prop · H903132 · 2022-03-08 00:00:00 — Hemkommunen bör vara skyldig att ge ett nytt erbjudande inför varje höst barnet inte går i förskola till och med det år barnet fyller fem år Enligt förslaget ska kommunen inte behöva hålla platsen reserverad om en vårdnadshavare tackar nej till erbjudandet, eller låter bli att utnyttja platsen inom utsatt tid. Det är dock viktigt att kommuner gör fortsatta ansträngningar för att barn som tillhör målgruppen ska börja i förskola. Regeringen anser liksom LO, och att hemkommunen bör vara skyldig att på nytt erbjuda barnet plats inför varje höst barnet inte går i förskola, till och med det år då barnet fyller . Även vårdnadshavare som av någon anledning säger upp sitt barns plats bör få förnyade erbjudanden om plats i förskola. Det finns tillräckligt stöd för nödvändig Regeringens bedömning: EU:s dataskyddsförordning och lagen och förordningen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning tillsammans med bestämmelser i skollagen utgör tillräcklig reglering för den behandling av personuppgifter som kan komma att ske hos kommunerna vid den uppsökande verksamheten och det särskilda erbjudandet om plats i förskola. reglering på området behövs inte. Skälen för regeringens bedömning: De förslag som lämnas i denna proposition innebär att kommunerna behöver behandla personuppgifter. Det gäller såväl förslaget om uppsökande verksamhet (avsnitt 6.1) som förslaget om erbjudande om plats i förskola (avsnitt 6.2 och 6.3). uppgifter behöver behandlas för att kommunerna ska kunna identifiera de barn som ska omfattas av åtgärderna och för att kontakt ska kunna tas med Uppgifter behöver också behandlas i samband med att kommunerna beslutar att ett barn ska ges ett särskilt erbjudande om plats i förskola. Bestämmelser om behandling av personuppgifter finns i och rådets förordning (EU) 2016/679 av 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här av bl.a. lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, här benämnd dataskyddslagen, och även förord- ningen (2018:219) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Dataskyddsförordningen ska tillämpas på sådan behandling av personuppgifter som helt eller delvis företas på automatisk väg samt på annan behandling om uppgifterna ingår i eller kommer att ingå i ett register (artikel 2.1 dataskyddsförordningen, se även artikel 4.6 om register). För att kunna identifiera och kontakta vårdnadshavare till barn som omfattas av de föreslagna insatserna behöver kommuner behandla uppgifter om t.ex. barnets ålder, vårdnadshavare, bostadsadress och om barnet går i förskola. I samband med arbetet att erbjuda nyanlända barn en plats i förskola kan kommunen t.ex. också behöva behandla uppgifter om att barnets vårdnadshavare inte är födda i samt uppgifter om vårdnadshavares och barns vistelsetid i . När det gäller andra barn än nyanlända som ska ges ett särskilt erbjudande om förskoleplats på grund av att de har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska (se avsnitt 6.2), behöver kommunen i samband med beslut om erbjudanden också behandla uppgifter om att barnet har ett sådant behov. I detta sammanhang behöver kommunen sträva efter att behandla så få personuppgifter som möjligt. Dokumentation ska utformas med respekt för den personliga integriteten och endast uppgifter som är nödvändiga för kommunens beslut behöver dokumenteras. Det bör inte vara nödvändigt för kommunen att behandla uppgifter om vilket specifikt språk som talas i en viss familj för att kommunen ska kunna besluta om att erbjuda ett barn en plats i förskola. Uppgifter om vilket språk som talas av vårdnadshavarna kan dock komma att behöva behandlas i syfte att kommunen ska kunna lämna information till vårdnadshavare på ett språk som de behärskar. Det är viktigt att vårdnadshavare kan ta till sig informationen om förskolan som ges genom den uppsökande verksamheten och förstå vad erbjudandet om plats i förskola innebär. De personuppgifter som kommunen behöver behandla för att leva upp till de föreslagna skyldigheterna utgörs till stor del av sådana uppgifter som kommunen kan antas ha tillgång till genom folkbokföringen. Kommunen behandlar uppgifter om bl.a. namn, personnummer, adress, vårdnadshavare och kontaktuppgifter till dessa inom sin organisation för bl.a. mottagande och erbjudande av plats i de olika skolformerna (se prop. 2017/18:218 s. 54). De nya bestämmelser som regeringen föreslår i denna proposition innebär att kommunen behöver hämta in uppgifter från folkbokföringen för att kunna identifiera och kontakta vårdnadshavare till barn som ska omfattas av de föreslagna insatserna. Bestämmelserna ger därför ett tydligt stöd för kommunen att hämta in uppgifter som kommunen behöver för detta syfte. Det gäller t.ex. uppgifter om ålder, vårdnadshavare, bostadsadress för barn som inte är inskrivna i förskola och uppgift om att ett barn eller en vårdnadshavare inte är fött i . För att kommunerna ska kunna identifiera berörda barn och kontakta vårdnadshavare till barn i målgrupperna kan de dock även behöva samla in vissa nya uppgifter. Kommunen behöver t.ex. få uppgifter om barn som har ett behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska (se avsnitt 6.2). Dessa uppgifter kommer i normalfallet lämnas av barnens vårdnadshavare. Det föreslagna bestämmelserna innebär att kommunerna behöver identifiera vilka barn som ingår i målgrupperna. De ger därför ett 2021/22:132 tydligt stöd för kommunerna att hämta in behövliga uppgifter vid kontakter med vårdnadshavare. För att fullgöra sina skyldigheter att sträva efter att ge barn ett erbjudande om förskoleplats enligt den föreslagna regleringen kan kommunen t.ex. i samband med personliga möten i den uppsökande verksamheten (se avsnitt 6.1) ställa frågor till vårdnadshavarna om barnets språkutveckling och om behovet av förskolans stöd i detta avseende. kan också förekomma att uppgifter lämnas från t.ex. barnavårdscentraler i syfte att ge kommunen underlag för ett beslut om att erbjuda ett barn en förskoleplats, efter att vårdnadshavare samtyckt till detta uppgifts- Så kan vara fallet i de situationer då kommuner med vårdnads- havarnas samtycke samverkar med barnhälsovården i syfte att kunna identifiera de barn som kommunen ska sträva efter att ge ett erbjudande om förskoleplats enligt de föreslagna bestämmelserna. bestämmelserna ger ett tydligt stöd även för detta uppgiftsinhämtande. kan framhållas att regeringen inte föreslår några bestämmelser som ger vårdnadshavare eller andra aktörer någon skyldighet att lämna uppgifter Uppgiftslämnandet kommer att vara frivilligt för För att klara av arbetet med att kontakta vårdnadshavare till barn som inte har en plats i förskola kan kommunerna behöva göra samman- ställningar över barn som inte går i förskola och som ska kontaktas. sammanställningarna ser ut, är beroende av hur kommunen väljer att strukturera sitt arbete med att fullgöra sina skyldigheter enligt den nya I en kommun med högt deltagande i förskolan kan arbetet troligen ske på ett enklare sätt än i en kommun där det finns ett stort antal barn som inte deltar i förskolan. En sammanställning över barn som ska kontaktas kan t.ex. behöva innehålla uppgifter om barnens ålder, vårdnads- havare och bostadsadress. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla att det av bestämmelser i dataskyddsförordningen bl.a. följer att person- uppgifter inte får förvaras i en form som möjliggör identifiering av den registrerade än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka personuppgifterna behandlas (artikel 5.1 e dataskyddsförord- Regeringen återkommer nedan till de principer som gäller för och kommuner lyfter fram behovet av ett klar- görande kring stödet för att behandla personuppgifter. personuppgifter får enligt dataskyddsförordningen bara ske om det finns en rättslig grund för behandlingen (artikel 6 dataskyddsförordningen). Behandling av personuppgifter är laglig bl.a. om den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den person- uppgiftsansvariges myndighetsutövning (artikel 6.1 e dataskyddsförord- Av dataskyddslagen framgår att personuppgifter får behandlas med stöd av artikel 6.1 e dataskyddsförordningen om behandlingen är nödvändig bl.a. för att utföra en uppgift av allmänt intresse som följer av lag eller annan författning, eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning enligt lag eller annan författning (2 kap. 2 § data- Om det är fråga om en uppgift av allmänt intresse måste denna uppgift också vara fastställd i unionsrätten eller i svensk rätt (artikel 6.3 dataskyddsförordningen). De olika rättsliga grunderna är i viss mån överlappande och flera rättsliga grunder kan därför vara tillämpliga avseende en och samma behandling. Genom bestämmelser i skollagen med anslutande föreskrifter och beslut fattade med anledning av dessa är tillhandahållande, anordnande och bedrivande av utbildning enligt skollagen, däribland förskola, en i svensk rätt fastställd uppgift av allmänt intresse (prop. 2017/18:105 s. 56 f. och prop. 2017/18:218 s. 52 och 58 f.). De föreslagna bestämmelserna innebär att kommunen ska lämna information och erbjudanden för att fler barn ska delta i förskola. Den behandling av personuppgifter som behövs för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt de föreslagna bestämmelserna kan därmed ske med stöd av den rättsliga grunden en uppgift av allmänt intresse. Det gäller både insamling av uppgifter och behandling av uppgifter som krävs för att identifiera berörda barn, kontakta vårdnadshavare och besluta om erbjudanden om förskoleplats. Regeringen föreslår inga bestämmelser om att uppgifter ska lämnas ut eller behandlas för annat ändamål än det uppgifterna samlades in för. efterfrågar bl.a. en bedömning av om den personuppgiftsbehandling som blir följden av förslagen är proportionerlig i förhållandet till syftet. Personuppgifter behöver behandlas för att kommunerna ska kunna identifiera de barn som ska omfattas av de föreslagna åtgärderna och för att kontakt ska kunna tas med deras vårdnadshavare. Uppgifter behöver också behandlas i samband med att kommunerna beslutar att ett barn ska ges ett särskilt erbjudande om plats i förskola. Som framgår ovan kommer vissa av de uppgifter som kommunen behöver tillgång till hämtas in från folkbokföringen. Som tidigare beskrivits behandlar kommunerna uppgifter om bl.a. namn, personnummer, vårdnadshavare och adress i verksamheten med mottagande och erbjudande av plats i de olika skolformerna. Regeringen bedömer vidare att dessa uppgifter inte är av särskilt känslig karaktär. Förslaget om en uppsökande verksamhet innebär vidare att kommunen kan komma att boka och ha personliga möten med vårdnadshavare. Behandling av uppgifter om personliga förhållanden rörande barns språkutveckling som lämnas vid ett personligt möte med kommunen kan innebära ett intrång i den personliga integriteten. Det är dock frivilligt för vårdnadshavare att lämna uppgifter till kommunen. Regeringen vill framhålla att det står vårdnadshavare fritt att tacka nej till erbjudandet om möte samt att under mötet lämna så mycket information som de känner sig bekväma med. Den dokumentation kommunen gör inför beslut om att ge ett barn ett erbjudande om förskoleplats behöver som tidigare nämnts utformas med respekt för den personliga integriteten. Endast uppgifter som kommunen bedömer är nödvändiga får behandlas. Syftet med regleringen som föreslås i denna proposition är att fler barn ska delta i förskola. Ett ökat deltagande kan bl.a. leda till att barn får bättre förutsättningar inför skolstarten och ges ökade möjligheter att påverka sin framtid. Förslaget om erbjudande av plats i förskola syftar särskilt till att barn som har behov av en bättre språkutveckling i svenska ska delta i förskola. För dessa barn kan förskolan vara avgörande för att de ska få en möjlighet att tillägna sig det svenska språket och därmed få en god start i den fortsatta utbildningen i förskoleklassen och och motsvarande skolformer. Det finns således ett betydande allmänt intresse av åtgärderna. De uppgifter kommunen samlar in i arbetet med uppsökande verksamhet och erbjudandet om plats i förskola kommer att omfattas av sekretess hos kommunen, se 23 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I förskolan gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. I dataskyddsförordningen och dataskyddslagen finns vidare bestämmelser om skydd för personuppgifter som kommunerna behöver följa i fråga om bl.a. ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering och lagringsminimering (artiklarna 5.1 b, 5.1 c och 5.1 e dataskydds- förordningen), se mer om detta nedan. Regeringen anser inte att det finns skäl att införa några särskilda skyddsåtgärder i form av t.ex. lagrings- begränsningar, sökbegränsningar m.m. för den behandling av person- uppgifter som förslagen i denna proposition medför. redan nu gäller för personuppgiftsbehandling inom förskolan utgör ett tillräckligt skydd för den personliga integriteten. Mot bakgrund av bl.a. att uppgifter som ofta kan komma att samlas in finns i folkbokföringen hos och att dessa uppgifter som huvudregel är offentliga (den s.k. folkbokföringssekretessen regleras i 22 kap. 1 § OSL) samt då uppgifter av mer känslig karaktär i normalfallet kommer att samlas in från den enskilde vårdnadshavaren, anser regeringen att det intrång i den personliga integriteten som den nödvändiga personuppgiftsbehandlingen kan medföra är begränsat. Det gäller särskilt då syftet med insamlingen är att lämna information och erbjudanden och då sekretess kommer att gälla för uppgifterna hos kommunerna. Integritetsintrånget får sammantaget anses stå i rimlig proportion till den nytta som behandlingen kan innebära. Det ankommer på kommunen, som är personuppgiftsansvarig för sin behandling av personuppgifter, att se till att behandlingen sker på ett sätt som är förenligt med gällande bestämmelser om personuppgiftsbehand- Kommunen måste t.ex. iaktta de grundläggande principerna i artikel För det första ska uppgifterna behandlas på ett lagligt, korrekt och öppet sätt i förhållande till den registrerade (laglighet, korrekthet och öppenhet, artikel 5.1 a). Uppgifterna ska vidare samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål (artikel 5.1 b). Uppgifterna ska också vara adekvata, relevanta och inte för omfattande i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas (uppgiftsminimering, artikel 5.1 c). Uppgifterna ska dessutom vara korrekta och om nödvändigt Alla rimliga åtgärder måste vidtas för att säkerställa att personuppgifter som är felaktiga i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas raderas eller rättas utan dröjsmål (korrekthet, artikel 5.1 d). Personuppgifter får inte förvaras i en form som möjliggör identifiering av den registrerade än vad som är nödvändigt för de ändamål för vilka uppgifterna behandlas (lagringsminimering, artikel 5.1 e). Slutligen ska uppgifterna behandlas på ett sätt som säkerställer lämplig säkerhet för personuppgifterna, inbegripet skydd mot obehörig eller otillåten behandling och mot förlust, förstöring eller skada genom olyckshändelse, med användning av lämpliga tekniska eller organisa- toriska åtgärder (integritet och konfidentialitet, artikel 5.1 f). Kommunen behöver också vara uppmärksam på att särskilda begräns- ningar gäller för s.k. känsliga personuppgifter som t.ex. avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse och uppgifter om hälsa (artikel 9.1 dataskyddsförordningen resp. 3 kap. 3 § Som anförs ovan kan kommunen i sitt uppdrag att genomföra den uppsökande verksamheten och att i erbjudandet om plats i Prop. 2021/22:132 förskola t.ex. behöva behandla uppgifter som rör språk. behöva riktas till barnets vårdnadshavare på vårdnadshavarnas modersmål. En uppgift om att en person talar ett visst språk torde inte i sig utgöra en känslig personuppgift. Uppgiften kan dock tillsammans med annan information i vissa fall bli en uppgift om etniskt ursprung och därmed utgöra en sådan känslig personuppgift som avses i artikel 9.1 dataskyddsförordningen (jfr prop. 2017/18:218 s. 134). Känsliga personuppgifter får behandlas av en myndighet med stöd av artikel i dataskyddsförordningen bl.a. om behandlingen är nödvändig för handläggningen av ett ärende, eller med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse och inte innebär ett otillbörligt intrång i den registrerades personliga integritet (3 kap. 3 § första stycket 2 och 3 dataskyddslagen). I de fall det är nödvändigt att behandla känsliga personuppgifter kan denna reglering tillämpas. Sammantaget bedömer regeringen att dataskyddsförordningen och dataskyddslagen tillsammans med bestämmelser i skollagen utgör tillräckligt stöd för den behandling av personuppgifter som kommunerna behöver utföra för att fullgöra sina skyldigheter enligt förslagen i denna proposition. Regeringens förslag: Ändringarna i skollagen ska träda i kraft den Bestämmelserna ska tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: Förslagen i propositionen är viktiga för att fler barn ska gynnas av de positiva effekter som förskolan kan ha, oberoende av deras bakgrund och andra socioekonomiska faktorer. Regeringen anser därför att lagändringarna ska träda i kraft så snart som möjligt, vilket bedöms vara . Förslagen innebär bl.a. att kommunerna måste inrätta en uppsökande verksamhet som riktar sig till vårdnadshavare vars barn i åldrarna 3–5 år inte går i förskolan. Vidare ska kommunerna erbjuda vissa barn plats i förskolan utan föregående önskemål från vårdnadshavarna. att kommunerna får nya arbetsuppgifter och måste utveckla nya arbetssätt Vissa kommuner kommer troligen att behöva se över sin organisation och nyanställa personer för de nya uppgifterna. hända att kommuner i några fall måste utvidga antalet platser i sin förskola. Det krävs alltså att kommunerna ges att förbereda sig för Vidare anser regeringen att förändringarna bör göras i samband med att ett nytt läsår i skolan påbörjas. Som nämns i avsnitt 6.1. förekommer inte läsår i förskolans bestämmelser. 2021/22:132 påverkas dock av skolans läsår, bl.a. eftersom det frigörs ett större antal platser när de barn som börjar i förskoleklass lämnar förskolan. Regeringen föreslår därför att bestämmelserna ska tillämpas första gången inför utbildning som påbörjas efter . Det innebär i praktiken att bestämmelserna ska tillämpas även före , eftersom kommunerna t.ex. behöver bedriva uppsökande verksamhet i syfte att erbjuda vissa barn plats i förskolan . Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Regeringen föreslår att kommuner ska bedriva uppsökande verksamhet för att öka deltagandet i förskolan bland barn i åldrarna 3–. Vidare ska kommuner erbjuda vissa barn i åldrarna 3–i förskolan, om dessa barn har behov av bättre språkutveckling i svenska, utan föregående önskemål från vårdnadshavarna. Ett genomförande av förslagen innebär tillkommande kostnader för kommunerna i form av ökad administration och ökade lönekostnader för personal inom den uppsökande verksamheten. Utredningens bedömning är att varje barn som inte deltar i förskolan motsvarar en arbetsinsats om cirka , vilket omfattar tid för kartläggning, förberedelser, ett hembesök och uppföljning. är det av alla folkbokförda barn i åldrarna 3–som inte är inskrivna i förskolan. Uppräknat med befolkningsprognosen motsvarar det cirka 21 500 barn 2023 och 2024, givet att andelen barn som inte är inskrivna i förskolan är densamma som 2019. Kommunernas kostnader till följd av ändringarna beräknas uppgå till 2023 (halvårseffekt) och till 2024. anser att kommunernas arbete med att ta reda på vårdnadshavares vistelsetid i innebär en större administrativ börda än den utredningen beräknar. Regeringen ser ingen anledning att ifrågasätta utredningens sammantagna beräkning av den administrativa kostnaden. Regeringens förslag kan förväntas innebära mindre administration jämfört med det som utredningen föreslår, bl.a. eftersom förslagen innebär att kommunen endast ska sträva efter att erbjuda vissa barn förskola för bättre språkutveckling i svenska. Som en följd av de ändringar som föreslås förväntas barn i åldrarna 3–delta i förskolan i högre utsträckning än . Kostnaderna för detta kommer att variera mellan kommuner beroende på hur stor andel av barnen som går i förskola, pedagogisk omsorg eller inte är inskrivna i någon verksamhet alls. I vissa kommuner kommer det att krävas nyanställningar av förskollärare och barnskötare, eller nya lokaler för förskoleverksamhet. Förutsättningarna för att organisera ytterligare platser inom förskolan varierar mellan olika kommuner, beroende på tillgången på utbildade förskollärare och barnskötare samt på lämpliga lokaler för att utöka förskoleverksamheten. Några remissinstanser framför att kommunerna bör kompenseras för den kostnad som ett ökat antal barn i förskolan medför. Enligt den kommunala finansieringsprincipen bör kostnader för nya obligatoriska uppgifter som åläggs kommuner åtföljas Prop. 2021/22:132 av en statlig finansiering. Regeringen konstaterar att kommunerna redan i dag är skyldiga att erbjuda alla barn avgiftsfri förskola och redan är kompenserade för detta åtagande. Kommunerna ska därför inte kompenseras för eventuella kostnader som uppstår till följd av att antalet barn i förskolan ökar. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Kommuner sköter lokala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. På samma grund sköter kommunerna även de övriga angelägenheter som bestäms i lag. En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den (14 kap. 2 och 3 §§ regeringsformen). Bestämmelserna ger uttryck för en proportionalitetsprincip. Regeringens förslag i denna proposition påverkar inte den grundläggande ansvarsfördelningen mellan staten och huvudmännen inom förskolans område. Förslagen innebär dock att nya uppgifter åläggs kommunerna. Att kommunerna ska utföra dessa nya uppgifter kan anses utgöra en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Syftet med förslagen är att öka barns deltagande i förskolan och därigenom ge barn som behöver det bättre språkutveckling i svenska och bättre förutsättningar att klara av och senare utbildning. Regeringen bedömer att förslagen, till den del de medför inskränkningar i den kommunala självstyrelsen, är motiverade av det allmännas intresse av att fler barn, oberoende av deras bakgrund och andra socioekonomiska faktorer, kan gynnas av de positiva effekter som förskolan kan ha. Utredningen lämnar ett förslag om att förskolan ska vara obligatorisk . Regeringens förslag i denna proposition avser att uppnå samma syfte som det förslaget, men är mindre inskränkande för den kommunala självstyrelsen än de förslag som utredningen lämnar i denna del. Regeringen bedömer att syftet med förslagen inte kan tillgodoses på ett för den kommunala självstyrelsen mindre ingripande sätt. Inskränkningen bedöms därför vara motiverad och proportionerlig i förhållande till syftet. Ekonomiska konsekvenser för staten Ett genomförande av förslagen kan medföra att beslutar att ta fram nya stödmaterial eller uppdatera befintliga material, om det bedöms nödvändigt.