prop · H903162 · 2022-03-22 00:00:00 — För elever som läser ämnen i grundsärskolan finns det kunskapskrav i samma årskurser som för elever i , skillnaden är dock att det i grundsärskolan saknas kunskapskrav för godtagbara kunskaper i läs- förståelse i slutet av årskurs 1. I övrigt finns kunskapskrav för godtagbara kunskaper i slutet av årskurs 3, kunskapskrav i slutet av årskurs 6 och i slutet av årskurs 9 för ämnena svenska och svenska som andraspråk, matematik, samhällsorienterande ämnen och naturorienterande ämnen i såväl som grundsärskolan. För övriga ämnen i både grund- skolan och grundsärskolan finns enbart kunskapskrav i slutet av årskurs 6 och i slutet av årskurs 9. För elever som läser ämnesområden i grundsär- skolan finns däremot enbart kunskapskrav för årskurs 9 efter elevens förutsättningar. I 10 kap. 11 § skolförordningen (2011:185) anges att en huvudman är skyldig att använda sig av bedömningsstöd i årskurs 1 i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik i grundsärskolan. Bedömnings- stöden i årskurs 1 i ämnena svenska, svenska som andraspråk och mate- matik i är på samma sätt som i grundsärskolan obligatoriska att använda (9 kap. 22 b § skolförordningen). I grundsärskolan finns även frivilliga bedömningsstöd i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik som riktar sig till övriga årskurser. För finns också frivilliga bedömningsstöd i de olika ämnena. Sammanfattningsvis finns det alltså en hög grad av samstämmighet när det gäller i vilka årskurser som det finns kunskapskrav för elever i grund- skolan och elever som läser ämnen i grundsärskolan. Kunskapskraven överensstämmer också såtillvida att de tar sikte på att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Som anges ovan finns det en skyldighet att använda de nationella bedömningsstöden i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 1 i både och grundsärskolan. Således finns det strukturella förutsättningar som underlättar införandet av en garanti för tidiga stödinsatser för elever som läser svenska, svenska som andraspråk och matematik i grundsärskolan. 5.2Det ska införas en garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan Regeringens förslag: Den befintliga garantin för tidiga stödinsatser ska utvidgas till att omfatta även elever som läser ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik enligt grundsärskolans kursplaner. Syftet med garantin ska vara att de elever som läser enligt grund- särskolans kursplaner och har behov av stöd tidigt ska få de stödinsatser som behövs för att de ska nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 3 i grund- särskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda nationella bedömningsstöd i årskurs 3 för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att ta fram nationella bedömningsstöd i ämnena svenska, svenska som andra- språk och matematik för årskurs 3 i grundsärskolan. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- slag. Utredningen föreslår att det på höstterminen på lågstadiet ska genomföras en uppföljning av de extra anpassningar som getts i sven- ska, svenska som andraspråk och matematik. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. Statens skolinspek- tion, Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Skolväsendets över- klagandenämnd, , (), utvärdering, IFAU, Statskontoret, Kammarrätten i , , , , och kommuner, , , Funktionsrätt , , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB), Kommuner och Regioner (SKR). () välkomnar förslaget och anser att en garanti har förutsättningar att förbättra möjligheten för elever med funktionsnedsättning att få tillgång till utbildning på lika villkor. kommun, och , unga och vuxna med intellektuell funktionsnedsättning (FUB) uppger att en garanti ger eleverna det stöd som de har rätt till för att nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Myndigheten för delaktighet (MFD) uppger att grundsärskolan inte ska ses som en skolform med undantag utan följa med i skolans generella utveckling att och elever ska ges bättre möjligheter att nå kunskapskraven. tillstyrker införandet av en garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan men ser stora problem med skollagens nuvarande utformning eftersom regleringen om indikation genom bedömningsstöd riskerar att inte fånga upp alla de elever som garantin avser. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) tillstyrker förslaget men anser att en förutsättning för införandet av garantin i grundsärskolan är att lärare har hög kompetens om den heterogena målgruppen i grundsärskolan. ser att det behövs kompetens och insatser från samtliga professioner inom elevhälsan för att säkra kvaliteten på stödinsatserna och därmed att eleverna ska få likvärdiga förutsättningar att klara skolan. tillstyrker förslaget men anser att garantin behöver implementeras ändamålsenligt i innan den som nästa steg ska börja omfatta även grundsärskolan. kommun är positivt inställd till förslaget att utveckla bedömningsstöden men i och med den stora bristen på lärare med specialpedagogisk kompetens mot intellektuell funktionsnedsättning inom grundsärskolan kan det bli svårt att genomföra rätt analyser. kommun tycker att det är bekymmersamt att det inte föreslås en liknande garanti för elever som läser ämnesområden. MFD vill särskilt understryka att de elever som läser ämnesområdena inte möts av lägre förväntningar i och med att de inte får del av garantin. FUB uppger att eleverna som läser ämnesområden behöver en liknande garanti för att rätt stöd sätts in så tidigt SKR å andra sidan anser att det är rimligt att de elever som läser ämnesområden inte omfattas av garantin. budsmannen vill utöka åtgärdsgarantin till att omfatta ämnena teckenspråk och de nationella minoritetsspråken inom ramen för modersmål och anser att frågan bör utredas. är kritisk mot en ökad betoning på teoretiska färdig- heter inom bl.a. grundsärskolan och ställer sig tvekande inför om det finner det anmärkningsvärt att särskolan ska behöva denna stödgaranti, då hela skolformen ska vara anpassad för elever som behöver extra stöd och anser att personal- försörjningen inom skolformen bör prioriteras framför andra reformer samt att huvudmännen bör tvingas upprätta en kompetensförsörjningsplan för att få behörig personal. avstyrker förslaget mot bakgrund av att den garanti som införts i inte är ändamålsenlig, utan inneburit en administrativ pålaga med ofta oklart syfte. Skälen för regeringens förslag Att kunna läsa, skriva och räkna är viktiga förmågor för alla elever Förmågan att läsa, skriva och räkna är viktig för alla elever. läsning, skrivning och matematik har avgörande betydelse för elevernas fortsatta skolgång men också för ökade möjligheter till delaktighet i Det är därför angeläget att minska andelen elever som har svårigheter eller kan komma att få svårigheter inom dessa I grundsärskolans läroplan anges att eleverna efter genomgången grund- särskola ska kunna använda det svenska språket i tal och skrift på ett nyanserat sätt och att de ska kunna använda sig av matematiskt tänkande för vidare studier och i vardagslivet. Som bestämmelserna om en garanti för tidiga stödinsatser är utformade, där grundsärskolan är exkluderad, kan det uppfattas att dessa förmågor inte är lika viktiga för elever som läser ämnen enligt grundsärskolans läroplan som för elever i de övriga skolformerna där garantin gäller. neringsombudsmannen (DO) framhåller kan garantin förbättra möjlig- heten för elever med funktionsnedsättning att få tillgång till utbildning på Regeringen delar Myndigheten för delaktighets (MFD) ståndpunkt att grundsärskolan ska följa med i skolans generella utveckling och regeringen anser därför att garantin för tidiga stödinsatser även ska omfatta elever som läser ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik enligt grundsärskolans kursplaner. Genom att utvidga garantin för tidiga stödinsatser till grundsärskolan understryks dessutom elevernas kunskapsutveckling som central samt vikten av att eleverna i denna Prop. 2021/22:162 skolform ges stöd att nå så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. På samma sätt som för övriga skolformer som omfattas av garantin bör den bestå av flera led som bl.a. innefattar särskilda bedömningar av elevernas kunskapsutveckling och att stödinsatser vidtas vid behov. Vidare bör stödinsatserna följas upp i slutet av elevens tid i lågstadiet och resultat överlämnas till läraren i nästa årskurs. Garantin kommer i stora delar motsvara den garanti som finns i bl.a. men kommer skilja sig mot den befintliga garantin vad avser t.ex. nationella prov. Nationella bedömningsstöd föreslås användas i årskurs 3 i grundsärskolan för elever som läser enligt grundsärskolan kursplaner i stället för att använda nationella prov som i de övriga skolformerna. Förslaget innebär även att det bemyndigande som finns i skollagen utökas så att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att nationella bedömningsstöd ska användas även i årskurs 3 i grundsär- skolan för elever som läser enligt grundsärskolan kursplaner. En likvärdig reglering är betydelsefull för eleverna När garantin för tidiga stödinsatser infördes i , specialskolan och sameskolan (prop. 2017/18:195) framhöll ett antal remissinstanser att garantin borde utökas till att även omfatta grundsärskolan. Vid den tid- punkten saknades dock beredningsunderlag för att kunna överväga en sådan utökning. Regeringen framhöll att garantin framöver borde utökas till att även omfatta grundsärskolan eftersom skyldigheten att använda bedömningsstöd i grundsärskolan finns. Regeringen ansåg också att när en elev går miste om garantin för tidiga stödinsatser efter att ha gått förskoleklass i och därefter börjar i grundsärskolan, talar för att garantin framöver bör gälla i samtliga obligatoriska skolformer. Som tidigare nämnts gäller garantin för tidiga stödinsatser i samtliga obligatoriska skolformer förutom i grundsärskolan. Att garantin inte gäller för grundsärskolan kan uppfattas som att de grund- läggande färdigheterna som att läsa, skriva och räkna skulle vara mindre viktiga i grundsärskolan än i övriga obligatoriska skolformer. Det är enligt regeringen ett starkt skäl för att införa en likartad reglering även i grundsärskolans ämnen. En garanti för tidiga stödinsatser är också till gagn för de elever i grundsärskolan som läser integrerat i eller de elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner i specialskolan och som inte omfattas av garantin. ställer sig tvekande inför om en ökad betoning på teoretiska färdigheter gynnar eleverna. Farhågan är att det innebär mycket arbete för skolorna till en marginell effekt. Regeringen gör dock bedömningen att kunna läsa, skriva och räkna är lika viktigt för eleverna i grundsärskolan som för elever i andra skolformer. Kunskaperna är viktiga både i deras dagliga liv och för deras framtida möjligheter till studier, arbete och delaktighet i samhället. Genom införandet av en garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan är det regeringens förhoppning att fler elever ges möjlighet att uppnå dessa baskunskaper. finner det anmärkningsvärt att grundsärskolan ska behöva denna stödgaranti, då hela skolformen ska vara anpassad för elever som behöver extra stöd. Enligt regeringen ska utbildningen i 2021/22:162 grundsärskolan inte ses som ett stöd i sig eller som en stödåtgärd för eleverna. En garanti för tidiga stödinsatser innebär ett fokus på färdigheter i att läsa, skriva och räkna utifrån elevernas förutsättningar och förstärker fokuset på att ge eleverna sådana färdigheter anser att förslaget i sig är bra men poängterar att den garanti som infördes i inte har gett önskat resultat i Förbundet anser att garantin inte har implementerats med gott resultat i på grund av att skolhuvudmän och rektorer och därmed lärare och pedagogisk personal generellt inte har fått tillräcklig information och resurser att kunna genomföra garantin. därför implementeras ändamålsenligt i innan den som nästa steg ska börja omfatta även grundsärskolan. Regeringen har gett Skolinspektionen i uppdrag att följa upp och utvärdera garantin för tidiga stödinsatser (U2018/03700, U2018/03704 och U2021/02259). En första delredovisning av uppdraget lämnades i (U2020/06724). Ytterligare en delredovisning sker i och uppdraget slutredovisas . tionen anger i sin delredovisning att det finns områden där garantin ännu inte fungerar som avsett. Skolinspektionens iakttagelser pekar på att förutsättningar för garantins genomförande inte alltid har funnits på plats. Det handlar enligt myndigheten t.ex. om att lärare inte varit väl förberedda inför arbetet med garantin samt att rektors beslut och rutiner för att avsätta tid för lärares planering, fördela personella resurser och att se till att det finns en samsyn om begreppen i garantin inte har också tillgången till personal med special- pedagogisk kompetens saknats i förskoleklassen. Orsakerna till de brister som Skolinspektionen iakttagit kan enligt myndigheten vara att relativt har förlöpt sedan garantin infördes. påverkat förutsättningarna för garantins genomförande, bl.a. har garantin under det första läsåret inte kunnat tillämpas i sin helhet eftersom de nationella proven i årskurs 3 ställdes in . tionens uppdrag ingick även att analysera om och i så fall hur lärarnas administrativa arbete påverkas av garantin. I ovan nämnda delredovisning anger myndigheten att den på grund av covid-19-pandemin behövt begränsa utvärderingens inplanerade datainsamling och därför ännu inte haft möjlighet att analysera om och i så fall hur lärarnas administrativa arbete påverkats av garantin. Regeringen delar därför inte synpunkt att garantin har inneburit en administrativ pålaga med ofta oklart Vidare bedömer regeringen att det som framkommit i redovisningen inte medför att man bör vänta med att införa en garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan. Om Skolinspektionens slutliga utvärdering visar att garantin för tidiga stödinsatser skulle behöva justeras i något avseende är det regeringens uppfattning att det finns fördelar om grundsärskolan vid det tillfället omfattas av garantin. Även DO:s förslag att utreda huruvida ämnena teckenspråk och de nationella minoritetsspråken inom ramen för modersmål ska ingå i garantin är en fråga som behöver hanteras samlat för hela garantin. förarbetena till garantin för tidiga stödinsatser konstaterades att garantin omfattar ämnen som bedöms viktiga för att även kunna inhämta nödvändiga kunskaper i andra ämnen. Eftersom det rör sig om grundläggande ämnen gjordes bedömningen att det finns en risk för att detta särskilda fokus urvattnas och att syftet med garantin motverkas om Prop. 2021/22:162 ytterligare ämnen inkluderas (prop. 2017/18:195 s. 35). inte någon anledning att göra en annan bedömning när en garanti för tidiga stödinsatser införs i grundsärskolan. Garantin bör ta sin utgångspunkt i bedömningsstöd Syftet med garantin för tidiga stödinsatser är att elever som har behov av stöd tidigt ska få de stödinsatser som behövs för att de ska nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i svenska, svenska som andraspråk och matematik. Genom att utvidga den befintliga garantin till de elever som läser ämnen enligt grundsärskolans läroplan säkerställs att dessa elever ges det stöd de har rätt till för att nå så långt de kan utifrån sina förutsättningar. Regeringen gör bedömningen att det är rimligt att garantin, på samma sätt som i , tar sin utgångpunkt utifrån använd- ningen av de nationella bedömningsstöden som finns i årskurs 1 och de nationella bedömningsstöden i årskurs 3 för elever som läser enligt grund- särskolans kursplaner. tillstyrker förslaget men ser stora problem med skollagens nuvarande utformning eftersom regleringen om indikation genom bedömningsstöd riskerar att inte fånga upp alla elever som garantin avser. Myndigheten framhåller att det finns särskilda svårigheter att konstruera ett bedömningsstöd i grundsärskolan som kan visa en indikation på att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som senare ska uppnås. För elever med intellektuell funktionsnedsättning bör en sådan indikation kunna visas även i andra situationer än enbart genom användning av ett nationellt bedömningsstöd i grundsärskolan. anser därför att det bör ses över hur detta ska regleras i skollagen för att säkerställa att syftet med förslaget uppnås och att elevperspektivet beaktas. Regeringen konstaterar att den reglering som efterfrågar redan finns . Alla elever, oavsett skolform, ska enligt skollagen få det stöd som de har rätt till bl.a. om det på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (3 kap. 5 och 7 §§). För att garantin för tidiga stödinsatser ska ha avsedd effekt är det dock viktigt att fånga upp alla elever som kan ha behov av stödinsatser för att ha möjlighet att lära sig läsa, skriva och räkna. Genom användandet av de nationella bedömningsstöden kan de mer svårbedömda eleverna identifieras. Därför ska det göras en särskild bedömning om det finns en indikation på att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) framför att det är viktigt att lärare har hög kompetens om målgruppen i grundsärskolan och om generella och individuella anpassningar i lärmiljön för att ge förutsättnin- gar för varje elev att utvecklas så långt som möjligt. Regeringen kan konstatera att huvudmannen enligt skollagen redan har en skyldighet att säkerställa att sådan kompetens finns hos lärarna som undervisar i grundsärskolan. Vidare delar regeringen stånd- punkt att det behövs kompetens och insatser från samtliga professioner inom elevhälsan för att säkra kvaliteten på stödinsatserna och därmed att eleverna ska få likvärdiga förutsättningar att klara skolan. krav på sådan kompetens i skolan då det i bestämmelserna anges att det för eleverna i bl.a. grundsärskolan ska finnas elevhälsa och att den ska stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål, (2 kap. 25 § skollagen). Regeringen har i och regleringsbrev dessutom gett myndigheterna i uppdrag att gemensamt genomföra kompetensutvecklingsinsatser för lärare som undervisar i bl.a. grundsär- skolan. Skyldigheten att använda obligatoriska bedömningsstöd i årskurs 3 behöver regleras Som anges ovan innebär införandet av en garanti för tidiga stödinsatser att det utifrån användandet av ett nationellt bedömningsstöd ska genomföras en särskild bedömning av elevens kunskapsutveckling om det finns indikationer som visar att en elev inte kommer att nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk eller matematik. finns det bemyndiganden i skollagen (29 kap. 28 a §) som anger att regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda nationella kartläggningsmaterial i förskoleklassen och nationella bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. För att det ska vara möjligt att genomföra garantin även i grundsärskolan föreslår regeringen att nämnda bemyndigande i 29 kap. 28 a § skollagen utökas så att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att nationella bedömningsstöd ska användas även i årskurs 3 för elever som läser enligt grundsärskolan kursplaner. Det bör krävas att en särskild bedömning genomförs En garanti för tidiga stödinsatser handlar både om att tidigt identifiera elever i behov av stödinsatser och att skyndsamt sätta in åtgärder. Som tidigare nämnts ska det göras en särskild bedömning av en elevs kunskapsutveckling om det utifrån användning av ett bedömningsstöd finns en indikation på att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som ska uppnås i årskurs 3 i svenska, svenska som andraspråk eller matematik för elever som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Den särskilda bedömningen ska, om det efter bedömningen kan befaras att eleven inte kommer att uppnå de kunskapskrav som anges, leda till att eleven skyndsamt ges det stöd han eller hon behöver för att utveckla färdigheter i att läsa, skriva och räkna. I den särskilda bedömningen behöver det vägas in om och hur en intellektuell funktionsnedsättning och eventuella ytterligare funktionsnedsättningar kan påverka elevens lärande. Det är angeläget att bl.a. upptäcka om eleven har svårigheter i sin läs- och skrivutveckling som inte kan kopplas till den intellektuella funktions- nedsättningen i sig. kommun uppger att bristen på lärare med specialpedagogisk kompetens mot intellektuell funktionsnedsättning som finns inom grund- särskolan kan leda till att det bli svårt att göra rätt analyser. Kommunen menar vidare att de specialpedagoger som generellt finns i oftast inte har den kompetens som behövs för att göra de bedömningar som krävs. uppger att personalförsörjningen bör priori- teras framför andra reformer och att det undantag från kravet på legitime- rade lärare som finns för bl.a. grundsärskolan bör tas bort och att huvud- männen bör tvingas upprätta en kompetensförsörjningsplan för att få behörig personal. I likhet med kommun och delar regeringen uppfattningen om att det finns en brist på behöriga och legitimerade lärare i bl.a. grundsärskolan. I propositionen Vissa insatser för ökad lärarkompetens (prop. 2020/21:152) har regeringen bedömt att det fortsättningsvis finns behov av bestämmelser som skapar förutsättningar för lärare med lång erfarenhet av undervisning i bl.a. grundsärskola att fortsätta att undervisa och besluta om betyg trots att de saknar behörighet. Detta då behörighetsläget förväntas vara fortsatt kritiskt. Att inte låta lärare som saknar legitimation undervisa skulle enligt regeringens mening innebära en förlust av gedigen kompetens och erfarenhet, vilket med hänsyn till den akuta lärarbristen inte bedöms försvarbart. Regeringen har därutöver vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra tillgången till lärare och möjliggöra för lärare att vidareutbilda sig för att avlägga special- lärarexamen eller specialpedagogexamen. erbjuds fortbildningsinsatsen Lärarlyftet (tidigare Lärarlyftet II), som syftar till att legitimerade lärare ska bli behöriga i alla de skolformer, ämnen och årskurser som de undervisar i. För att säkerställa att alla elever som behöver specialpedagogiskt stöd ges tillgång till det, och ge fler förskol- lärare och lärare möjlighet att utöka sin kompetens, vidgade regeringen Lärarlyftet. Förutom speciallärarexamen med inriktning mot utvecklingsstörning, erbjuds även inriktning mot språk-, läs- och skriv- utveckling, matematikutveckling, dövhet eller hörselskada, synskada och grav språkstörning. En huvudman kan få statsbidrag enligt förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare för de lärare i huvud- mannens organisation som deltar i Lärarlyftet. För att särskilt locka till speciallärarutbildningar inom Lärarlyftet höjde regeringen stats- bidraget. förbättrades villkoren ytterligare för de huvudmän som har förskollärare och lärare som utbildar sig till speciallärare eller specialpedagog eller deltar i utbildning i svenska som andraspråk. Förbättringen består i att det sökbara statsbidraget nu täcker delar av deltagarens lönekostnad . beslutade regeringen även att Lärarlyftet skulle förlängas till och med och att målgruppen skulle utvidgas så att fler lärare får möjlighet att komplettera sin utbildning och bli behöriga att undervisa i fler ämnen, årskurser och skolformer. Regeringen beslutade förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser, som syftar till att lärare i bl.a. grundsärskolan och specialskolan ska avlägga en speciallärarexamen eller specialpedagog- examen.