prop · H903158 · 2022-03-22 00:00:00 — De vårdnadshavare som typiskt sett kan antas vara benägna att välja en skola längre bort från hemmet, med tids- krävande resor och försämrad lokalt kontaktnät för sina barn som följd, är normalt sådana som har en mer gynnsam socioekonomisk bakgrund och ett stort engagemang för sina barns skolgång. Vid sådana förhållanden kan det med fog ifrågasättas om urvalsgrunden kvot skulle medföra en ökad social allsidighet i elevsammansättningen vid landets skolor. Vid en sam- lad bedömning av dessa omständigheter gör regeringen bedömningen att förslaget om kvot som möjlig urvalsgrund inte bör genomföras. Regering- en anser att de övriga urvalsgrunder som föreslås, tillsammans med andra metoder och arbetssätt som huvudmännen kan använda sig av, kommer att utgöra bra verktyg i huvudmännens arbete för en mer allsidig Prop. 2021/22:158 social elevsammansättning vid sina skolenheter. Urval ska kunna baseras på färdighetsprov i de fall sådana är tillåtna enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen Tester och prov får som huvudregel inte utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet till utbildning i förskoleklass och grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola (9 kap. 6 §, 10 kap. 9 §, 11 kap. 12 §, 12 kap. 9 § och 13 kap. 9 § skollagen). Det finns emellertid för förskoleklassen och del vissa undantag från denna huvudregel. Regeringen får besluta att färdighetsprov i musik får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbildning i förskoleklass eller årskurs 1–3 i vid eller inom en skolenhet. Ett sådant beslut får bara fattas om färdighetsprov användes vid antagning eller urval till utbild- ningen före utgången av och det finns särskilda skäl. När färdig- hetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas (9 kap. 6 a § och 10 kap. 9 a § skollagen). För årskurs 4–9 finns det en förberedande dansarutbildning där antagning enbart får baseras på färdighetsprov samt en hälsoundersökning (10 kap. 6 a § skollagen och 9 § förordningen [2011:7] om dansarutbildning). För utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, årskurs 4 finns det ett bemyndigande för regeringen att meddela före- skrifter som innebär undantag från förbudet mot tester och prov för antag- ning, urval och fortsatt utbildning. Sådana föreskrifter får innebära att närhetsgarantin åsidosätts (10 kap. 9 § tredje stycket). Regeringen har med stöd av bemyndigandet meddelat föreskrifter om färdighetsprov i skol- förordningen (2011:185). Där anges att en huvudman som anordnar utbild- ning i som kräver att eleven har särskilda färdigheter i bild, idrott och hälsa, musik eller slöjd får från och med årskurs 7 använda färdighetsprov för antagning, urval och fortsatt utbildning. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till utbildningens innehåll och inriktning får Skolinspektionen besluta att en sådan huvudman får använda färdig- hetsprov redan från och med årskurs 4. När färdighetsprov används som grund för urval till en viss skolenhet får ingen annan urvalsgrund tillämpas (9 kap. 25–27 §§ skolförordningen). Regleringen gäller både kommunala och enskilda huvudmän. Det finns också s.k. spetsutbildningar i årskurs 7–9 där kan ha medgivit andra antagnings- och urvalsregler (förordningen [2011:355] om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i grund- skolans högre årskurser). Utbildningen kan inriktas mot något eller några av ämnena matematik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik eller kemi), eller samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religions- kunskap eller samhällskunskap), engelska och språkval. Att skolor väljer att ha en viss profil eller använder färdighetsprov som villkor för antagning eller grund för urval kan påverka skolsegregationen. Skolor med estetisk inriktning har exempelvis som regel ett betydligt star- kare socioekonomiskt elevunderlag än genomsnittsskolan. IFAU framför att enskilda skolhuvudmäns möjligheter att ge förtur och att använda sig av färdighetsprov måste regleras på ett sätt som gör att dessa inte används 2021/22:158 för att frångå skolvalet och de föreslagna urvalsgrunderna, vilket annars skulle kunna ske exempelvis genom ökad etablering av profilskolor. Utredningen har inte föreslagit någon ändrad reglering i denna del. I förarbetena till de nu gällande bestämmelserna om urval genom fär- dighetsprov framhålls att sådana prov kan fylla en viktig funktion i sam- band med antagning och urval till utbildningar som kräver särskilda färdig- heter. Där uttalas vidare att ett syfte med sådana tester är att bedöma möj- ligheten för en elev att följa en utbildning som erbjuds inom ramen för en viss profil. Det kan inte anses ligga i en elevs intresse att påbörja en utbild- ning med viss profil för att upptäcka att hon eller han saknar förutsättningar för att kunna slutföra den (prop. 2009/10:165 s. 371). Regeringen gör mot denna bakgrund, i likhet med bl.a. Idéburna skolors riksförbund och kommun, bedömningen att kommunala och enskilda huvudmän fortsatt ska kunna använda tester och prov som grund för urval till eller inom en skolenhet. Regeringen konstaterar vidare att tester och färdighetsprov bara får användas när så uttryckligen är tillåtet genom särskilda föreskrifter. Regeringen anser vidare att när färdighets- prov är motiverade ligger det i sakens natur att färdighetsprov ska an- vändas som enda urvalsgrund eller, som när det gäller den förberedande dansarutbildningen, tillsammans med något annat relevant krav, i det fallet ett krav på godkänd hälsoundersökning. att fär- dighetsprov bör användas restriktivt och att sådana prov i huvudsak inte bör omfatta samtliga platser på en skola. Regeringen delar inte denna upp- fattning. Regeringen anser att det på samma sätt som ska vara möjligt för en skola att t.ex. specialisera sig på dansarutbildning. Däremot är det naturligtvis möjligt att ha en spetsutbildning i t.ex. ett teoretiskt ämne på en vanlig grundskola. Urvalsgrunder för skolor med enskild Regeringens förslag: Vid urvalet till en fristående skolenhet ska en eller flera av följande grunder få användas: geografiskt baserat urval, – verksamhetsmässigt samband mellan skolenheter, – förtur för elever som är i behov av särskilt stöd eller annars har sär- – urval enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen och som avser fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning eller särskilda utbildningar, och – tester och prov samt färdighetsprov i de fall sådana är tillåtna enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen. Geografiskt baserat urval ska som mest få tillämpas på hälften av platserna vid en skolenhet. Lika möjligheter ska inte få användas som enda urvalsgrund. Det ska klargöras i skollagen att ovan föreslagna bestämmelser om urval inte ska tillämpas på utbildningen vid fristående skolenheter med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola där utbildningen har be- gränsats till att avse elever som är i behov av särskilt stöd (resursskolor). För sådana skolenheter ska i stället gälla att om det inte finns plats för alla sökande ska ett urval göras där de elever som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder ska prioriteras. Regeringens bedömning: Förslaget om kvot som möjlig urvals- grund bör inte genomföras. Utbildningen vid fristående skolenheter med förskoleklass bör även i fortsättningen kunna begränsas till att avse elever som är i behov av särskilt stöd för sin utveckling. Utbildningen vid fristående skolenheter med grundskola eller grundsärskola bör även i fortsättningen kunna begränsas till att avse –vissa årskurser, –elever som är i behov av särskilt stöd, och –vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslår att urvals- grunden kvot ska kunna användas vid urval. Utredningens förslag skiljer sig från regeringens på så sätt att utredningen föreslår en reglering i förordning av att geografiskt baserat urval som mest får tillämpas på hälften av de elever som ska tas emot vid en skolenhet. Utredningen före- slår inte att lika möjligheter inte ska få användas som enda urvalsgrund. Utredningen föreslår ett bemyndigande för regeringen att meddela före- skrifter om urval. Utredningen föreslår att platser ska få avsättas för elever som på grund av särskilda skäl bör ges företräde framför övriga elever. Utredningen föreslår inte att det ska klargöras i skollagen att de föreslagna bestämmelserna om urval inte ska tillämpas på utbildningen vid fristående förskoleklassenheter och fristående skolenheter med grundskola eller grundsärskola där utbildningen har begränsats till att avse elever som är i behov av särskilt stöd. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inte lämnat några synpunkter på förslaget. Dit hör bl.a. , , , , Bodens, , och kommuner, , Föräldraalliansen, Funktionsrätt , elevråd, elevkårer, () och i (LO). Flera av de remissinstanser som tillstyrker förslaget är positiva till att kötid som urvalsgrund slopas. och och Söder- tälje kommuner anser att detta är bra ur ett integrationsperspektiv. utvärdering (IFAU) och bedömer att kötid inte förenlig med ett lika-villkor- perspektiv och principen att alla vårdnadshavare bör ha samma infor- mation inför skolstart och samma reella möjlighet att välja skola. Det lyfts också fram att flytt mellan bostadsorter inte ska behöva medföra att eleven diskvalificeras från att välja vissa skolor. Enligt kan förslaget om att slopa kötid som möjlig urvalsgrund ge fler elever möj- ligheter att söka sig till vissa skolor. Enligt inspektionen bör en förut- sättning för skolvalet vara att alla potentiella sökande kan ansöka på lika villkor. Genom att urvalsgrunden kötid tas bort blir enligt Skolinspek- 2021/22:158 tionen valet till skolor med enskild huvudman mer likvärdigt för vårdnads- havare och elever. håller med om utredningens beskrivning av att kötid som urvalsgrund har flera negativa effekter i relation till skolsegregation, men påtalar att det är viktigt att analysera vilka effekter och konsek- venser av att slopa kötid får för de berörda eleverna och barnen. Ett flertal remissinstanser är starkt kritiska till förslaget om att slopa kötid som möjlig urvalsgrund. Detta gäller bl.a. Kommuner och Regioner (SKR), , , Idéburna skolors riksförbund, och ett antal enskilda huvudmän som har inkommit med spontana yttranden. De flesta av dessa remissinstanser bekräftar att det finns problem med dagens kösystem, men menar till skillnad mot utredningen att lösningen inte är att ta bort kötid som urvalsgrund utan att den i stället behöver regleras och begränsas, t.ex. genom att införa en Bland annat , och Idéburna skolors att kö som urvalsgrund är en viktig förutsättning för att enskilda huvudmän ska kunna prognosticera intresse för en viss skola och därmed ge signaler om ett eventuellt behov av expan- dering av verksamheten. Det förs också fram av bl.a. Kunskapsskolan i att avskaffandet av köer förstärker incitamentet att planera barnens skolgång genom boendet, vilket riskerar att öka boende- segregationen och därmed skolsegregationen. När det gäller urvalsgrunden kvot är bl.a. LO och kommun positiva då urvalsgrunden anses vara viktig för att bidra till minskad skol- De anser dock att det behövs stöd till huvudmännen. är positivt till sådana kvoter innebär att valfriheten finns kvar för familjerna och att de i de allra flesta fall får sitt val av skola föreslår att användande av kvot kan vara frivilligt och att huvudmän som väljer att tillämpa kvot ska anmäla det till Skolinspektionen. fram att den särskilda kvot för nyanlända som enskilda huvudmän kan välja att använda bör anför att det är högst tveksamt om en frivillig- het avseende kvotgrunden kommer att få den effekt som syftet med för- Ett antal remissinstanser avstyrker dock eller har omfattande synpunkter på förslaget om urvalsgrunden kvot. Detta gäller bl.a. Skol- verket, Skolinspektionen, , Diskrimine- ringsombudsmannen, (tidigare Datainspek- tionen), och kommuner och SKR. kritiken är att förslaget riskerar att stå i strid med diskriminerings- lagstiftningen och reglerna om dataskydd samt att det saknas stöd till huvudmännen i hur urvalsgrunden kvot ska kunna användas på ett sätt som överensstämmer med lagstiftningen. Idéburna skolors riksförbund anser att reglerna så långt som möjligt bör vara utformade på samma sätt som för kommunala skolor och att den gräns på av platserna som utredningen föreslår när det gäller urvals- grunden geografiskt baserat urval därför inte bör gälla. anser att det är oklart vilken bas som ska gälla för procentsatsen, dvs. det är viss procent av alla platser eller av de platser som kvarstår efter att vissa urvalsregler redan har tillämpats. anför, som det får förstås, att en tillämpning av geografiskt baserat urval på ett sätt som leder till en minskad allsidig social sammansättning inte bör tillåtas. universitet och kommun påpekar att ett geografiskt baserat urval med utredningens förslag skulle kunna användas för att bevara och till och med öka en befintlig segregation och framför att det är oklart om Skolins- pektionen ska kunna rikta någon åtgärd mot huvudmannen om det vid en granskning skulle visa sig att urvalsgrunden tillämpats på ett ur integra- tionssynpunkt olämpligt sätt. Bland annat , Idéburna skolors riksförbund och flera enskilda huvudmän som inkommit med spontana yttranden motsätter sig borttagandet av verksamhetsmässigt samband med förskolan som möjlig urvalsgrund. Remissinstanserna anser att det utifrån ett elevpers- pektiv är viktigt att barn får en trygg övergång mellan förskola, förskole- klass och grundskola. Flera remissinstanser är tveksamma till att lika möjligheter ska införas som urvalsgrund. Bland annat , Kunskapsskolan i och Internationella Engelska Skolan i för fram att den föreslagna urvalsgrunden saknar legitimitet hos vårdnadshavare i landet och riskerar att minska engagemanget i skolvalet. Några remissinstanser anser att lottning endast bör användas sedan alla andra urvalsgrunder har tillämpats men samtliga tillgängliga platser vid skolenheten inte har kunnat fyllas. anser att förtur för elever som om- fattas av särskilda skäl bör vara en urvalsgrund. Nämnden anser vidare att det inte framgår om utredningen har tagit ställning till om ett beslut att neka ett önskemål om skolplacering på grund av att en bedömning görs att sökanden inte har särskilda skäl ska kunna överklagas. Även SKR, Special- pedagogiska skolmyndigheten (SPSM) och kommun ifrågasätter utredningens förslag om särskilda skäl och menar att det tydligare måste framgå vad som avses med särskilda skäl. SPSM anser också att det bör tydliggöras att funktionsnedsättning kan utgöra särskilda skäl för företräde framför övriga elever till en viss skolenhet även gällande fristående skolor. En majoritet av remissinstanserna har inte uttalat sig om bedömningen att enskilda huvudmänfortsatt ska kunna använda tester och prov som grund för urval till eller inom en skolenhet. Några remissinstanser bl.a. Idéburna skolor riksförbund, kommun och Waldorflärar- högskolan tillstyrker bedömningen. IFAU anser att enskilda skolhuvud- mäns möjligheter att använda sig av färdighetsprov måste regleras på ett sätt som gör att dessa inte används för att frångå skolvalet och de föreslagna urvalsgrunderna vilket annars skulle kunna ske exempelvis genom ökad etablering av profilskolor. anser att färdig- hetsprov bör användas restriktivt och att sådana prov i huvudsak inte bör omfatta samtliga platser på en skola. Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer getts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag överens- stämmer i huvudsak med förslagen i rutan. och Skolinspek- tionen har inga synpunkter på förslaget. SPSM delar regeringens upp- fattning att urval för fristående resursskolor bör regleras. Det finns enligt SPSM en risk för att det, utan någon uttrycklig reglering om hur platser ska fördelas, kan innebära att elever ställs i kö, och att kötid därmed fortsatt blir en urvalsgrund till fristående resursskolor. , som anser att det är viktigt att regelverket så långt möjligt blir likartat för fristående och kommunala resursskolor, 2021/22:158 tillstyrker förslaget till urvalskriterium vid fristående resursskolor på det sätt såsom det utformats i lagparagrafen. Förbundet anför att det är av allra största vikt att t.ex. inte blanda vissa elever med stora svårigheter som kontrasterar mot varandra. Om en resursskola t.ex. har flera elever med ADHD är det inte funktionellt för någon av eleverna att ta emot en elev med svår autism i resursskolan, där eleven skulle bli mycket störd av sina kamraters sätt att agera. Enligt förbundet är det därför av största vikt att resursskolan får avgöra sammansättningen av elevgruppen och att mot- tagandet av elever anpassas till de begränsningar skolan har. påtalar att det i paragraftexten skrivs fram just att det handlar om den elev som har störst behov av det särskilda stöd som resursskolan erbjuder. skulle enligt förbundet antingen kunna handla om den elev som har mest omfattande stödbehov, men det skulle mycket väl också kunna handla om den elev som väntat längst på att få plats på resursskolan, eftersom behovet av att få gå där ökat med väntetiden, eller den elev som mår sämst av att inte tas emot i resursskolan men som inte har mest omfattande stödbehov. ser positivt på förslaget att harmoni- sera urvalsgrunderna mellan kommunala och fristående resursskolor, men anser att det krävs vissa ytterligare förtydliganden och justeringar. efterfrågar ett antal klargöranden, bl.a. om skolorna kommer att bli skyldiga att inför varje läsår meddela hur många lediga platser man kommer att ha i respektive årskurs och om det fortsatt kommer vara möj- ligt att tillämpa syskonförtur. anser att tanken med att harmonisera regleringen är god, men att det finns flera utmaningar som kräver ytter- Förbundet påtalar att det kommer att vara en utmaning för fristående skolors huvudmän att bedöma vem som har störst behov av en Förbundet anser att det i möjligaste mån behöver tydliggöras hur bedömningen av störst behov ska göras och vem som ska göra denna bedömning för att systemet ska bli rättvist och där elevers bästa är i fokus. Förbundet befarar att den föreslagna regleringen annars kan öppna upp för att valet av elever helt eller delvis drivs av andra orsaker, såsom vilka elever som ger högst skolpeng, tilläggsbelopp eller att extra utmanande elever väljs bort. uppger att förslaget om att urval ska göras utifrån vem som har störst behov i första hand bör gälla kommunala resurs- skolor, eftersom en huvudman har tillgång till betydligt fler utbildningsalternativ än vad en fristående resursskola har. befarar att en bestämmelse som innebär att de elever som har störst behov ska prioriteras vid behov av urval till en fristående resursskola inte tar tillräcklig hänsyn till möjligheten att skapa en hållbar och fungerande Utan en ordentlig analys av hur bedömningen av princi- pen om ”störst behov” ska tillämpas går det enligt Förbundet inte att ta ställning till förslaget. Enligt förbundet måste flera faktorer rimligen beaktas, såväl möjligheten att nå kunskapskraven, som att skapa en trygg och säker miljö präglad av studiero för varje elev. Vintertullsskolan i avstyrker förslaget. det inte finns någon anledning att rikta kritik mot att kommunala friskolor ska prioritera elever med högst behov av särskilt stöd eftersom en kommun har det övergripande ansvaret för elever med störst behov av särskilt stöd. Bolaget ifrågasätter dock att motsvarande ska gälla för en fristående Det skulle enligt bolaget vara kontraproduktivt för en fri- stående resursskola att prioritera elever med högst behov av särskilt stöd om eleven har sådana funktionsnedsättningar att den fristående resurs- skolans inriktning gör att skolan inte kan ge eleven det stöd eleven är i Bolaget anför också att det är oklart vad som avses med begrep- pet störst behov samt att förslaget riskerar att sätta det fria skolvalet ur spel vad avser elever med omfattande behov av särskilt stöd. genomförs finns det vidare enligt Vintertullsskolan en risk för att en fri- stående resursskola fyller skolan med en elevkategori som inte ger rätt till tilläggsbelopp, vilket betyder att skolan inte har möjlighet att driva verk- Vintertullsskolan anför att exempelvis hemmasittande elevers kommuner inte betalar tilläggsbelopp för de åtgärder som sätts in till eleven för att få eleven tillbaka till skolan. Skälen för regeringens förslag och bedömning Regeringen har i avsnitt 7.1 tagit ställning för att de urvalsgrunder som huvudmän för skolenheter ska kunna använda sig av ska lagregleras. detta avsnitt presenteras vilka urvalsgrunder som inte ska få användas av enskilda huvudmän och vilka urvalsgrunder som föreslås få användas av Kötid som urvalsgrund förstärker skolsegregationen Fristående skolor har blivit en viktig del av det svenska skolväsendet. /21 gick totalt av elever på fri- I många kommuner är andelen betydligt högre. na i fristående grundskolor var flickor och poj- De fristående skolorna är således inte längre marginalaktörer utan tillhandahåller en betydande andel av den totala skolkapaciteten och är en viktig del av det svenska skolsystemet. De fristående skolorna påverkar därför på många håll förutsättningarna för skolverksamheten i grunden. Eftersom utbildning hos enskilda huvudmän alltid är riksrekryterande, har enskilda huvudmän betydande möjligheter att påverka elevsamman- sättningen och på så sätt motverka den skolsegregation som boende- segregationen ger upphov till. Forskning visar dock i stället att många av de urvalsgrunder som enskilda huvudmän väljer att tillämpa ytterligare Som beskrivits i avsnitt 5 är huvudregeln för fristående skolor att de ska vara öppna för alla elever och urval får endast göras på de grunder som är förenliga med detta öppenhetskrav och som Skolinspektionen godkänner. Regleringen för hur urval får göras vid fristående skolor är tydligare än den som gäller för kommunala skolor. En fristående skola kan välja en eller flera urvalsgrunder. Skolinspektionen prövar därefter de angivna urvalsgrunderna mot öppenhetskravet. Enligt Skolinspektionens praxis är en fristående skola inte bunden av de urvalsgrunder som angetts i beslutet om godkännande, utan huvudmannen får besluta om att göra förändringar i dessa utan att behöva få det prövat på nytt av myndigheten. därför inte av Skolinspektionens beslut om godkännande av enskilda som skolhuvudman vilka urvalsgrunder som huvudmannen får tillämpa. Kunskapen om vilka urvalsgrunder fristående skolor använder sig av är av denna anledning tämligen låg och statistiken obefintlig. 2021/22:158 i hur fristående skolenheter praktiskt hanterar urvalet bristfällig. Detta beror dels på att enskilda huvudmän inte omfattas av offentlighets- principen, dels på att enskilda huvudmäns beslut om mottagande av elever inte kan överprövas av vare sig eller förvaltningsdomstol. Denna bristande insyn i och kontroll över de friståen- de skolornas urval innebär en rättsosäkerhet för de vårdnadshavare och elever som är intresserade av en skolplacering vid en fristående skola. Enligt rapporter och uppgifter från fristående skolor är kötid, ofta i kom- bination med syskonförtur, den vanligaste urvalsgrunden som fristående skolor använder sig av. För enskilda huvudmän som även har förskolor, eller två skolor med olika årskurser, tillämpas ofta verksamhetsmässigt samband som primärt urval, vilket oftast innebär att barn som går i huvudmannens förskola ges förtur till förskoleklassen. Tillämpningen av dessa urvalsgrunder leder, i olika utsträckning, till att platserna vid populära fristående skolor redan är tagna när det är dags för vårdnadshavare till elever som ska börja i förskoleklass att lämna önske- mål om skola.