelsen kan förslagen förväntas få positiva effekter på brottsligheten. Motsvarande gäller i fråga om den mer marginella ökning av antalet utvisningsbeslut som kan antas bli följden av förslagen om skärpningar av reglerna om att neka och återkalla uppehållstillstånd på grund av brott. Som kommun framhåller kan förslagen också i viss mån antas bidra till att personer avhåller sig från att begå brott. Förslaget om att socialnämnden ska få ansöka om betänketid för offer för människohandel och människoexploatering bedöms leda till att fler sådana uppehållstillstånd beviljas. Detta kan i sin tur förväntas leda till att fler förundersökningar beträffande människohandel och människoexploatering inleds och i förlängningen till att fler av förövarna döms för brotten. På så sätt kan förslagen förväntas få positiv inverkan på brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet när det gäller dessa brottstyper. Övriga förslag bedöms inte få några nämnvärda konsekvenser för brottsligheten eller det brottsförebyggande arbetet. 2021/22:224 11.3 Konsekvenser för jämställdheten och de Regeringens bedömning: Flera av förslagen kan förväntas bidra till bättre förutsättningar att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Förslagen om skärpta regler för utvisning på grund av brott kan – tillsammans med andra förslag som går i samma riktning, dvs. uppmuntrar skötsamhet och ökar drivkraften att komma i arbete – i förlängningen antas bidra till ökade förutsättningar för att uppnå de integrationspolitiska målen. Utredningens bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna instämmer i utredningens bedömning eller har inga invändningar mot den. kommun pekar på att många kvinnor som beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning avstår från att lämna en destruktiv relation eller polisanmäla av rädsla för att förlora sin, och eventuella barns, rätt att vistas i . Svenska Röda Korset anser att det finns ett behov av en fördjupad analys kring vad förslagen får för konsekvenser och hur de påverkar möjligheterna till etablering och integration för individer som kommit till av olika anledningar. Skälen för regeringens bedömning Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Ett delmål är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Förslagen om skärpta regler för utvisning på grund av brott förväntas medföra att möjligheterna att utvisa den som har gjort sig skyldig till bl.a. hedersrelaterad brottslighet ökar. Även annat våld och förtryck som utövats i en nära relation kan beaktas i försvårande riktning vid prövningen av utvisningsfrågan. Dessa typer av brott drabbar i första hand kvinnor. Därmed kan förslagen förväntas bidra till bättre förutsättningar att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män.