prop · H903178 · 2022-03-21 00:00:00 — Ett omhändertagande enligt 6 § LVU syftar till att skydda den unge i en akut situation då det är sannolikt att den unge behöver beredas vård med stöd av LVU. Förslaget om en skyldighet att överväga flyttningsförbud innebär dessutom att socialnämnden endast ska överväga om det finns skäl att ansöka om flyttningsförbud. Någon ändring i bestämmelsen om flyttningsförbud föreslås således inte. lämnar synpunkter som rör att socialnämnden enligt 24 § LVU minst en gång ska överväga om ett flyttningsförbud fortfarande behövs, och anser att är , om just ”varaktigheten” i förändringen i föräldrarnas förhållande ska bedömas. Det faktum att beslutet ska omprövas kan dessutom upplevas som en stor osäkerhetsfaktor för barn som är placerade i familjehem. Frågan om hur ofta socialnämnden ska överväga om ett flyttningsförbud fortfarande behövs behandlas inte i promemorian som ligger till grund för förslagen i denna proposition. Denna fråga behandlas därför inte i propositionen. 6.1Begränsad delegering av socialnämndens beslut Regeringens förslag: Bestämmelserna om begränsning av delegering av socialnämndens beslut i 10 kap. 4 § socialtjänstlagen ska även gälla ärenden om övervägande av om det finns skäl att ansöka om flyttningsförbud. Promemorian föreslår inte någon bestämmelse om delegering av Remissinstanserna har inte yttrat sig över frågan. 2021/22:178 Skälen för regeringens förslag: Enligt 10 kap. 4 § SoL får uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar ges endast åt en särskild avdelning som består av ledamöter eller ersättare i nämnden i ett antal angivna ärenden, däribland ärenden om ansökan om flyttningsförbud enligt 24 § LVU. Bestämmelsen i 10 kap. 4 § begränsar således till vem beslutanderätt får delegeras i angivna ärendetyper. Däremot innebär inte bestämmelsen att delegering får ske i dessa fall. För att delegering ska vara möjlig krävs att kommunallagens (2017:725) delegeringsbestämmelser medger detta. I promemorian föreslås inte någon ändring i 10 kap. 4 § SoL. Av 10 kap. 4 § SoL följer att begränsning i delegeringsrätten gäller för beslut om ansökan om flyttningsförbud enligt 24 § LVU. Det är därför rimligt att samma begränsning gäller för ärenden om övervägande av ansökan om flyttningsförbud. Regeringen föreslår därför att bestämmelserna om begränsning av delegering enligt 10 kap. 4 § SoL även ska gälla ärenden om övervägande av ansökan om flyttningsförbud. 6.2Kunskapsstöd om tillämpning av flyttningsförbud Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att öka kunskapen om flyttningsförbud och ta fram ett stöd om möjligheten att ansöka om flyttningsförbud och besluta om tillfälligt flyttningsförbud. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Den övervägande majoriteten av remissinstanserna instämmer eller har inga invändningar mot promemorians bedömning. är dock tveksam till bedömningen och menar att myndigheten har reviderat handboken barn och unga – , samt tagit fram en ny handbok, LVU – . I handböckerna ges ett uppdaterat stöd för hur reglerna om flyttningsförbud ska tillämpas. påpekar dock att i det fall förslagen leder till lagändringar kan det finnas behov av att uppmärksamma och sprida kunskap om detta. lyfter att även förarbetena till bestämmelserna om flyttningsförbud bör förtydligas och att det inte är tillräckligt med kunskapsstöd. Barnrättsbyrån lyfter att om ett kunskapsstöd ska tas fram är det viktigt att det tas fram i samarbete med barn och unga som berörs, samt med praktiker inom . anser att bör göra en kartläggning av kunskapsbehovet. Skälen för regeringens bedömning: Bestämmelsen om flyttningsförbud har funnits i svensk lagstiftning och har huvudsakligen sett ut på samma sätt sedan den tillkom. Den fanns barnavårdslag. Bestämmelsen återfinns nu i 24 § LVU. Trots att bestämmelsen om flyttningsförbud har funnits i lagstiftningen används den sällan. Som framgår ovan finns det skäl att anta att socialnämnderna inte alltid överväger frågan om flyttningsförbud i den utsträckning lagstiftningen ger utrymme för med anledning av det stora antalet barn som är placerade i familjehem och de relativt få domar om Prop. 2021/22:178 flyttningsförbud som går att finna. I promemorian anges att det i kontakter med berörda myndigheter och organisationer har framkommit att bestämmelsen om flyttningsförbud sällan används och att det kan bero på bristande kunskap att besluta om flyttningsförbud. Denna bild bekräftas också av flera remissinstanser, framför allt kommunerna. ställer sig tveksam till ett uppdrag. menar att myndigheten har reviderat handboken barn och unga – , samt tagit fram en ny handbok, LVU – . Av remissvaren framgår att kommunerna efterfrågar mer vägledning när det gäller kunskapen om och möjligheten att ansöka om flyttningsförbud. Dessutom föreslås nu lagstiftning som innebär att socialnämnden i vissa situationer ska ha en skyldighet att överväga om det finns skäl att ansöka om flyttningsförbud. Samtliga kommuner som har yttrat sig tillstyrker promemorians bedömning att bör ta fram ett kunskapsstöd om tillämpningen av flyttningsförbud. Mot denna bakgrund delar regeringen promemorians bedömning att bör få i uppdrag att ta fram ett kunskapsstödjande material i syfte att öka kunskapen om regleringen om bestämmelserna om flyttningsförbud samt ta fram ett stöd för socialnämnderna att ansöka om flyttningsförbud och besluta om tillfälligt flyttningsförbud. Regeringen bedömer att ett sådant uppdrag till ökar tryggheten, säkerheten och stabiliteten för placerade barn. 7.1Särskilt övervägande om vårdnadsöverflyttning när barnet har varit placerad Regeringens förslag: Den skyldighet som socialnämnden har att särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § ska tidigareläggas. Frågan ska särskilt övervägas när barnet har varit placerad i samma familjehem , i stället för . Promemorians förslag överensstämmer huvudsakligen med regeringens förslag. I promemorians förslag anges att socialnämnden ska särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden senast när barnet har varit placerad i samma familjehem . Redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till promemorians förslag. Remissinstanserna: Den övervägande majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Bland de remissinstanser som uttryckligen har tillstyrkt förslaget finns bl.a. Kammarrätten i , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF), kommuner och regioner (SKR), Inspektionen för vård och omsorg (), , , , flertalet kommuner och barnrättsorganisa- ombudsmän (), , advokat- samfund och avstyrker förslaget. JO anser att skälen till och konsekvenserna av förslaget bör analyseras JO ifrågasätter också, tillsammans med , Förvaltningsrätten i och , om förslaget behövs eftersom det redan med dagens regelverk är möjligt att överväga frågan om vårdnadsöverflyttning innan en placering varat . ställer sig även tveksam till den föreslagna ändringen ur ett familje- perspektiv då lagstiftningens intentioner när ett barn vårdas med stöd av LVU är att en återförening mellan barnet och dess vårdnadshavare ska ske när syftet med vården uppnåtts och därför inte längre behövs. förhåller sig till återföreningsprincipen ifrågasätts även av advokatsamfund, Förvaltningsrätten i och . och ifrågasätter också hur en huvudregel om förhåller sig till rekvisitet att barnet stadigvarande ska ha vårdats och fostrats i ett annat hem än i föräldrahemmet för att vårdnaden ska flyttas över (6 kap. 8 § ), och anser att detta bör belysas i det påpekar att det finns en risk att förslaget medför att äldre barn hamnar i en lojalitetskonflikt om barnet i familjehem behöver delta i en process kring en eventuell vårdnads- efterlyser också en analys av vilka konsekvenser förslaget kan få för vårdnadshavarnas motivation till att ta emot frivilligt stöd och utvecklas i sitt föräldraskap. påpekar att en risk med för tidigt fokus på vårdnadsöverflyttning är att vårdnadshavare som har omsorgsbrister inte kommer att våga erkänna detta och ta emot stöd och hjälp. återförening efter ett tvångsomhändertagande förutsätter ett fungerande samarbete mellan vårdnadshavare och socialnämnden och den omstän- digheten att socialnämnden utreder förutsätt- ningarna för att frånta vårdnadshavarna vårdnaden om barnet riskerar att påverka samarbetet kring en återförening i en negativ riktning. anser att förslaget ställer stora krav på föräldrar, men också på att snabbt arbeta för de förändringar som krävs för att barn ska kunna återförenas med sin ursprungsfamilj, där det är möjligt. skärpt reglering eller vägledning kring vad faktiskt ska ha gjort eller erbjudit tillsammans med en mer detaljerad vårdplan eller genomförandeplan för föräldrarna under barnets två första år i familjehem bör därför tas fram. anser vidare att det inte är tillräckligt underbyggt i promemorian att en tidigareläggning av övervägandet om vårdnads- överflyttning leder till att fler fall kan prövas i domstol. universitet och är tveksamma till att förslaget kommer leda till fler vårdnadsöverflyttningar. MFoF pekar på vikten av att familjehemmen ges goda förutsättningar för att kunna möta barnets behov. För att möjliggöra fler vårdnads- överflyttningar behövs enligt stöd till familje- hemmen, vilket även Stiftelsen lyfter. kommun lyfter att ett motiv till att familjehemsföräldrar inte vill överta vårdnaden kan vara att familjehemmet inte vill bidra till att barnet förlorar Prop. 2021/22:178 insatser från som endast erbjuds barn som är familje- hemsplacerade, till exempel insatser för skolgång. Ett annat hinder är att familjehemmet förlorar sin handledning som de kan bli part i framtida vårdnadstvister. och Maskrosbarn anser att det behöver utredas varför familjehem tackar nej till att bli vårdnadshavare samt vilket stöd som skulle kunna behövas och Barnrättsbyrån, och framför bland annat att de saknar en djupare analys av anledningarna till att institutet vårdnadsöverflyttning inte används i större utsträckning och vilka problem som finns, i såväl placerade barn och ungas perspektiv, som i socialnämndens och familjehemmets perspektiv. Även belyser möjliga orsaker till att familjehem inte vill ta över vårdnaden och lämnar förslag på hur antalet vårdnadsöverflyttningar skulle kunna öka. Vårdföretagarna påpekar också att förslaget kan komma att påverka möjligheten att rekrytera familjehem. Långt ifrån alla familjehem väljer att bli familjehem med en önskan att överta vårdnaden. Det finns också en risk för att förslaget skapar en ökad press på familjehemmen som kan uppleva att de tvingas tacka ja till en vårdnadsöverflyttning av rädsla för att barnet annars omplaceras. efterlyser fördjupade resonemang kring de situationer där det saknas förutsättningar för en vårdnadsöverflyttning, som hemflytt inte är aktuellt. Det kan till exempel uppstå när familjehemmet inte vill bli vårdnadshavare, när det inte uppenbart är till barnets bästa att just det här familjehemmet blir vårdnadshavare eller när barnet själv inte vill att vårdnaden flyttas över. Även Kammarrätten i uppger att det saknas ett resonemang kring situationen för barn som, vanligtvis i inledningen av vård som beslutats med stöd av LVU, har behövt flytta mellan flera olika jour- eller familjehem. Det finns enligt kammarrättens mening även skäl att se över förutsättningarna för adoption av barn som är långvarigt placerade i familjehem. För att uppnå syftet med att säkerställa trygghet, säkerhet och stabilitet för familjehemsplacerade barn bör man enligt kammarrättens mening även överväga förutsättningarna för ersättning till särskilt förordnade vårdnadshavare i familjehem. Kammarrätten anser att det finns ett behov av att införa en garanti för, eller i vart fall tydliggöra, att ersättning utgår även efter en vårdnadsöverflyttning. Skälen för regeringens förslag Gällande regler om vårdnadsöverflyttning vid placering av barn Har ett barn stadigvarande vårdats och fostrats i ett annat enskilt hem än föräldrahemmet och är det uppenbart att det är bäst för barnet att det rådande förhållandet får bestå och att vårdnaden flyttas över till den eller dem som har tagit emot barnet eller någon av dem, ska rätten utse denne eller dessa att såsom särskilt förordnade vårdnadshavare utöva vårdnaden om barnet (6 kap. 8 § första stycket ). Frågor om överflyttning av vårdnaden prövas på talan av socialnämnden (6 kap. 8 § andra stycket ). Avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge är enligt 6 kap. 2 a § barnets bästa. 2021/22:178 Det främsta syftet med bestämmelsen om överflyttning av vårdnaden är att förhindra att barn som har rotat sig i ett familjehem blir uppryckta från en miljö där de funnit sig till rätta och känner en större samhörighet och känslomässig förankring än i det egna hemmet. Barnets inställning är av stor vikt vid dessa beslut (prop. 1981/82:168 s. 70). Av förarbetena till 6 kap. 8 § framgår bl.a. följande. Det förhållandet att ett barn placeras hos någon annan än föräldrarna är av ingripande betydelse för både barnet och föräldrarna. En placering i ett familjehem bör som utgångspunkt inriktas på att få till stånd en återförening av barnet och föräldrarna, även om arbetet med en återförening kan ta . I vissa fall kan det emellertid stå klart att det är bäst för barnet att få stanna i familjehemmet. Genom bestämmelsen kan det förhindras att barnet rycks upp ur den miljö där barnet vistats och känner en större trygghet och känslomässig förankring än i ursprungshemmet (prop. 1981/82:168 s. 39–41). En överflyttning av vårdnaden innebär att ansvaret för barnets personliga förhållanden och för att barnets behov av omvårdnad, trygghet och en god fostran tillgodoses flyttas över på den eller dem som ska ta över vårdnaden (se 6 kap. 1 och 2 §§ ). Föräldrarna är fortsatt underhållsskyldiga och barnet har som huvudregel fortfarande rätt till umgänge med sina föräldrar. När den unge har varit placerad i samma familjehem från det att placeringen verkställdes, ska socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden. Detta gäller både när ett barn har placerats med vårdnadshavarnas samtycke enligt SoL och när ett barn placerats med stöd av LVU (se 6 kap. 8 § andra stycket SoL och 13 § tredje stycket LVU). kompletterades denna skyldighet med en skyldighet för socialnämnden att även efter denna tidpunkt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden. tydliggjordes vilka omständigheter som socialnämnden särskilt ska ta hänsyn till när nämnden överväger om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden om ett barn. Ändringarna innebär att socialnämnden särskilt ska beakta barnets och familjehemsföräldrarnas inställning till en vårdnadsöverflyttning, barnets relation till familjehemsföräldrarna och deras förmåga att tillgodose barnets behov av en trygg och god uppväxt, familjehemsföräldrarnas inställning till och förmåga att tillgodose barnets behov av kontakt med sina föräldrar och andra närstående samt barnets relation till sina föräldrar (se 6 kap. 8 § tredje stycket SoL och 13 § fjärde stycket LVU). skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning bör tidigareläggas Lagstiftningens intentioner är att barn ska återförenas med sina föräldrar när syftet med vården uppnåtts. har ett uttalat ansvar att hjälpa vårdnadshavarna att komma till rätta med de svårigheter som lett fram till att barnet placerats utanför hemmet. I vissa fall kan det dock vara uppenbart att det är bäst för barnet att bo kvar i familjehemmet. Har barnet bott i familjehemmet kan det ha rotat sig där och funnit en sådan trygghet och gemenskap att det uppfattar detta hem som sitt eget 1981/82:168 s. 39–41). Detta kan särskilt bli fallet när ett barn beretts vård utanför det egna hemmet i mycket tidig ålder och därefter växer upp i ett familjehem och barnet betraktar familjehemmet som sitt ”riktiga” hem och betraktar familjehemsföräldrarna som sina föräldrar. Situationen kan uppstå såväl vid en placering enligt SoL som vid en placering enligt LVU. Skyldigheten för socialnämnden att överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden när barnet har varit placerad i samma familjehem infördes för att möjligheterna till överflyttning av vårdnaden ansågs ha utnyttjats i alltför liten utsträckning. I förarbetena uttalades vidare att överflyttning av vårdnaden skapar bättre möjligheter för kontinuitet och trygghet i vården. Vidare påpekades att det kan anses rimligt, mot bakgrund av att de flesta barn som blir kvar länge i vården placerats i åldern , att ett övervägande görs när barnet varit placerad i samma hem (prop. 2002/03:53 s. 86). I promemorian föreslås att socialnämnden senast när den unge har varit placerad i samma familjehem särskilt ska överväga om det finns skäl att ansöka om vårdnadsöverflyttning enligt 6 kap. 8 § . Som skäl för förslaget anges att majoriteten av de barn som blir kvar i vården är barn som placerats i tidig eller mycket tidig ålder och att det är angeläget att dessa barns situation uppmärksammas och att deras uppväxt så långt det är möjligt tryggas. Vidare anges det i promemorian att det kan finnas skäl att ansöka om en överflyttning av vårdnaden redan när ett barn har varit placerad i ett familjehem . Att ett övervägande görs när barnet varit placerad i samma familjehem kan, enligt promemorians bedömning, anses rimligt mot bakgrund av att de flesta barn som blir kvar länge i vården placerats i åldern . är då en relativt satt i relation till barnets ålder och mognad. Det kan dock behövas i familjehemmet för att barnet ska ha rotat sig så att det kan anses vara uppenbart att det är barnets bästa att vårdnaden flyttas över till familjehemmet. Även när det gäller äldre barn kan det, enligt promemorian, finnas skäl att ansöka om vårdnadsöverflyttning när barnet har varit placerad . Flera remissinstanser, däribland , Förvaltningsrätten i , och ombudsmän () ifrågasätter om förslaget behövs eftersom det redan med dagens regelverk är möjligt att överväga frågan om vårdnadsöverflyttning innan en placering varat . Enligt regeringen skapar vårdnadsöverflyttningar bättre förutsättningar för kontinuitet och trygghet i vården. Enligt regeringen kan det finnas situationer där förutsättningarna för en vårdnadsöverflyttning enligt 6 kap. 8 § finns redan när barnet har varit placerad i familjehemmet . I sådana situationer är det viktigt att socialnämnden överväger frågan om vårdnadsöverflyttning. För att säkerställa att sådana överväganden alltid görs senast när barnet varit placerad i samma familjehem behöver det tydligt framgå av lagstiftningen att socialnämnden har en skyldighet att särskilt överväga frågan om vårdnadsöverflyttning när barnet har varit placerad i samma familjehem . Det kan medföra att fler fall kan komma under domstolens prövning och att vårdnadsöverflyttningar kan komma till stånd i fler fall där förutsättningarna är uppfyllda, vilket skulle öka tryggheten för placerade barn. Regeringen föreslår därför, i likhet med promemorian, att när barnet 2021/22:178 varit placerad i samma familjehem ska socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § . Att socialnämnden föreslås vara skyldig att överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden innebär endast en skyldighet att bedöma om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden, dvs. om det finns förutsättningar för en vårdnadsöverflyttning. ska vid sådana överväganden särskilt beakta barnets och familjehemsföräldrarnas inställning till en vårdnadsöverflyttning, barnets relation till familjehemsföräldrarna och deras förmåga att tillgodose barnets behov av en trygg och god uppväxt, familjehemsföräldrarnas inställning till och förmåga att tillgodose barnets behov av kontakt med sina föräldrar och andra närstående samt barnets relation till sina föräldrar (se 6 kap. 8 § tredje stycket SoL och 13 § fjärde stycket LVU). Avsikten är inte att en tidigareläggning av övervägandet ska resultera i att de individuella bedömningarna förändras jämfört med vad som gäller . En bedömning ska alltid göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Ett övervägande om huruvida det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden innebär inte att övervägandet måste leda fram till ett formellt beslutsförfarande. Övervägandet ska dock alltid dokumenteras enligt 11 kap. 5 § SoL. bör noga väga skäl för och emot och noga motivera och dokumentera det ställningstagande som nämnden kommit fram till. Att socialnämnden” särskilt” ska överväga om det finns skäl att ansöka om vårdnadsöverflyttning innebär att bestämmelsen inte är uttömmande. En ansökan om överflyttning av vårdnaden kan alltså övervägas innan placeringen varat . Mot denna bakgrund anser regeringen inte att det behöver framgå av bestämmelsen att övervägandet ska göras ”senast” när barnet har varit placerad i samma familjehem . Nuvarande bestämmelser i och LVU om socialnämndens skyldighet att överväga vårdnadsöverflyttning innehåller inte heller något sådant uttryck. JO ställer sig tveksam till den föreslagna ändringen ur ett familjeperspektiv då lagstiftningens intentioner är att en återförening mellan barnet och dess vårdnadshavare ska ske när syftet med vården uppnåtts och den därför inte längre behövs. Hur förslaget förhåller sig till återföreningsprincipen ifrågasätts även av , Förvaltningsrätten i och . Förslaget innebär, som redogörs för ovan, att socialnämnden särskilt ska överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden när barnet har varit placerad i samma familjehem . Om socialnämnden vid övervägandet bedömer att det inte finns förutsättningar för en överflyttning av vårdnaden ska nämnden inte ansöka om överflyttning av vårdnaden. Förslaget är inte avsett att förändra förutsättningarna för när överflyttning av vårdnad kan ske enligt 6 kap. 8 § . Med anledning av detta anser regeringen inte att återföreningsprincipen påverkas. Som framgår ovan bör en placering i ett familjehem som utgångspunkt inriktas på att få till stånd en återförening av barnet I detta sammanhang kan det nämnas att bestämmelserna i om överflyttning av vårdnaden är föremål för en översyn. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna i om bl.a. överflyttning av vårdnaden (dir. 2021:70). Enligt kommittédirektiven ska utredaren bl.a. kartlägga och redovisa vilka omständigheter som särskilt beaktas vid prövningen av frågan om vårdnadsöverflyttning när ett barn har stadigvarande vårdats och fostrats i ett annat enskilt hem än föräldrahemmet. Vidare ska utredaren ta ställning till om förutsättningarna för vårdnadsöverflyttning bör ändras för att tillgodose familjehemsplacerade barns rätt till trygghet och stabilitet och hur övriga intressen – inte minst rätten till privat- och familjeliv – kan tillgodoses. Utredaren ska också ta ställning till hur stödet till vårdnadshavarna och barnet efter en vårdnadsöverflyttning kan förbättras, och föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs. Uppdraget ska redovisas . och ifrågasätter också hur en huvudregel förhåller sig till rekvisitet i 6 kap. 8 § att barnet stadigvarande ska ha vårdats och fostrats i ett annat hem än i föräldrahemmet för att vårdnaden ska flyttas över. Som anges ovan är förslaget inte avsett att förändra förutsättningarna för när överflyttning av vårdnad ska ske enligt 6 kap. 8 § eller för när socialnämnden ska ansöka om vårdnadsöverflyttning. Det finns ingen absolut tidsgräns för hur länge ett barn ska ha bott i ett familjehem för att kravet på stadigvarande vård och fostran ska vara uppfyllt, utan det är en bedömning som får göras i varje enskilt fall. I förarbetena uttalas att det krävs att barnet har fått en så stark bindning till sitt nya hem att det uppfattar det som sitt eget (prop. 1981/82:168 s. 70).