prop · H903159 · 2022-03-22 00:00:00 — Sammantaget bedömer regeringen att dagens bestämmelser ger för stort utrymme att begränsa vuxnas tillgång till sådana yrkesutbildningar som svarar mot arbetsmarknadens behov av kompetens och som kan bidra till att stärka vuxnas ställning i arbetslivet. Samverkan mellan kommunerna bör omfatta ett gemensamt utbildningsutbud Tillgången till ett brett utbud av yrkesutbildning inom komvux behöver förbättras så att vuxna med behov av kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden också ges möjlighet att delta i sådan utbildning. Genom reformen med ett nytt s.k. omställningsstudiestöd förbättras förut- sättningarna för vuxna som vill studera för att stärka sin framtida ställning på arbetsmarknaden att söka sig till sådan utbildning som bl.a. komvux kan erbjuda. För att reformen ska bli framgångsrik är det viktigt att utbildningssystemet kan ta emot de vuxna som vill studera med omställ- ningsstudiestöd. För den enskilda individen är det viktigt att det genom yrkesutbildning finns en långsiktig möjlighet till delaktighet i arbetslivet, men även en möjlighet att byta yrkeskarriär. För arbetslösa och individer med en svag ställning på arbetsmarknaden kan en yrkesutbildning på gymnasial nivå vara av stor betydelse och den snabbaste vägen att få den kompetens som krävs för ett arbete. För individer med kort utbildning, eller med utbildning som inte efterfrågas av arbetsmarknaden, kan en yrkesutbildning ge en betydligt fastare förankring i arbetslivet. Yrkesutbildning på gymnasial nivå är även betydelsefull för etableringen av nyanlända. Många har redan en yrkesutbildning eller en yrkeskarriär med sig när de kommer till , men behöver även komplettera med delar av svensk yrkesutbildning för att få förutsättningar för arbete i . För andra nyanlända med kort tidigare utbildning och begränsad eller ingen arbetslivserfarenhet är en gymnasial yrkesutbildning ofta en viktig förutsättning för etablering på arbetsmarknaden. Tillgången till ett brett utbud av yrkesutbildning för vuxna som motsvarar både individers och arbetsmarknadens behov kan förbättras genom att flera kommuner samverkar. Detta kan bidra till att individens möjligheter till studier ökar och eventuell begränsning till endast den egna kommunens utbud av utbildningar minskar. Utredningen föreslår att varje kommuns erbjudande om utbildning ska omfatta hela utbudet av sammanhållen yrkesutbildning i det primära Till skillnad mot utredningen förordar Bodens 2021/22:159 kommun att kommunerna i samverkan ska erbjuda ett brett urval av yrkeskurser. anför bl.a. att det finns en risk att utredningens förslag minskar den enskilda kommunens frihet att erbjuda utbildningar som kommunen själv finansierar för att ytterligare utöka det Regeringen bedömer dock, i likhet med Arbetsförmedlingen, att ett utbud som omfattar all yrkesutbildning i ett samverkansområde ger fler möjligheter till karriärsväxlingar, vilket förbättrar förutsättningarna för arbetssökande att få den utbildning de behöver. förutsättningarna för arbetsgivare att få tillgång till den kompetens de anser att det även fortsättningsvis ska vara den enskilda huvudmannen, ensam eller i en frivillig samverkan med andra huvudmän, som ska besluta om utbud och tillgång till yrkesutbildningar utifrån den efterfrågan som finns lokalt och regionalt. regeringen lämnar i denna proposition bygger sammantaget upp en struktur för samverkan mellan kommuner för en regional planering och dimensionering av yrkesutbildning på gymnasial nivå. föreslagna krav på samverkan om planering, dimensionering och erbjudandet av sammanhållen yrkesutbildning och yrkesämnen redovisas i avsnitt 4.4. Som regeringen föreslår i avsnitt 4.3 bör kommunen bestämma vilka sammanhållna yrkesutbildningar och yrkesämnen som ska erbjudas och antalet platser på dessa utbildningar med hänsyn till vuxnas efterfrågan och behov och arbetsmarknadens behov. beaktas även av kommunerna inom ramen för ett primärt samverkansavtal när utbudet av sammanhållna yrkesutbildningar och yrkesämnen planeras. Svensk Näringsliv anför att den exakta ordalydelsen i utredningens förslag skulle medföra ineffektivitet och onödiga kostnader i systemet och att det måste finnas tillräckligt elevunderlag för att det ska vara ekonomiskt försvarbart att bedriva utbildningen i alla kommuner. Regeringen menar att ett system med ett gemensamt utbud inte innebär att en utbildning behöver bedrivas i alla kommuner i det primära De samverkande kommunerna bör i stället gemensamt komma överens om var och i vilka volymer som samman- hållen yrkesutbildning och yrkesämnen ska erbjudas. så stora i sin dimensionering att de kan placeras i flera av de samverkande kommunerna, medan andra kanske behöver finnas i något färre kommuner, och ytterligare andra i endast en av de samverkande Det kan även, som bl.a. anför, handla om att utveckla utbudet av enstaka yrkeskurser för att bättre motsvara branschernas behov, exempelvis tillgängligheten på kompletterande utbildning efter genomförd branschvalidering. För att de enskilda individerna i de samverkande kommunerna ska kunna få tillgång till det samlade utbudet av sammanhållen yrkes- utbildning är det angeläget att personer hemmahörande i ett primärt samverkansområde fritt ska kunna söka till en sammanhållen yrkes- utbildning och yrkesämnen inom det primära samverkansområdet. remissinstanser ser utmaningar med det förslag som utredningen har i detta kommun och bedömer att en konsekvens kan bli att vuxenutbildning i små kommuner riskerar att slås ut på grund av färre sökande och föreslår att möjligheten att fritt söka endast ska gälla när utbildningen inte erbjuds i hemkommunen. Kommunen och förbundet bedömer att en annan konsekvens är att studie- svaga elever, som gynnas av närheten till den egna kommunens vuxen- utbildning, får svårare att tillgodogöra sig kompetensutveckling om den egna kommunens vuxenutbildning slås ut. Även kommun bedömer att s.k. fritt sök för yrkesinriktad utbildning kan medföra ytterligare centralisering av utbildningen till större kommuner. Regeringen bedömer, i likhet med remissinstanserna, att möjligheten att fritt söka yrkesutbildningar inom det primära samverkansområdet skulle kunna leda till att vuxna söker sig till centralorter i högre grad än det som sker . Samverkan om planering och dimensionering kan dock även handla om lokalisering av utbildningarna. Kommunerna kan i samverkan strategiskt dimensionera utbildningarna som bedrivs i olika orter för att säkerställa att vuxnas skilda behov kan mötas. Regeringen delar således inte kommuns och gymnasieförbunds uppfattning. Syftet med regeringens förslag om krav på samverkan mellan kommuner är bl.a. att skapa ett brett och varierat utbud av yrkesutbildning för de vuxna, förbättra kompetensförsörjningen till arbetslivet och skapa ett så resurseffektivt system som möjligt. I ett sådant system, menar regeringen, är det en naturlig följd att vuxna i de samverkande kommunerna ska ha möjlighet att söka till och delta i de utbildningar som anordnas inom det primära samverkansområdet, oavsett vilken kommun som tillhandahåller utbildningen och oavsett om den bedrivs av kommunen eller av en enskild utbildningsanordnare. Att vuxna fritt får söka utbildning inom ett samverkansområde skapar möjlighet för huvudmännen att bygga upp tillräckligt stora elevvolymer för att på ett resurseffektivt sätt starta utbildningar som annars inte skulle komma till stånd. Mot denna bakgrund anser regeringen att det bör införas en bestämmelse i skollagen som anger att en kommuns erbjudande av yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar ska omfatta all sådan utbildning som anordnas av någon av huvudmännen i det primära samverkansområde som kommunen ingår i. Det innebär att en vuxen som är behörig ska kunna söka och tas emot till yrkesämnen och sammanhållna yrkesutbildningar inom hela det primära samverkansområdet och inte bara i hemkommunen. Det bör vara en skyldighet för hemkommunen att bevilja interkommunal ersättning inom det primära samverkansområdet En förutsättning för att en huvudman ska ta emot en behörig sökande som är hemmahörande i en annan kommun är att hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för utbildningen. Som beskrivs ovan är det inte en självklarhet att hemkommunen gör det när det rör sig om en yrkes- utbildning. I syfte att ge vuxna större möjligheter att delta i yrkesutbildning inom komvux föreslår utredningen att hemkommunen alltid ska vara skyldig att åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning om det är en sammanhållen yrkesutbildning eller en yrkesinriktad kurs som anordnas av en annan kommun inom det primära samverkansområdet. Flera näringslivsorganisationer anser att det finns skäl för att hem- kommunernas skyldighet till att finansiera utbildning bör gälla även utanför det primära samverkansområdet. och Transportföretagen anför bl.a. att en individ kan bo nära utkanten av en 2021/22:159 kommun och ha bättre förutsättningar att utbilda sig i en grannkommun som inte ingår i samma primära samverkansområde som hemkommunen. Som nämns tidigare i detta avsnitt innebär gällande bestämmelser i skollagen att en kommun är skyldig att låta en behörig sökande från en annan kommun konkurrera om utbildningsplatserna på samma villkor som kommunens egna medborgare, om den sökandes hemkommun har åtagit sig att svara för kostnaderna för utbildningen. Kommunerna kan därför genom ett frivilligt samverkansavtal komma överens om att vuxna fritt ska kunna söka utbildningar inom de samverkande kommunerna och att interkommunal ersättning ska utgå för kostnaderna. Hemkommunen kan även utan att avtala välja att åta sig att betala för den sökandes utbildning i en annan kommun. En skyldighet för hemkommunen att åta sig att betala interkommunal ersättning föreligger om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos den andra huvudmannen (20 kap. 21 § tredje stycket skollagen). I förarbetena till denna bestämmelse anförs att det måste avgöras från fall till fall vad som kan utgöra särskilda skäl med hänsyn till den sökandes personliga förhållanden. Som exempel nämns att den sökande arbetar i en annan kommun än hemkommunen och även vill studera där. En sökande kan också bo långt ifrån den plats där hemkommunen tillhandahåller utbildning, men ha nära till en annan huvudmans utbildningslokaler. Enbart den omständigheten att hemkommunen inte tillhandahåller den aktuella utbildningen utgör dock inte ett särskilt skäl (prop. Regeringen bedömer att dagens bestämmelser möjliggör både för flexibla och för individuella lösningar avseende var en vuxen kan studera, så som och Transportföretagen efterfrågar. finns det därför inte skäl att ytterligare utvidga hem- kommunernas skyldighet att finansiera yrkesutbildning utanför det primära samverkansområdet. Däremot anser regeringen, mot bakgrund av övriga förslag i denna proposition, att hemkommunen bör vara skyldig att åta sig att svara för kostnaderna för en sökandes utbildning i en annan kommun om ansökan avser ett yrkesämne eller en sammanhållen yrkesutbildning på gymnasial nivå i en kommun som ingår i samma primära samverkansområde som hemkommunen. 4.9Sammanhållen yrkesutbildning i komvux ska regleras i skollagen Regeringens förslag: Det ska anges i skollagen att kurser som är relevanta för ett yrkesområde kan kombineras till en sammanhållen yrkesutbildning. Detta ska gälla i komvux på gymnasial nivå och i komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Utbildningen ska kunna utformas som en nationell sammanhållen yrkesutbildning eller vara utformad av en huvudman. En del av utbildningen i en sammanhållen yrkesutbildning ska genomföras som arbetsplatsförlagt lärande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om minsta omfattning av det arbetsplatsförlagda lärandet och om undantag från kravet på arbetsplatsförlagt lärande. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen har en delvis annorlunda formulering av bestämmelsen och föreslår inte att regleringen av sammanhållen yrkes- utbildning även ska gälla i komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Förslaget presenteras av utredningen inom ramen för förslaget till reformens andra steg, som regeringen i huvudsak inte går vidare med (se avsnitt 4.3). Remissinstanserna: En majoritet av de instanser som yttrat sig över förslaget är positiva eller har inget att erinra, däribland , , och kommuner, , Region , , , , Utbildningsföretagen, Företagarna, , , och Tjänste- männens (). Teknikföretagen anser att förslaget om att införa en definition av begreppet sammanhållen yrkesutbildning kan bidra till en tydlighet som gynnar såväl arbetsgivare som presumtiva elever. Flera näringslivs- organisationer däribland , Svensk Ventilation och Transportföretagen menar att nationella yrkespaket är ett sätt att säkerställa att de sammanhållna yrkesutbildningarna motsvarar branschernas kompetenskrav. anför att nationellt fast- ställda sammanhållna yrkesutbildningar kan ge presumtiva elever en viss trygghet i att den sökta utbildningen består av kurser som motsvarar kompetenskraven för olika yrkesområden. anför att en tidig kontakt med arbetslivet, möjligheten att få erfarenheter och att praktiskt träna på det utbildningen innehåller är viktigt och ökar anställnings- barheten. Några remissinstanser lyfter fram vikten av att behålla en viss flexibilitet och möjlighet till regionala och lokala anpassningar. anser till exempel att det är önskvärt att det inom ramen för de nationella yrkesutbildningarna finns möjlighet att göra lokala variationer i form av kompletterande kurser. instämmer i att begreppet sammanhållen utbildning kan behöva definieras men framhåller att det kan vara nödvändigt med möjlighet till lokala eller regionala avvikelser. anser att en fördjupad utredning krävs för att säkerställa att konsekvenserna av förslaget om sammanhållna yrkesutbildningar inte kolliderar med yrkeshögskoleutbildning, folk- bildning och andra utbildningsformer som agerar på samma arena. Kommunen ställer sig frågande till om förslaget ökar flexibiliteten för den studerande eller skapar byråkratiska hinder. ser positivt på att all sammanhållen yrkesutbildning inom komvux får ett krav på arbetsplatsförlagt lärande (APL). Flera remissinstanser som är positiva till förslaget om att en sammanhållen yrkesutbildning ska innehålla APL har synpunkter på regleringen av omfattningen av APL och möjligheten till undantag. Nationellt centrum för svenska som andraspråk ser risker med att omfattningen för APL inte fastslås och vill att en minsta omfattning fastställs. Bodens kommun anser att man ska beakta möjligheterna till validering för vuxna och därmed 2021/22:159 förkorta tiden för arbetsplatsförlagt lärande. anför att krav på en viss omfattning kan innebära stora problem för den enskilda individen, till exempel för de elever som arbetar parallellt med sina studier. kommun ser att det kan finnas svårigheter i att anordna APL, framför allt att säkra tillräckligt många praktikplatser med tillräcklig kvalitet. Några remissinstanser avstyrker reformens andra steg i sin helhet, däribland och kommuner, Kommuner och Regioner (SKR) och . SKR anför att det råder en otydlighet kring vad som är en sammanhållen yrkesutbildning och att det kan motivera framtagandet av en nationell definition. SKR anser dock att det är inte helt tydligt vad som ska ingå i definitionen. Även anser att det krävs flera förtydliganden av förslaget. anser att det är bra att sammanhållen yrkesutbildning definieras i skollagen, men saknar förankringen med näringslivet och branscherna. SKR delar utredningens beskrivning om att APL är en viktig del för att yrkesutbildning ska få kvalitet och djup men anför att APL kan vara en utmaning när yrkesvux ska byggas ut. Skälen för regeringens förslag Sammanhållna yrkesutbildningar i komvux tydliggör kompetenskraven Oavsett om den enskilde läser en yrkesutbildning på komvux för att kunna etablera sig i arbetslivet eller för att kunna byta yrkeskarriär är det viktigt att utbildningen ger den vuxne möjlighet att utveckla kunskaper och kompetenser som efterfrågas av arbetslivet. bedrivs i form av kurser som kan kombineras på olika sätt med utgångspunkt i den enskildes behov och förutsättningar (20 kap. 2 § För en enskild individ kan det vara svårt att ha en överskådlig bild av vilka krav som ställs i arbetslivet och hur väl utbudet av yrkeskurser inom komvux motsvarar en på arbetsmarknaden gångbar kombination av kurser. Även för en arbetsgivare kan det vara svårt att utifrån en lista över kurser i utdraget från betygskatalogen bedöma en För att bl.a. öka samverkan mellan kommuner, Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter inom gymnasial yrkesutbildning för vuxna infördes det riktade statsbidraget genom förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. få sådant statsbidrag är bl.a. att de samverkande kommunerna erbjuder har efter uppdrag från regeringen (U2016/04619) tagit fram exempel på sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. nationella yrkespaket, som är utformade utifrån de kompetenskrav som olika branscher ställer. De exempel på yrkespaket som har tagit fram varierar i omfattning och är inriktade på ett 60-tal olika yrken eller yrkesområden. yrkesutbildning är regleras i 4 § i förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Av bestämmelsen framgår att sammanhållna yrkesutbildningar är kombinationer av nationella kurser som är relevanta för ett yrkesområde. Vidare regleras i förordningen om vuxenutbildning att den som vill ha ett utdrag ur betygskatalogen efter en sammanhållen yrkesutbildning, ska även få kompletterande bilaga. 2021/22:159 bilagan ska det framgå vilket eller vilka yrkesområden som den sammanhållna yrkesutbildningen är avsedd för (4 kap. 12 § förordningen om vuxenutbildning). Av de dryga 90 000 eleverna inom yrkesinriktad utbildning inom komvux läste 2019 knappt hälften en utbildning som finansierats med statsbidrag, enligt rapporten av utbildningar som finansierats med statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (2020). Könsfördelningen totalt sett i komvux var kvinnor och män bland elever som läste yrkeskurser. Detta kan jämföras med könsfördelningen i den statsbidragsfinansierade delen där kvinnor utgör av eleverna och män . Förslagen som regeringen lämnar i denna proposition syftar bl.a. till att yrkesinriktad utbildning inom komvux bättre ska möta arbetslivets kompe- tensbehov och stärka individens möjlighet till etablering, oberoende av om utbildningen finansieras genom statsbidraget för regionalt yrkesvux eller av kommunerna. Förslagen som presenteras i avsnitten 4.3, 4.4 och 4.8 förutsätter att kommunerna planerar, dimensionerar och erbjuder samman- hållna yrkesutbildningar och yrkesämnen. Med utgångspunkt i det som beskrivs ovan och för att säkerställa de vuxnas tillgång till en likvärdig utbildning bedömer regeringen att det behövs en enhetlig reglering av sammanhållen yrkesutbildning inom komvux. Nationella kurser bör kunna kombineras till en sammanhållen yrkesutbildning Utredningen föreslår att begreppet sammanhållen yrkesutbildning ska definieras i skollagen. Med sammanhållen yrkesutbildning ska enligt utredningen avses en kombination av nationella kurser i komvux på gymnasial nivå som är relevant för ett yrkesområde. och SKR anför att det är otydligt om enbart nationella kurser och yrkespaket ska ingå i definitionen av sammanhållen yrkesutbildning. anför att samman- hållen yrkesutbildning i den form som föreslås av utredningen riskerar att ställa vissa individer ännu längre ifrån utbildning. Kommunen anser att vuxenutbildningen måste kunna utbilda individer som tidigare misslyckats i gymnasieskolan med kortare utbildningslösningar och inte bara bli en förlängning av gymnasieskolan. SKR anser att en nationell definition inte får begränsa möjligheten till flexibla och individpassade upplägg i kombination av utbildning och arbetsmarknadsinsatser. Även Bodens kommun anser att det är viktigt att det finns utrymme för flexibilitet av yrkeskurser inom en utbildningsgren både för att matcha arbetsgivares krav på kunskaper och för att kunna ge möjlighet för elever att läsa delar av yrkespaket. Med anledning av remissinstansernas synpunkter vill regeringen anföra följande. Inom komvux på gymnasial nivå finns det nationella kurser, orienteringskurser och individuella kurser. Inom komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå finns det nationella kurser och orienteringskurser (2 kap. 3 § förordningen om vuxenutbildning). De nationella kurserna styrs av ämnesplaner som beslutats av staten. ämnesplanerna framgår bl.a. det centrala innehållet och kunskapskraven 2021/22:159 för varje kurs. För orienteringskurser och individuella kurser finns inga kursplaner eller ämnesplaner (2 kap. 15 §) och till skillnad mot vad som gäller för nationella kurser ska betyg inte sättas på sådana kurser (4 kap. 7 §). En vuxen som väljer en yrkesutbildning ska vara trygg i att utbildningen består av de kurser som motsvarar kraven för anställning. Regeringen menar att sammanhållna yrkesutbildningar som består av kurser som gäller nationellt kan bidra till denna trygghet. De kan även, som Nätverket för en likvärdig utbildning anför, skapa bättre förutsättningar för likvärdig utbildning över landet. Utgångspunkten för utbildningen inom komvux ska dock även i fortsättningen vara den enskilde elevens behov och förutsättningar (jfr 20 kap. 2 § skollagen). Det ska vara möjligt att kombinera utbildning på olika nivåer. Elever som redan har erfarenheter, kunskaps- och kompetensmässigt, ska ges möjlighet att validera sina kunskaper. Att utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskilde elevens behov och förutsättningar kan innebära att en sammanhållen yrkesutbildning ibland behöver kombineras med annan utbildning, som t.ex. inom de s.k. kombinationsutbildningarna, där yrkesutbildningen kombineras med utbildning i svenska för invandrare eller svenska som andraspråk. För elever med kunskaper och kompetenser som vid en kartläggning bedöms motsvara delar av en sammanhållen yrkesutbildning kan ofta delar av den sammanhålla yrkesutbildningens innehåll valideras. För andra elever kan det finnas behov av att kombinera den sammanhålla yrkesutbildningen med ytterligare kurser. I samman- hanget kan även nämnas att möjligheten för huvudmännen att erbjuda enstaka yrkeskurser kvarstår. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen, i anledning av SKR:s och och Bodens kommuners farhågor, att det fortfarande kommer att finnas många möjligheter att bevara flexibiliteten inom vuxenutbildningen även om sammanhållna yrkes- utbildningar regleras tydligare. Mot bakgrund av det som beskrivits ovan föreslår regeringen att det i skollagen anges att kurser som är relevanta för ett yrkesområde ska kunna kombineras till en sammanhållen yrkesutbildning. Eftersom regleringen av de olika benämningarna av kurser inom komvux (dvs. nationell kurs, orienteringskurs och individuell kurs) finns i förordningen om vuxen- utbildning, bör uppgiften om vilken typ av kurser som får ingå i en sammanhållen yrkesutbildning regleras närmare på förordningsnivå. För att utbildningen ska vara relevant krävs samråd med arbetslivet Bland andra och Transportföretagen understryker att det är branschernas krav och behov som måste styra omfattningen på och innehållet i olika utbildningar. framhåller att en nära samverkan och tät dialog med arbetsgivarna behövs för att utbildningarna ska vara eftertraktade och relevanta. Regeringen instämmer i vikten av att de sammanhållna yrkesutbildningarna till innehåll och omfattning svarar mot ett behov på arbetsmarknaden. Förslaget om reglering av sammanhållen yrkesutbildning innebär att kurser som är relevanta för ett yrkesområde ska kunna kombineras till en utbildning.