prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — redovisades i betänkandet En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription (SOU 2021:90). föreslår bland annat att utdömda fängelsestraff aldrig ska preskriberas. Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 49 om preskriptionstid för sexualbrott mot barn*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om avskaffad preskriptionstid för sexualbrott mot barn (bet. 2020/21:JuU24 s. 89 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription i (dir. 2020:91). i betänkandet En översyn av den straffrättsliga regleringen om preskription (SOU 2021:90). Utredningen föreslår bland annat generellt förlängda preskriptionstider för allvarliga brott. Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 51 om förmildrande omständigheter*: har tillkänna- gett för regeringen det som utskottet anför om en översyn av de s.k. billig- hetsskälen i 29 kap. 5 § (bet. 2020/21:JuU24 s. 98 f.). Frågan bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 54 om straffmätning vid flerfaldig brottslighet*: har tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett förslag om ändringar i strafflagstiftningen i syfte att åstadkomma en skärpt straffmätning vid flerfaldig brottslighet (bet. 2020/21:JuU24 s. 103 f.). tillsattes en utredning för att se över reglerna om straffmätning vid flerfaldig brottslighet (dir. 2021:56). Utredaren ska överväga och föreslå förändringar av strafflagstiftningen som ger uttryck för en skärpt syn på flerfaldig brottslighet. Det ska säkerställas att straff står i proportion till brottslighetens allvar även för den som begår flera brott. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1, 7–9, 18, 25, 32, 33, 38–40, 45, 46, 49, 51 och 54. 2020/21:2958 m.fl., bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om det brottsutredande arbetet kring våld i nära relationer*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om det brottsutredande arbetet kring våld i nära relationer (bet. 2020/21:JuU:27 s. 13 f.). Regeringen har i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att redovisa hur utredningsresultatet har utvecklats gällande bl.a. brott i parrelation och brott mot barn samt vilka eventuella regionala skillnader som finns i utredningsresultat . Polismyndig- heten ska vidare redovisa det utvecklingsarbete som bedrivs i organisationen i syfte att förbättra förmågan att utreda och förebygga dessa brott. ska även redovisa hur myndigheten följer upp och säkerställer att aktuella metodstöd och riktlinjer för utredningsarbetet tillämpas. Regeringen har också efterfrågat en redovisning från Åklagar- myndigheten av hur det brottsutredande arbetet har utvecklats gällande brott i parrelation och brott mot barn. Detta görs i regleringsbrev . Myndigheterna ska lämna sina redovisningar i årsredovisningarna . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 19 om kriminalisering av underlåtenhet att anmäla eller annars avslöja äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om kriminalisering av underlåtenhet att anmäla eller annars avslöja äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott (bet. 2020/21:JuU27 s. 28). gavs en särskild utredare i uppdrag att analysera och ta ställning till om underlåtenhet att anmäla eller på annat sätt avslöja äktenskapstvång och barnäktenskapsbrott bör kriminaliseras, och, oavsett ställningstagande i 2021/22:75 Justitie- departementet sak, lämna förslag som innebär en sådan kriminalisering (dir. 2021:98). Uppdraget ska redovisas . Punkt 29 om ökad användning av kontaktförbud med elektronisk övervakning*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ökad användning av elektronisk övervakning av kontaktförbud (bet. 2020/21:JuU27 s. 50). regeringen propositionen Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer (prop. 2020/21:217). I propositionen lämnades bl.a. förslag om att ett utvidgat kontaktförbud ska kunna förenas med villkor om elektronisk övervakning som en förstahandsåtgärd. Genom de förslag i fråga om kontaktförbud som lämnades i propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Lagändringarna trädde i kraft . Punkt 38 om barnahus*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om barnahus (bet. 2020/21:JuU27 s. 72). har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på en strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inkluderat hedersrelaterat våld och förtryck (dir. 2021:29). förslag på hur barnahusverksamheten kan utvecklas, exempelvis vad gäller att ge likvärdig tillgång till stöd till barn under hela brottmålsprocessen och genom nationell samordning. Uppdraget ska redovisas senast den Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 40 om effektivare hantering av ersättning till brottsoffer*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om effektivare hantering av ersättning till brottsoffer (bet. s. 73 f.). Ett arbete har inletts i med att överväga vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av tillkännagivandet. Punkt 45 om uppdrag att kartlägga sambandet mellan hedersvåld, gängkriminalitet och religiös extremism*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att kartlägga sambandet mellan hedersvåld, gängkriminalitet och religiös extremism (bet. s. 80 f.). (Brå) har i regleringsbrevet för och 2022 ett återrapporteringskrav där myndigheten ska redovisa hur man har arbetat med att ta fram kunskap om eventuell koppling mellan våldsbejakande extremism och hedersrelaterat våld och förtryck, och vad denna kunskap visar. Om ett sådant samband föreligger, ska Brå redovisa hur man har arbetat med att ge stöd till yrkesverksamma i deras förebyggande arbete. () har, på uppdrag av Center mot våldsbejakande extremism vid Brå, gjort en förstudie om skärnings- punkten mellan våldsbejakande islamistisk extremism och hedersrelaterat våld och förtryck. Studien har, mot bakgrund av befintlig forskning, formulerat vad som kan sägas om skärningspunkten mellan vålds- bejakande islamistisk extremism och hedersrelaterat våld och förtryck samt bedömt behovet av ytterligare forskning (5143). är inte slutbehandlad. Kompletterande regler för uppehållstillstånd vid gymnasiestudier Prop. 2020/21:182, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Skärpt kontroll över explosiva varor 2020/21:158, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag antagit (SFS 657). 2020/21:3030 m.fl., bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om samverkan mellan myndigheter*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om samverkan mellan myndigheter (bet. 2020/21:JuU29 s. 10 f.). Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 8 om kriminalisering av deltagande i en terroristorganisation*: har tillkännagett för regeringen att regeringen ska återkomma till med förslag på kriminalisering av deltagande i terroristorganisationers verksamhet (bet. 2020/21:JuU29 s. 19 f.). beslutade att ge en utredare i uppdrag att biträda med att föreslå ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation (Ju 2021:B ). Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 13 om sanktionsbestämmelser i säkerhetsskyddslagen*: har tillkännagett för regeringen att regeringen ska återkomma till med ett förslag om sanktionsavgifter kopplade till säkerhetsskyddslagen (bet. 2020/21:JuU29 s. 33). beslutade regeringen propositionen Ett starkare skydd för säkerhet (prop. 2020/21:194) som innehåller förslag om sanktionsavgifter för överträdelser av säkerhetsskyddslagen. har antagit regeringens lagförslag (bet. 2021/22:JuU3, rskr. 2021/22:19). Lagändringarna trädde i kraft . Regeringen har för avsikt att återkomma till med en redovisning av vidtagna åtgärder. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 22 om skärpta straff för terroristbrott*: har tillkänna- gett för regeringen att regeringen ska återkomma till med förslag till skärpta straff för terroristbrott (bet. 2020/21:JuU29 s. 45 f.). Frågan analyseras i . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1, 8, 13 och 22. 2021/22:75 Justitie- departementet 2021/22:75 Justitie- departementet Undantag från sekretess för vissa beslut som rör stöd vid korttidsarbete Prop. 2020/21:168, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 672 och 673). Åtgärder för att förbättra polisens effektivitet Mot. 2020/21:639 m.fl., bet. 2020/21:JuU41 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om renodling av polisens verksamhet*: har till- kännagett för regeringen det som utskottet anför om renodling av polisens verksamhet (bet. 2020/21:JuU41 s. 15–16). 2014/15:152 (Ju 5)punkt 20 har regeringen redogjort för vad man gör för att renodla arbetsuppgifter och att regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbets- uppgifter. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om Försvarets radioanstalts förmåga att bistå Polismyndig- heten*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en översyn av Försvarets radioanstalts förmåga att bistå polisen (bet. 2020/21:JuU41 s. 16 f.). Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om genomlysning av kapaciteten inom rättsväsendets myndig- heter m.fl.*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en bred genomlysning av kapaciteten hos rättsväsendets myndigheter samt övriga myndigheter som samverkar med polisen (bet. 2020/21:JuU41 s. 18). Genom beslut om budget ökar anslagen till rättsväsendets myndigheter med , vilket innebär en kraftfull satsning på att utveckla hela rättsväsendets kapacitet och förmåga . har under en rad år tillförts mer resurser och hade antalet anställda ökat med drygt 7 000 personer sedan ingången 2016. Arbetet med att säkerställa polistillväxten till 2024 fortsätter. Den ekonomiska planeringsramen för den fortsatta tillväxten finns på plats . Likaså fortsätter arbetet med att öka polisväsendets effektivitet och förbättra resultaten, liksom arbetet med att stärka den lokala polisiära närvaron. Som en del i detta ingår investeringar i att utveckla tekniska förmåga. Satsningen innefattar bl.a. utvecklad förmåga att komma åt krypterad kommunikation mellan tungt kriminella samt kameror, både fasta och kroppsburna, vilka blir allt viktigare för digital bevissäkring och som trygghetsskapande instrument i den polisiära verksamheten. Likaså görs en satsning på att stärka kapaciteten inom avdelningen Nationellt forensiskt centrum (NFC) vid för att snabbare än hantera digitala bevis och dna. I regleringsbrev ger regeringen myndigheten i uppdrag att redovisa vilket arbete som bedrivs för att öka effektiviteten och förstärka förmågan i brottsutredningsverksamheten i syfte att öka uppklaringen av brott. Myndigheten får även i uppdrag att redogöra hur genomförda brottsförebyggande insatser följs upp och hur erfarenheter från dessa sprids inom och med andra aktörer. Likaså hur samverkan med andra berörda aktörer, som exempelvis skola, socialtjänst, näringsliv och civilsamhälle har utvecklats inom ramen för det brottsförebyggande arbetet. För att bekämpa brott måste alla delar av rättskedjan fungera väl och inte utgöra hinder för övrig verksamhet. Antalet ärenden, inte minst de resurskrävande, ökar. Genom beslut om budget säkerställs att och får mer resurser för att möta denna utveckling och stärka förutsättningarna och att utreda och lagföra dessa brott. Likaså förstärks Domstolar för att möta ett ökat målinflöde och säkerställa rättssäkerheten och allmänhetens förtroende för domstolarna. Kriminalvården tillförs resurser för att kunna öka kapaciteten på häkten och anstalter som säkerheten och verksamheten upprätthålls. I Kriminalvårdens regleringsbrev ger regeringen myndigheten i uppdrag att redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att utöka platskapaciteten på kort sikt. Kriminalvården ska också redovisa avvikelser och tillkommande planer i förhållande till myndighetens långsiktiga utbyggnadsplan. Vidare har vidtagna åtgärder på Kriminalvårdens område redovisats i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4, avsnitt 2.7). Ärendet bereds vidare inom . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 5 om polisers anställningsvillkor*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om åtgärder för att förbättra polisernas anställningsvillkor (bet. 2020/21:JuU41 s. 25 f.). Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa de särskilda åtgärder som i samråd med berörda parter har vidtagits för att öka attraktiviteten i polisyrket genom bättre villkor. Av redovisningen ska också framgå hur de budgetförstärkande medlen använts till åtgärder för att göra än mer attraktiv som arbetsgivare i syfte att nå målet om 10 000 fler anställda . Villkoren för poliser anställda vid har förbättrats . Den genomsnittliga grundlönen har ökat, ingångslönen för nya poliser har också ökat, ersättningen för arbete på obekväm arbetstid har höjts och ersättningen för poliser som ingår i stora polisinsatser har ökat. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en ökning av anslag som bland annat ger möjlighet för berörda parter att förhandla och komma överens om de polisanställdas villkor. Med anledning av beslut om budget (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4, bet. 2021/22:JuU1, rskr. 2021/22:89) har regeringen, i regleringsbrevet , beslutat att ska använda för höjda löner och annan ersättning i syfte att stärka polisyrkets attraktivitet. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om skyddet för polisers personuppgifter*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om åtgärder för att förstärka skyddet för polisers personuppgifter (bet. 2020/21:JuU41 s. 32– 33). Arbete med att ta fram direktiv till en utredning på området pågår. Punkten är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Justitie- departementet Punkt 7 om polisens tekniska inhämtningsförmåga*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att utveckla polisens tekniska inhämtningsförmåga (bet. 2020/21:JuU41 s. 33 f.). Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en satsning på att utveckla tekniska förmåga genom en permanent anslagsökning med (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.9.1). Detta ligger i linje med myndighetens egna beräknade behov enligt budgetunderlaget –2024. bland annat användas för investeringar i utvecklad förmåga att ta sig in i krypterad kommunikation, en satsning på både fasta och kroppsburna kameror samt stärkt kapacitet inom avdelningen Nationellt forensiskt centrum (NFC) vid för att snabbare än hantera digitala bevis och dna. Utöver tillskottet i budgetpropositionen har beslutat att engångsvis, tillföra ytterligare 300 miljoner kronor för att stärka polisens tekniska förmåga (bet. 2021/22:JuU1, rskr. 2021/22:89). Dessutom har bl.a. beslutat att öka anslaget till med för att förstärka verksamheten vid NFC. I regleringsbrevet har regeringen angett att ska redovisa hur det ekonomiska tillskottet för att utveckla myndighetens tekniska förmåga har använts i verksamheten och hur det bidrar till att utveckla den tekniska förmågan i den brottsbekämpande verksamheten. Av redovisningen ska framgå vilka insatser som har genomförts och hur medlen har fördelats . Särskild vikt ska läggas vid att redovisa hur kapaciteten har stärkts avseende förmåga att komma åt krypterad information, i verksamheten vid avdelningen Nationellt forensiskt centrum och för ökad kamerabevakning. Redovisningen ska lämnas i Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 8 om ökad samverkan i syfte att förhindra bedrägerier mot välfärdssystemen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ökad samverkan i syfte att förhindra bedrägerier mot välfärdssystemen (bet. 2020/21:JuU41 s. 35 f.). Regeringen och har fattat beslut om ett stort antal åtgärder för att stärka arbetet mot bl.a. bidrags- och skattefusk samt felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) föreslog regeringen att skulle ställa sig bakom följande mål: Det övergripande målet för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara att utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar ska minska och fel ska motverkas. målet (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2, bet. 2020/21:FiU2, rskr. 2020/21:150). Målet syftar till att ge en helhetsbild av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och fusk inom de olika välfärdssystemen. målet bidra till en samlad styrning och uppföljning. Som en del av bedömningen av måluppfyllelsen kommer förekomsten och utvecklingen av felaktiga utbetalningar behöva uppskattas, analyseras och kontinuerligt I propositionen föreslog regeringen också att sammanlagt tillföra till Arbetsförmedlingen, Centrala och för att intensifiera arbetet mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, motverka skattefusk och missbruk och upprätthålla förtroendet för välfärdssystemen. beslutade regeringen förordningen (2021:663) om arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. Enligt förordningen ska () bl.a. förse regeringen med underlag som möjliggör en samlad och effektiv styrning och uppföljning av arbetet med att säkerställa korrekta utbetalningar från välfärdssystemen. Vidare ska återkommande studier genomföras vid berörda myndigheter, där omfattningen av de felaktiga utbetalningarna och orsakerna till dessa uppskattas och analyseras. I enlighet med förordningen har ett råd inrättats för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen vid ESV. Rådet har en strategisk funktion i arbetet mot bidragsfusk och är ett forum där berörda myndigheter träffas för att utbyta erfarenheter, samverka och diskutera gemensamma insatser på området. För att stärka regeringens arbete med att motverka felaktiga ut- betalningar från välfärdsystemen, bidragsbrott och arbetslivskriminalitet gavs ett uppdrag till en s.k. bokstavsutredare att utvärdera möjligheten till stärkt informationsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor (Fi2021/02442). Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen om budgetpropositionen (prop. 2021/22:1). I propositionen föreslog regeringen att sammanlagt tillföra till , , , Arbetsförmedlingen, Inspektio- nen för vård och omsorg, , , Finansinspek- tionen, Länsstyrelserna i , och , , Spelinspektionen, Fastighetsmäklarinspektionen och Transportstyrelsen för myndigheternas arbete med att bl.a. motverka felaktiga utbetalningar, skattebrott, bidragsbrott, arbetslivskriminalitet, penningtvätt och finansiering av terrorism. I budgetpropositionen angavs också att en ny myndighet för systemövergripande kontroller av utbetalningar från välfärdssystemen bör bildas. Myndigheten ska inleda sin verksamhet . Regeringen gav i uppdrag att utreda och vid behov lämna förslag på åtgärder som krävs för att göra det möjligt att hindra felaktiga utbetalningar som upptäcks i samband med hand- läggning och kontroll av lönegarantiärenden (Fi2021/03377). Löne- garantin är den ersättning som anställda kan få när ett företag försätts i konkurs eller genomgår en rekonstruktion. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen att en särskild utredare ska göra en översyn av möjligheterna att stärka arbetet med att bekämpa bidragsbrott mot , , , och Arbetsförmedlingen (dir. 2021:39). Syftet är att säkerställa en ändamålsenlig och effektiv hantering för att därigenom minska antalet felaktiga utbetalningar och bidragsbrott i de ekonomiska förmåner och stöd som hanteras av myndigheterna. Uppdraget ska slutredovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2–8. 2021/22:75 Justitie- departementet 2021/22:75 Justitie- departementet 2021/22:639 m.fl., bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om beredskapspolis*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att inrätta en beredskapspolis (bet. 2020/21:JuU23 s. 30 f.). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har fått i uppdrag att översiktligt bedöma och redovisa behovet av personalförstärkningar inom bevakningsansvariga myndigheter, kom- muner, regioner och näringslivet för att nödvändig verksamhet ska kunna upprätthållas vid höjd beredskap och krig. MSB ska bedöma var det finns behov av särskilda åtgärder för att säkra personalbehoven inom de verksamhetsområden som är av central betydelse för att uppnå målet med det civila försvaret. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 20 om spårsäkringssatser vid sexualbrott*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om hantering av spårsäkringssatser vid sexualbrottsutredningar (bet. 2020/21:JuU23 s. 46). Regeringen har i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att redovisa det utvecklingsarbete som bedrivs i organisationen i syfte att förbättra förmågan att utreda bl.a. våldtäkt samt hur hur myndigheten följer upp och säkerställer att aktuella metodstöd och riktlinjer för utredningsarbetet tillämpas. Redovisningen ska lämnas i års- redovisningen . Punkten är inte slutbehandlad. 2020/21:3294 yrkande 19, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om lättade sekretessregler*: har tillkännagett för regeringen det utskottet anför om att det ska införas en ny huvudregel i OSL som innebär att myndigheter ska dela alla relevanta uppgifter i sin verksamhet med polisen och andra brottsbekämpande myndigheter om det behövs för att förhindra eller utreda brott som kan leda till fängelse (bet. 2020/21:JuU28 s. 33). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 9 om kartläggning och analys av ungdomsrån*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en kartläggning och analys av ungdomsrån (bet. 2020/21:JuU28 s. 16 f.). Brotts- förebyggande rådet har studerat ungdomsrån och publicerade sin kartläggning. I rapporten redovisas bland annat utvecklingen av rån mot unga personer och vilka platser ungdomsrånen begås på. Rapporten redogör även för vem som misstänks för rån, vilka som utsätts, karaktären på brotten, motiven bakom ungdomsrånen och hur vanligt det är med förnedringsinslag. Studien beskriver även ungdomars erfarenheter och konsekvenser av att ha blivit utsatt för personrån. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 14 om bevistalan*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om bevistalan (bet. 2020/21:JuU28 s. 41). beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över systemet med bevistalan och lämna förslag på de författ- ningsändringar som bedöms nödvändiga (dir. 2019:103). Uppdraget redovisades i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1). Betänkandet har remitterats till . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 16 om jourdomstolar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om jourdomstolar (bet. 2020/21:JuU28 s. 41 f.). Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (dir. 2019:103). Syftet med översynen var att förbättra regelverket och säkerställa en hög grad av rättssäkerhet och effektivitet i utredningar där barn är misstänkta för brott. Utredaren skulle bl.a. se över hur samverkan mellan myndigheterna kan stärkas när det gäller barn som misstänks för brott. Uppdraget redovisades och betänkandet har remitterats. Regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att bl.a. utreda ett permanentande av ett snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare under (dir. 2020:6). Utredningen har sin grund i de förslag som lämnades i promemorian Snabbare lagföring (Ds 2018:9) och den försöksverksamhet med ett snabbförfarande för ungdomar som pågått . Uppdraget redovisades genom betänkandet Snabbare lagföring – ett snabbförfarande i brottmål (SOU 2021:46). I betänkandet föreslås att försöksverksamheten med ett snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare under byggs ut och förlängs.