prop · H903144 · 2022-03-02 00:00:00 — underlag, uppföljningar, organisationsstrategier, organisationsbedömningar samt instruktioner och rapporter från års-, styrelse- och samrådsmöten som rör kärnstödet till de fem organisationer som ingår i vårt urval. För att besvara revisionsfrågan som rör Sidas multi-bi-stöd har vi analyserat dokument om Sidas arbete med beredning och uppföljning i allmänhet samt arbetet med multilaterala organisationer i synnerhet. För de insatser som ingick i våra fallstudier har vi analyserat insatsdokument som beredningspromemorior, beslut, avtal och olika former av uppföljningar. För att få information som inte framgår av dokumentation om kärnstöd och multi- bi-stöd, samt för att komplettera den information som finns i dokumenten, har vi intervjuat medarbetare vid UD och Sida. Bland annat har vi intervjuat chefer och handläggare på UD som arbetar med kärnstöd, samt multifokalpunkter och handläggare på Sida som arbetar med multi-bi-stöd. Sammanlagt har vi inom ramen för granskningen träffat 29 personer på UD vid 9 intervju- och mötestillfällen. På Sida har vi sammanlagt träffat 22 personer, vid 16 intervju- och mötestillfällen. Se bilaga 2 för en lista över vilka personer vi har intervjuat, samt ett par exempel på intervjuguider. Vi har genomfört enskilda intervjuer och gruppintervjuer på både UD och Sida. Enskilda intervjuer medförde bland annat möjlighet att diskutera frågor med en specifik person som är direkt involverad i stödet till multilaterala organisationer. Fördelen med gruppintervjuer var att de erbjöd möjlighet att få flera olika intervjupersoners perspektiv på en och samma fråga . kan relationerna mellan intervjupersonerna ha påverkat intervjun på så sätt att alla inte säger sin mening, särskilt om gruppen består av både chefer och handläggare. Vår uppfattning är dock att de positiva aspekterna av gruppintervjuerna har uppvägt de negativa. Vi har inte intervjuat representanter från multilaterala organisationer. Detta eftersom granskningen inte handlar om hur organisationerna arbetar, utan om huruvida svenska aktörers hantering av stödet till multilaterala organisationer är ändamålsenligt utformad. 1.4.3 Genomförande och kvalitetssäkring Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av , och (projektledare). , professor i statsvetenskap vid studier vid , har varit referensperson i granskningen och lämnat synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Företrädare för och Sida har faktagranskat ett utkast till granskningsrapport. Samtliga intervjuade personer har getts möjlighet att korrigera intervjuanteckningar efter genomförd intervju. I kapitel 2 ger vi en bakgrund till kärnstöd och multi-bi-stöd. Kapitlet innehåller information om stöden samt regeringens, UD:s och Sidas respektive ansvarsområden. I kapitel 3 redovisar vi iakttagelser för delfråga 1, om regeringens beslut om kärnstöd är väl underbyggda och om UD följer upp kärnstödet till multilaterala organisationer på ett ändamålsenligt sätt. I kapitel 4 redovisar vi iakttagelser för delfråga 2, om Sidas beslut om stöd till multilaterala organisationer är väl underbyggda och om Sida följer upp stödet till multilaterala organisationer på ett ändamålsenligt sätt. I kapitel 5 redovisar vi iakttagelser för delfråga 3, om det finns förutsättningar för ett samstämmigt agerande mellan regeringen och Sida. I ett avslutande kapitel 6 redovisar vi våra slutsatser och rekommendationer till regeringen, UD och Sida. 22R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Om kärnstöd och multi-bi-stöd Detta kapitel innehåller grundläggande information om svenskt bistånd genom multilaterala organisationer. Syftet med kapitlet är att underlätta läsningen av granskningsrapporten. 2.1Stöd till multilaterala organisationer ska bidra till att uppnå målet för internationella bistånd Det riksdagsbeslutade målet för svenskt bistånd är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck.47 Ett sätt att nå detta mål är att ge bistånd till multilaterala organisationer. Deras verksamhet spänner över ett brett fält och de hanterar komplexa frågor som är av stor betydelse för den globala utvecklings- och utrikespolitiken. Regeringen ser multilaterala organisationer som viktiga forum för normativ påverkan på främst global nivå, men även på regional och lokal nivå. Därför är utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer, enligt regeringen, en central plattform för att driva svenska utrikespolitiska prioriteringar.48 Regeringen anger den övergripande inriktningen för utvecklingssamarbetet i sitt policyramverk. Inriktningen ska sedan konkretiseras i strategier för utvecklingssamarbetet.49 I regeringens policyramverk framgår att ska få genomslag för sina prioriteringar i de multilaterala organisationerna genom en kombination av finansiella bidrag (bistånd och medlemskapsavgifter) och påverkansarbete. Påverkansarbetet syftar till att få genomslag för svenska biståndspolitiska prioriteringar i organisationernas arbete.50 Styrelsemöten, högnivåmöten,51 arbete i kommittéer och nätverk samt informella kontakter utgör exempel på tillfällen för att påverka organisationerna.52 Regeringen styr svenskt bistånd genom bland annat budgetpropositioner, förordningar, strategier och regleringsbrev. En central strategi i regeringens styrning av det multilaterala biståndet är Strategi för multilateral utvecklingspolitik. Den är styrande för och vägledande för Sida, utlandsmyndigheterna och andra myndigheter.53 Delar av multistrategin 2013/14:1 UO 7, s. 13, bet. 2013/14:UU2, rskr. 2013/14:75. 48Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 1–2; skr. 2016/17:60, s. 45–46. 2016/17:60, s. 1, bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 4. 2016/17:60, s. 45–46. 51Högnivåmöten sker mellan ett svenskt statsråd eller statssekreterare, och en högt uppsatt representant från organisationen. Mötena äger vanligtvis rum . 52Intervjuer med: HU, UNFPA, ; HU, GFATM, ; CU och HU, , ; HU, UNDP, ; CU och HU, VBG, . 53Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 1. Se även UD, Utvärderingsrapport om åtgärder med anledning av om bistånd genom internationella organisationer, 2017, s. 7–10. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R återspeglas i regeringens riktlinjer för strategier som är styrande för Sida och andra myndigheter som genomför svenskt bistånd.54 I övrigt styr regeringen bilaterala bistånd, inklusive multi-bi-stöd, genom bland annat tematiska och geografiska strategier.55 För Sida är multi-bi-stöd ett av flera sätt att genomföra strategier på. Regeringen ansvarar också för redovisningen av sin användning av statsbudgeten inför riksdagen56 och ska lämna en särskild resultatskrivelse om det multilaterala utvecklingssamarbetet till vartannat år.57 2.2Drygt hälften av det svenska biståndet går till multilaterala organisationer Det totala svenska biståndet till multilaterala organisationer har ökat : från 2014 till nästan 2019 (se figur 1). Stödet till multilaterala organisationer har utgjort över hälften av det svenska biståndet –2019, med undantag för 2016.58 Det årliga totala kärnstödet har varierat , men trenden är att det har ökat: från nästan 2014 till 2019. Även det totala multi-bi-stödet har ökat . har det mer än dubblerats, . har det utgjort av Sidas bistånd.59 54Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU. 55Se t.ex. regeringsbeslut UD2019/18427/RS (delvis), UD2019/18461/IU. 56Regeringen är enligt 10 kap. 1 och 3 §§ budgetlagen (2011:203) redovisningsskyldig inför för de tillgångar som regeringen förvaltar och förfogar över. 57Skrivelsen tillkom efter ett tillkännagivande av utrikesutskottet med en önskan om en skrivelse med samlad resultatanalys av arbetet i multilaterala organisationer, bet. 2016/17:UU7, rskr. 2016/17:48. har regeringen lämnat två resultatskrivelser till , skr. 2017/18:188 och skr. 2019/20:91. 58Riksrevisionens bearbetning av Sida, Aggregerad statistik om kärnstöd och multi-bi-stöd, statistiskt underlag inkommet per mejl . Uppgifter om biståndsramen från prop. 2015/16:1 UO 7, s. 12; prop. 2017/18:1 UO 7, s. 13; prop. 2019/20:1 UO 7, s. 12. 59Mejl från Sida, ; bearbetning av Sida, Aggregerad statistik om kärnstöd och multi-bi-stöd, statistiskt underlag inkommet per mejl . Enligt Sida härrör de senaste årens ökning av multi-bi-stöd till två faktorer: 1) svenska biståndsvolymer ökade till följd av en positiv ekonomisk tillväxt. 2) Sidas stöd till konflikt- eller konfliktdrabbade kontexter har ökat. Sida är beroende av multilaterala organisationer för att genomföra bistånd i dessa kontexter, eftersom Sida/inte har någon egen närvaro där. Sidas multi-bi-stöd minskade 2015–2016, i samband med att regeringen styrde om biståndet till att hantera kostnader för flyktingmottagande i . Se mejl från Sida, . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 1 Regeringsbeslutade kärnstöd och Sidabeslutade multi-bi-stöd 2014–2019 (utbetalade stöd inom långsiktigt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd) Källa: bearbetning av Sida, Aggregerad statistik om kärnstöd och multi-bi-stöd, . 2.3UD och Sida hanterar olika delar av multilaterala engagemang Generellt ligger ansvaret för multilateralt utvecklingssamarbete på regeringen och , och för bilateralt utvecklingssamarbete på Sida, men Sida har även uppgifter i det multilaterala utvecklingssamarbetet. Sammanfattningsvis ansvarar regeringen för medlemskapet i de multilaterala organisationerna och för att lägga fast svensk policy.60 ansvarar UD för majoriteten av kärnstöden, rapportering av samtliga kärnstöd till OECD-DAC samt system- och reformfrågor relaterade till multilateralt utvecklingssamarbete.61 UD, eller det departement som ansvarar för samarbetet med en specifik organisation,62 ansvarar för att driva relationer med organisationen, till exempel genom att representera i 60Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 10. 61Det framgår av multistrategin att det departement som är huvudman för en organisation ansvarar för bland annat förberedelser, genomförande och uppföljning av styrelsemöten. Se bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 11. ansvarar för kärnstödet till FN:s miljöprogram, se bilaga till beslut nummer 7, protokoll vid regeringssammanträde M2019/02153/I. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R styrelser.63 Sida hanterar multi-bi-stöd, administrerar utbetalningar av kärnstöd och multi-bi-stöd, samt delar med sig av sin expertkompetens till Regeringskansliet.64 2.3.1 Regeringen fattar beslut om kärnstöd fattar beslut om anslagsnivåer för det internationella utvecklingssamarbetet utifrån det förslag som regeringen lägger fram i sin budgetproposition. Där informerar regeringen också om den indikativa fördelningen av de tio största kärnstöden.65 Regeringen fattar sedan beslut om nivåerna på kärnstöd till respektive multilateral organisation i sitt regleringsbrev till Sida, eller i separata regeringsbeslut.66 Detta är en förändring sedan granskning 2014. fattade UD beslut om kärnstöd.67 Sida ansvarar för utbetalningar, vissa administrativa kontrollmoment i bidragshanteringen, återbetalningar, återkrav och en effektiv valutahantering när det gäller kärnstöd.68 Regeringens regleringsbrev till Sida innehåller därför information om vilka multilaterala organisationer regeringsbeslutet gäller och vilket högsta belopp i kronor som kan betalas ut.69 Regeringen fattar också särskilda villkorsbeslut som anger villkoren för utbetalning av stöd till multilaterala organisationer.70 Avtalen mellan och de multilaterala organisationerna styr inte resurserna mot ett specifikt ändamål. Däremot framgår det av avtalen att medlen ska användas för att genomföra organisationens strategiska plan. Därutöver reglerar avtalen bland annat uppföljning, utvärdering, 63Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 11. 64Ibid, s. 6 och 10; 3 och 4 §§ förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida); prop. 2019/20:1 UO 7, s. 7, 17 och 14. 2016/17:1, s. 56; prop. 2017/18:1, s. 59; UD, Utvärderingsrapport om åtgärder med anledning av om bistånd genom internationella organisationer, 2017, s. 2–3; mejl från UD, . I budgetpropositionen utgick avsnittet om Politikens inriktning och beskrivning av indikativ fördelning med anledning av att propositionen lämnades av en övergångsregering. Se UD, faktagranskning av utkastet Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer, 2021. 66Regeringsbeslut UD2019/03933/IU, UD2019/09543/IU, UD2019/18963/PLAN (delvis) m.fl.; UD, UD:s vägledning för bidrag, 2016, s. 10–11. Av Sidas regleringsbrev framgår det vilka stöd som får utbetalas, och till vilken organisation, efter rekvisition, se t.ex. regeringsbeslut UD2019/03933/IU, UD2019/09543/IU, UD2019/18963/PLAN (delvis) m.fl. 67Se UD, Utvärderingsrapport om åtgärder med anledning av om bistånd genom internationella organisationer, 2017, s. 2–3. 68Se 3 § förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida). Sidas hantering av regeringsbeslutade kärnstöd ingår inte i granskningen. 69Se t.ex. regeringsbeslut UD2019/03933/IU, UD2019/09543/IU, UD2019/18963/PLAN (delvis) m.fl., s. 9–13. 70Protokoll vid regeringssammanträde UD2017/14031/IU; utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde UD2018/19347/IU; utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde UD2019/18463/IU. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N revision, återrapportering till som givare och hantering av oegentligheter.71 Regeringen ställer dock i allmänhet inga andra villkor för användningen av kärnstöden än att de ska användas för att genomföra organisationens strategiska plan.72 2.3.2 UD bereder och följer upp regeringsbeslutade kärnstöd Regeringen har gett UD flera uppgifter i hanteringen av stöd till multilaterala organisationer. Bland annat ska UD bereda och följa upp regeringsbeslutade kärnstöd.73 UD:s hantering av stöd till multilaterala organisationer Liksom andra departement har UD i uppgift att ta fram underlag inför att regeringen ska fatta beslut om kärnstöd och organisationsstrategier.74 Regeringen har därutöver gett UD flera uppgifter i det multilaterala utvecklingssamarbetet.75 Till UD:s uppgifter hör att: •göra organisationsbedömningar och ta fram organisationsspecifika strategier som regeringen sedan fattar beslut om, samt ta fram underlag inför att regeringen ska fatta beslut om kärnstöd •följa upp organisationsstrategier och kärnstöd •utarbeta styrdokument som vägledningar och mallar •förbereda, genomföra och följa upp styrelsemöten med organisationerna •föra policydialog med organisationerna i form av påverkansarbete •samordna instruktioner och inhämta synpunkter från bland annat Sida •anordna multisamråd och organisationssamråd.76 UD hanterar, förutom kärnstöden, även bilaterala insatser till multilaterala organisationer. Dessa insatser ryms inom anslagspost 33 och ingår inte i granskningen. 71UD, faktagranskning av utkastet Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer, 2021. 72Regeringen beslutar om villkor i två särskilda regeringsbeslut: ”villkorsbeslutet” (Villkor för utbetalning av stöd till multilaterala och internationella organisationer, utvecklingsbanker och fonder 20XX) och ”strategikappan” (Villkor för användning av medel budgetåret 20XX under anslag 1:1 Biståndsverksamhet, anslagsposterna 30, 31 och 33 inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd). I villkorsbeslutet tydliggör regeringen vilka villkor som gäller för de stöd som återfinns i Sidas regleringsbrev. I strategikappan tydliggör regeringen att Sida disponerar medel inom anslagspost 30, 31 och 33 och att får ingå överenskommelser om de svenska bidragens inriktning och därtill relaterade insatser samt ingå fleråriga avtal som medför utgifter under framtida budgetår, se t.ex. utdrag från protokoll vid regeringssammanträde UD2017/03722/IU. 73Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN. 74Regeringskansliets beredning av regeringsärenden regleras i 7 kap. 1–5 §§ regeringsformen (RF) samt i 1 och 14–17 §§ förordningen (1996:1515) med instruktion för . 75Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 10–11. 76Ibid; UD, vägledning för bidrag, 2016, s. 15. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R UD:s beredning av regeringsbeslut som rör kärnstöd Det är framför allt två regeringsbeslut som är av betydelse för regeringens kärnstöd till av UD prioriterade organisationer: beslut om organisationsstrategier och beslut om kärnstöd. Regeringen fattar beslut om kärnstöd, och nivåerna på kärnstöden, i Sidas regleringsbrev eller i separata regeringsbeslut.77 UD ansvarar för att bereda dessa beslut och i detta arbete ingår att ta fram beslutsunderlag.78 I rutan nedan sammanfattas momenten i UD:s beredning av beslut om organisationsstrategier och kärnstöd. Moment i UD:s beredning av beslut om organisationsstrategier och kärnstöd 1.UD identifierar organisationen som prioriterad: För att fokusera det svenska engagemanget i multilaterala organisationer ska UD identifiera vilka organisationer som är prioriterade inom multilaterala utvecklingssamarbete. Prioriteringen ska baseras på organisationens relevans och effektivitet, samt storleken på det samlade svenska stödet. Prioriteringen ska stämmas av med ansvarigt statsråd. Samtliga fallstudier i granskningen berör organisationer som har varit prioriterade . 2.UD tar fram en organisationsbedömning inför beslut om organisationsstrategi: För organisationer som UD har identifierat som prioriterade ska UD göra en organisationsbedömning. Organisationsbedömningen utgör det huvudsakliga underlaget för en organisationsstrategi och ska tas fram som del av beredningen av nya strategier. Organisationsbedömningen ska bestå av bedömningar av organisationens uppnådda resultat, relevans samt interna och externa effektivitet. 3.Regeringen fattar beslut om organisationsstrategi: En organisationsstrategi ska ge operativ vägledning för styrning och påverkan. Den ska också fokusera, prioritera och avgränsa det svenska engagemanget samt stärka samstämmigheten och kvaliteten i det svenska agerandet gentemot organisationen. I en organisationsstrategi ska den multilaterala organisationens mål anges, liksom hur målen relaterar till det övergripande målet för internationella bistånd. UD tar fram organisationsstrategier som regeringen sedan fattar beslut om. Strategierna gäller vanligtvis tre till . 4.UD tar fram en underlagspromemoria inför beslut om kärnstöd: För att genomföra en organisationsstrategi ger regeringen bland annat kärnstöd till organisationen i fråga. Inför att regeringen ska fatta beslut om kärnstöd tar UD fram en underlagspromemoria. I den ska UD beskriva organisationens mål och resultat samt förhållande till, och påverkan på, organisationen. Promemorian ska belysa styrkor och svagheter förknippade med kärnstödet, samt ge en motivering till den föreslagna kärnstödsnivån. 5.Regeringen fattar beslut om kärnstöd: Regeringen fattar beslut om nivåerna på kärnstöd till respektive multilateral organisation i regleringsbrev till Sida, eller i separata regeringsbeslut. Källa: Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, s. 17–18; UD, vägledning för bidrag, 2016, s. 8–9, 14–16. 77Se regeringsbeslut UD2019/03933/IU, UD2019/09543/IU, UD2019/18963/PLAN (delvis) m.fl.; UD, UD:s vägledning för bidrag, 2016, s. 10–11 (ang. separata regeringsbeslut). 78Se 1 § förordningen (1996:1515) med instruktion för . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ansvaret för hanteringen av kärnstöd och relationerna till en viss organisation ligger på ett departement eller en enhet. Handläggare, bland annat den handläggare som kallas ”organisationsansvarig handläggare”, och chefer arbetar nära varandra. Frågor av större vikt stäms av med den politiska ledningen.79 Den organisationsansvariga handläggaren samordnar frågor med koppling till en organisation. Handläggaren samordnar och håller ihop den övergripande relationen med organisationen samt relationen mellan UD och andra svenska aktörer, till exempel Sida, FN-representationer och utlandsmyndigheter. Handläggarna är vanligtvis generalister som i normalfallet byts ut vart tredje till vart femte år.80 När arbetsuppgifter ska lämnas över till en ny handläggare ska överlämnande handläggare bland annat skriva ett överlämningsdokument till sin efterträdare.81 Skillnader i UD:s beredning beroende på typ av organisation och avtal UD:s hantering av kärnstöd skiljer sig något åt beroende på vilken slags multilateral organisation det handlar om, till exempel om det är en utvecklingsbank, en fond eller en . En skillnad rör hur förhandlingarna med organisationen går till. För utvecklingsbanker och utvecklingsfonder sker förhandlingen genom påfyllnadsförhandlingar tillsammans med andra givare.82 För de FN-organisationer som ingår i vårt urval beslutar den ensidigt om nivåerna på stöden.83 Det finns också skillnader i hur UD hanterar kärnstöd beroende på om det rör sig om ett- eller fleråriga stöd. Regeringen behöver ett bemyndigande från om att ingå fleråriga avtal, eftersom det rör sig om avtal som inte enbart belastar det aktuella årets budget. Ett sådant bemyndigande måste finnas på plats innan fleråriga avtal sluts. Därför börjar processen med att bereda fleråriga avtal i förväg, till skillnad från ettåriga avtal som kan inledas som avtalet ska ingås.84 79UD, faktagranskning av utkastet Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer, 2021. 80Mejl från UD, . 81UD, faktagranskning av utkastet Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer, 2021; mejl från UD, ; UD, Vägledning för överlämningar i samband med byte av tjänst i utrikesförvaltningen, 2018 (rev. 82Intervju med HU, GFATM, ; CU och HU, , ; CU och HU, VBG, . 83UD, faktagranskning av utkastet Långsiktigt utvecklingssamarbete genom multilaterala organisationer, 2021; intervju med HU, UNDP, ; HU, UNFPA, , HU, GFATM, . När de första fleråriga avtalen skrevs med UNDP och UNFPA 2018 fick UNFPA ett fyraårigt avtal 2018, medan UNDP fick ett tvåårigt, se intervju med CU, . 84UD, vägledning för bidrag, 2016, s.16; intervju med 3CU och HU, . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R 2.3.3 Sida bereder, beslutar och följer upp multi-bi-insatser Multi-bi-insatser är de stöd inom det bilaterala biståndet som Sida ger till multilaterala organisationer. Till skillnad från kärnstöden är multi-bi-insatser öronmärkta för att användas i ett specifikt land, inom ett tematiskt område, eller för genomförandet av ett visst program.85 Det är Sida som bereder, beslutar, betalar ut och följer upp multi-bi-insatser.86 Sidas ledning ansvarar inför regeringen för att myndighetens uppdrag genomförs effektivt.87 Allt Sidas bistånd genomförs i form av insatser och Sida har en regel för hantering av biståndsinsatser. Regeln anger att insatshanteringen ska ske i fyra steg: 1.planera beredning av insats 2.bereda, besluta och avtala om stöd till insats Insatshanteringsregeln operationaliseras i Sidas insatshanteringssystem Trac. Till Trac finns en rad hjälptexter, bland annat för samarbeten med multilaterala organisationer, som ska underlätta handläggningen av insatser. När handläggare lägger in information i Trac genereras promemorian ”Beredning av insats”, som utgör underlag inför att Sida ska besluta om en insats.89 Vi refererar hädanefter till ”Beredning av insats” som ”beredning”.90