prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Utgifterna blev också lägre eftersom färre personer fick sjukersättning jämfört med . Lägre ersättningar till kommuner för mottagande av nyanlända Utgifterna för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering blev (27,) lägre än 2020. Det beror på att utgifterna för ersättning till kommuner och regioner för mottagande av nyanlända och ensamkommande barn och unga minskade. Tillfällig höjning av ersättning vid arbetslöshet medförde högre utgifter Utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev (5,) högre än 2020. Utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning ökade med (44,). Det beror dels på att fler personer får stöd och ersättning, dels på att den tillfälliga höjningen av ersättningsnivåerna som infördes har gällt . Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program ökade med (57,). Det beror på att fler har anvisats extratjänster och att utgifterna för inköp av utbildningar och tjänster blev högre. Bidragen till lönegarantiersättning minskade i stället med (72,), då antalet konkurser och rekonstruktioner minskade. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare minskade med (41,). Statsbidragen för skolområdet blev högre Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade utgifterna med (10,). Det är olika statsbidrag för flera olika insatser och satsningar som medförde ökade utgifter. Fler bilar berättigade till klimatbonus Utfallet för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård blev (52,) högre än 2020. Utgifterna för klimatbonus, som innebär att nya bilar med relativt låga koldioxidutsläpp premieras, ökade med (65,). Det beror på att antalet bilar som är berättigade till bonusen ökade. Åtgärder för och skydd av värdefull natur ökade med totalt . Utgifterna för satsningen Klimatklivet ökade med . Klimatklivet är ett investeringsstöd som t.ex. används till laddstationer för laddfordon. Högre utgifter för drift och underhåll av vägar och järnvägar Utgifterna inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ökade med (10,). Utgifterna för drift och underhåll av vägar och järnvägar ökade med (12,). Utgifterna för större järnvägsinvesteringar ökade med (19,). Lägre utgifter för stöd till korttidsarbete Inom utgiftsområde 24 Näringsliv minskade utgifterna med (49,). Stöd vid korttidsarbete minskade med (77,), då efterfrågan av stödet minskade jämfört med . Utgifterna för omställningsstöd ökade i stället med (74,). gjordes inga kapitaltillskott i statligt ägda bolag. utbetalades kapitaltillskott till flera statligt ägda bolag med , vilket påverkar jämförelsen mellan åren. Lägre bidrag till kommuner och regioner Utgifterna för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade med (3,). Det beror framför allt på att de tillfälliga tillskott som kommuner och regioner fick för att mildra de negativa konsekvenserna av spridningen av sjukdomen covid-19 minskades. Lägre utgifter för statsskuldsräntor Utfallet för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev (106,) lägre än 2020. Det beror främst på att en gammal obligation med hög kupongränta förföll 2020 samt att ett stort antal realobligationer förföll. Vid förfall av realobligationer betalar Riksgälden ut inflationskompensation till investerarna för den inflation som varit sedan utgivandet. Något motsvarande förfall ägde inte rum . Dessutom var kursförlusterna i samband med återköp av obligationer lägre jämfört med föregående år. Ny avgift till EU – för icke-materialåtervunnen plast Inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen blev utgifterna (10,) högre än föregående år. Det beror framför allt på att den mervärdesskattebaserade avgiftsdelen blev högre än föregående år. Det högre utfallet beror också på att betalat i avgift baserad på icke materialåtervunnen plast. Denna avgiftsdel är ny , vilket påverkar jämförelsen mellan åren. nettoutlåning blev lägre än 2020. Förändringar i utlåningen till innebar att nettoutlåningen blev 62 963 miljoner konor lägre. Förändringar i svenska kraftnäts placeringar i innebar att nettoutlåningen minskade med mer än 2020, eftersom inflödet av kapacitetsavgifter ökade kraftigt. Förändringar i Kärnavfallsfondens, Insättningsgarantifondens och placeringar i innebar att nettoutlåningen blev totalt lägre än 2020. 2.5.2Förklarande faktorer till avvikelsen mot statens budget Utgifterna i statens budget blev lägre än i den budget som ursprungligen fastställde. I detta avsnitt analyseras hur stor del av denna skillnad som berodde på reviderade bedömningar av dels de makroekonomiska förutsättningarna, dels antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Vidare redovisas hur stor del av skillnaden som beror på nya beslut. Det gäller sådana beslut som fattats av eller . Resterande skillnad beror på andra förklaringsfaktorer och redovisas i kategorin Övrigt. Skillnaderna fördelas också på Utgiftsområden exkl. räntor, Statsskuldsräntor Resultatet sammanfattas i tabell 2.35 och kommenteras därefter. Tabell 2.35 Förklarande faktorer till skillnaden mellan budget och utfall Utgiftsområden, exklusive räntor1 -8,4 -11,1 -31,5 -1,4 -1,4 -0,1 -116,5 -116,5 -59,8 -8,4 -12,5 -148,1 1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. 3Begreppet volym innefattar utgiftsförändringar till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett system samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 4Utgiftsförändringar till följd av reviderade makroekonomiska förutsättningar. 5Här redovisas budgeteffekterna inkl. revideringar i enlighet med ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100, avsnitt 6.3). 6Under Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget. Skillnader till följd av reviderade volymer i olika transfereringssystem Utgifterna blev lägre än i statens budget till följd av ändrade bedömningar av bl.a. antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Bland annat var antalet uttagna föräldrapenningdagar 5,7 miljoner eller färre än beräknat. Vidare medförde pandemin sämre möjligheter att genomföra utbildningssatsningar, vilket medförde lägre utgifter för studiebidrag. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre än i statens budget. Utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än i statens budget till följd av ändrade makro- ekonomiska förutsättningar. Den viktigaste förklaringen är att utvecklingen på arbetsmarknaden medförde att utgifterna för bidrag för arbetslöshetsersättning inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev lägre än vad som ursprungligen beräknades. Utgifterna utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev lägre till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Det förklaras främst av att kronans växelkurs mot euron och den amerikanska dollarn blev något starkare. Tabell 2.36 Makroekonomiska förutsättningar Procentuell förändring från föregående år: BNP (fasta priser) -2,9 KPI (årsgenomsnitt) Antal sysselsatta, 15–74 år -0,3 -1,3 Arbetslöshet, 15–, procent av arbetskraften -0,7 Växelkurs SEK per euro1 -0,3 Växelkurs SEK per USD1 -0,4 6-mån statsskuldväxel, årsgenomsnitt -0,25 -0,2 5-årig statsobligation, årsgenomsnitt -0,1 -0,3 Anm.: SB = statens budget. Skillnader till följd av beslut De totala utgifterna blev högre än i statens budget till följd av beslut fattade av . Hela förändringen avser utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. De högre utgifterna är en följd av beslut om högre anslagsnivåer efter förslag i propositionerna om ändringar i statens budget (se avsnitt 2.3 Ändringar i statens budget 2021 och bilaga 3 Specifikation av ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget 2021). Här redovisas budgeteffekterna i enlighet med redovisningen ekonomiska vårproposition. Budgeteffekten av en åtgärd bedöms i samband med att förslaget lämnas till . I normalfallet gäller den ursprungligen redovisade budget- effekten när utgifternas utveckling beskrivs i efterföljande propositioner. För några av de åtgärder –2022 som fattat beslut om med anledning av pandemin har bedömningen av åtgärdernas faktiska utfall reviderats kraftigt. De aktuella åtgärderna är stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd, omsättningsstöd till enskilda näringsidkare, ökade resurser till bidrag till folkhälsa och sjukvård för merkostnader på grund av spridningen av covid-19 och medel för utökad testverksamhet, tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag samt evenemangsstöd. I dessa synnerligen speciella fall, som har sin grund i de ekonomiska konsekvenserna av pandemin, är det motiverat att redovisa budgeteffekten av en åtgärd i enlighet med den nya bedömningen i de fall budgeteffekten av reformerna har bedömts vara mycket stor och skillnaden mot det faktiska utfallet väntas bli betydande. Detta trots att regeringen inte har lämnat något nytt förslag till . Se vidare ekonomiska vårproposition (prop. 2021/22:100, avsnitt 6.3). Skillnader till följd av övriga orsaker Av övriga orsaker blev utgifterna lägre än i statens budget. Utgiftsområdenas utgifter (exkl. statsskuldsräntor) blev lägre. Detta nettobelopp innefattar flera utgiftsområden med lägre utgifter än anvisat i budgeten medan vissa områden hade högre utgifter. Inom framför allt följande sex utgiftsområden blev utgifterna lägre än i statens budget av övriga orsaker: 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 16 Utbildning och universitetsforskning, 22 Kommunikationer, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 24 Näringsliv. I avsnitt 2.6 Utfall per utgiftsområde finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisade belopp i den ursprungliga budgeten. nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen blev lägre än i statens budget. Den främsta orsaken är att beslutade att påbörja en övergång till en helt egenfinansierad valutareserv. Det innebär att de valutalån som Riksgälden tagit upp för räkning beräknas återbetalas i den takt som de förfaller i stället för att refinansieras. förföll tre lån vilket minskade Vidare ökade behållningen på myndigheternas räntekonton med vilket minskade nettoutlåning med motsvarande belopp. I budgeten beräknades de sammanlagda behållningarna vara oförändrade. Även Svenska Kraftnäts behållningar i ökade med på grund av höga kapacitetsavgifter, vilket minskade nettoutlåningen med motsvarande belopp. ökade därtill Kärnavfallsfonden sina placeringar i med vilket minskade nettoutlåningen med samma belopp. Ingen av dessa två poster var specificerade i budgeten. Slutligen blev posten Kassamässig korrigering lägre på grund av att genomförde en auktion för frekvenstillstånd, och där hela betalningen för tillståndet som gäller betalades in . Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. beslutade regeringen om indragning av anslagsmedel om totalt , främst avseende anslagssparanden . Indragningarna som gjordes 2021 är de mest omfattande någonsin och beror på att en stor del av de medel som anvisades i ändringsbudgetar med anledning av spridningen av covid-19 inte förbrukades. Indragningarna är högre än 2020. De 52 indragningar, som översteg , omfattar av totalbeloppet . I tabell 2.37 redovisas samtliga indragningar som är större än . De flesta indragningarna av anslagsmedel rör anslagssparande Den största indragningen, som uppgick till , avsåg stöd till korttidsarbete. Den näst största indragningen gjordes av omställningsstöd och uppgick till . Båda dessa indragningar avsåg av anslagssparandet . Tabell 2.37 Indragningar 2021 Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Bidrag till folkhälsa och sjukvård Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Ersättning för höga sjuklönekostnader Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Sanering och återställning av förorenade områden Insatser för internationella klimatinvesteringar Utveckling av statens transportinfrastruktur Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och Kapitalinsatser i statligt ägda företag Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen får ett anslag tillfälligt överskridas genom att en kredit, motsvarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit), tas i anspråk. Året därpå ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp som motsvarar den utnyttjade anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en Utgifterna ska inte ha varit kända då anslaget anvisades. Regeringen får även fatta beslut om att överskrida ett anslag för att uppfylla ett av beslutat ändamål med anslaget. Regeringen beslutade inte om något medgivet överskridande . har ett anslag överskridits utöver den tillåtna kreditgränsen och utan medgivande från regeringen. Tabell 2.38 visar detta anslagsöverskridande. Tabell 2.38 Icke-medgivna överskridanden -2,89 -2,35 -2,35 Totalt disponibelt belopp, inklusive anslagskredit för anslaget 4:2 Delegationen mot segregation inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, har överskridits med . Delegationen mot segregation ska enligt regleringsbrevet förbereda avveckling av myndigheten till . Med anledning av det gjorde myndigheten avsättningar för avvecklingskostnader och nedskrivningar av anläggningstillgångar, vilket resulterade i ett icke medgivet överskridande. I följande avsnitt (2.6.1–2.6.27) presenteras utfallet per utgiftsområde. Här ges en samlad bild över hur regeringen har utnyttjat de finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Anslagen redovisas i tabeller som i första hand visar utfallet för de största anslagen inom respektive utgiftsområde. Tabellerna visar även anslag vars utfall avviker från statens ursprungliga budget med . Anslag som anvisats visas dock bara om utfallet avviker . Tabellerna visar också anslag där utfallet avviker från de totalt anvisade medlen, statens budget (SB) och ändringar i budgeten (ÄB), med . Anslag som totalt anvisats visas endast då utfallet avviker mer än För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan den ursprungligen beslutade budgeten och utfall. Därefter jämförs även utfallet med utfallet . I de fall förklaringarna sammanfaller görs analysen samlat, under respektive utgiftsområde. En redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 2 och en redovisning av samtliga ändringsbudgetar per anslag finns i bilaga 3. Förutom anslagsutfallet redovisas, per utgiftsområde, hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndiganden avseende statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. Av redovisningen framgår även hur bemyndiganden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats. Flertalet av bemyndigandena utgörs av årliga bemyndiganden som lämnar i samband med besluten om statens budget och om ändringar i denna. I redovisningen hänvisas inte till riksdagsbeslutet i de fall ett bemyndigande har lämnats i samband med besluten om statens budget eller i beslut om ändring i budgeten . Om däremot ett bemyndigande har lämnats görs en hänvisning till riksdagsbeslutet. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden finns i bilaga 4. Efter de 27 avsnitten om de olika utgiftsområdena följer en redogörelse för posterna Förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 2.6.28), nettoutlåning (avsnitt 2.6.29), och Kassamässig korrigering (avsnitt 2.6.30). Alla dessa poster hör till budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 2.6.31). Utgiftsområdet omfattar Statschefen, , ombudsmän, och samepolitiken, m.m., länsstyrelserna, demokratipolitik och mänskliga rättigheter, nationella minoriteter, medier och Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet. Tabell 2.39 UO 1 Anslag Kungliga hov- och slottsstaten -6,0 -2,3 -8,8 -5,7 -0,8 Allmänna val och demokrati -6,8 Utfallet uppgick till och blev därmed (3,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2020 blev utgifterna (4,) högre. Intäktsbortfall medför högre utgifter än anvisat för Kungliga slottsstaten Utfallet för anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten uppgick till , vilket är (20,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare till följd av intäktsbortfall från besöksverksamheten vid de kungliga slotten på grund av de restriktioner som införts till följd av den fortsatta spridningen av sjukdomen covid-19 Antalet besökare ökade till 195 000 besök jämfört med . uppgick antalet besökare till 1,6 miljoner. Högre utgifter för länsstyrelserna jämfört med budget och föregående år Utfallet för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. uppgick till , vilket är (17,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare , främst till följd av länsstyrelsernas uppdrag att handlägga omsättningsstöd till enskilda näringsidkare och handelsbolag samt de nya uppgifterna till följd av den tillfälliga pandemilagen, lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid- 19.Att utfallet blev högre beror framför allt på att utgifterna för handläggning av omsättningsstöd samt tillsyn enligt pandemilagen blev högre än budget. Anslaget anvisades även för att bistå regioner med att genomföra vaccinationer, vilket också påverkar jämförelsen med budget. Pandemilagen trädde i kraft och gällde t.o.m. . kommer länsstyrelserna att återbetala nästan till staten som de inte behövt använda för främst handläggning av omsättningsstöd som varit utbetalda –2021 samt för att utöva tillsyn enligt pandemilagen som varit utbetalda . Jämfört med föregående år blev utfallet (21,) högre. Det beror framför allt på: –Länsstyrelsernas hantering av omsättningsstöd till enskilda näringsidkare och handelsbolag som blev högre än 2020. –Länsstyrelsernas nya uppgifter till följd av pandemilagen som blev Länsstyrelserna har haft informationsinsatser till berörda verksamheter som omfattas av pandemilagen och genomfört 2 575 tillsynsbesök. –i läns nya uppgift att bistå regioner med att genomföra vaccinationer som uppgick till . har bl.a. genomfört informationsinsatser i områden med låg vaccinationstäckning. Högre utgifter än anvisat med anledning av det nya it-systemet för val Utfallet för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati blev , vilket är (2,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisade ytterligare för att utgifterna för valadministrationens nya it-system som ska användas vid de allmänna valen 2022, beräknades blir högre än vad regeringen tidigare räknat med. Investeringen i det nya it-systemet finansierades dock i högre grad av lån, vilket innebär att de extra tilldelade medlen inte nyttjades till fullo. Högre utfall än anvisat för Justitiekanslern med anledning av tvist med kinesiskt telekombolag Utfallet för anslaget 6:2 Justitiekanslern uppgick till , vilket är (6,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare då Justitiekanslern fick i uppdrag att bevaka statens rätt i ingångna investeringsskyddsavtal. Uppdraget tillkom med anledning av en underrättelse om tvist i enlighet med bilaterala investeringsskyddsavtal med . De stora osäkerheterna kring ärendets utveckling har medfört lägre nyttjande av de extra anvisade medlen. Ett kinesiskt telekombolag lämnade in en stämningsansökan mot den svenska staten till den , . Telekombolaget menar att brutit mot det investeringsskyddsavtal som har med då de utestängdes från att delta i den svenska auktionen av nya generationen telekomnät, 5G. Utgifterna för mediestöd blev högre än anvisat Utfallet för anslaget 8:1 Mediestöd uppgick till , vilket är (6,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare främst för att möjliggöra stöd för fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i områden där införandet av varannandagsutdelning påverkat tidningsdistributionen. Att utfallet blev högre beror framför allt på att driftsstöd har betalats ut till 78 dagstidningar, vilket är fyra fler än föregående år. Dessutom blev utgifterna för stöd för lokal journalistik högre, vilket beror på att aktörerna hade möjlighet att söka stöd för en period istället . Högre utgifter för än 2020 Utfallet för anslaget 4:1 m.m. blev , vilket är (5,) högre än föregående år. Det beror framför allt på högre utgifter för löner då antalet årsarbetskrafter ökat och ersättningar betalats ut till avgående politiskt anställda med anledning av regeringsombildningar. Antalet årsarbetskrafter uppgår till 4 601, en ökning med 96 årsarbetskrafter jämfört med . Lägre utgifter för mediestöd än 2020 Utfallet för anslaget 8:1 Mediestöd blev (32,) lägre än föregående år. Det beror framför allt på att utgifterna för redaktionsstöd blev lägre jämfört med . Redaktionsstöd lämnas i mån av tillgång till medel och stödnivån justeras därmed. införde regeringen dessutom nya mediestödsformer med anledning av covid-19. betalades t.ex. ett tillfälligt utgivningsstöd ut med stöd av förordningen (2020:716) om statligt stöd för utgivning av tryckta allmänna nyhetstidningar med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Förordningen upphörde att gälla och därför blev utfallet för anslaget lägre . Antalet ärenden som Myndigheten för press, radio och tv hanterat minskade med 1 113 stycken (18,) jämfört med . Tabell 2.40 UO 1 Beställningsbemyndiganden Stöd till politiska partier Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandet och de utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.41 UO 1 Låneramar lån för investeringar i fastigheter och tekniska lån för investeringar som används i anläggningstillgångar som används i verksamheten har beslutat om låneramar på för och för . Utestående lån vid utgången av 2021 var . iakttagelser – årlig revision i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. i har felaktigt belastat anslag utgiftsområde 19, anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, anslagspost 17 med , som grundar sig på beslut fattat 2020. Enligt regleringsbrevet får anslaget endast användas till utbetalningar med anledning av ekonomiska åtaganden gjorda 2019 och tidigare. Kostnaderna som belastat anslaget 2021 är därför inte förenliga med 10 § anslagsförordningen (2011:223). i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande.