prop · H903160 · 2022-03-22 00:00:00 — Personal får från en elev om- händerta föremål som används på ett sätt som är störande för utbild- ningen, kränkande för elever eller personal eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen.Föremål som annan personal än rektorn, en lärare eller en hand- ledare som avses i 21 kap. 13 § har omhändertagit med stöd av första stycket ska, om det inte kan lämnas tillbaka, utan onödigt dröjsmål överlämnas till rektorn, en lärare eller en sådan handledare för prövning av när föremålet ska lämnas tillbaka enligt 23 §. Placering utan tidsbegränsning vid en annan skolenhet I 10 kap. 30 och 31 §§ och 11 kap. 29 och 30 §§ finns be- stämmelser om placering utan tids- begränsning av en elev i grund- skolan eller grundsärskolan vid en annan skolenhet än den som elevens vårdnadshavare har önskat, om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Rektorn eller en lärare får från en elev omhänderta föremål som an- vänds på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första stycket. Denna paragraf gäller inte för vuxenutbildning. Ett föremål som har omhändertagits enligt 22 § ska återlämnas till eleven senast skoldagen är slut för eleven. Om eleven vid upprepade tillfällen tagit med sig föremål som omfattas av 22 § eller om det med hänsyn till föremålets beskaffenhet finns särskild anledning att inte återlämna det, behöver dock inte föremålet lämnas tillbaka förrän elevens vårdnadshavare har informerats om omhändertagandet. Ett omhändertagande får inte bestå längre än efter verkställandet av omhändertagandet. 7Senaste lydelse 2020:446. 8Senaste lydelse 2014:775. föremål som har om- Om ett föremål som har om- händertagits enligt 22 § kan antas händertagits enligt 22 § kan antas enligt 36 kap. 3 § bli förverkat enligt 36 kap. 3 §§ , 6 § (1968:64), (1968:64), (1988:254) om förbud beträffande (1988:254) om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål, knivar och andra farliga föremål, 5 § lagen (1991:1969) om förbud 5 § lagen (1991:1969) om förbud 5 § vapenlagen (1996:67) eller 5 § 5 § vapenlagen (1996:67) eller 5 § lagen (1999:42) om förbud mot lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, ska rektorn vissa hälsofarliga varor, ska rektorn eller den som rektorn har bestämt eller den som rektorn har bestämt dertagandet får i dessa fall bestå dertagandet får i dessa fall bestå tills frågan om föremålet ska tas i tills frågan om föremålet ska tas i beslag har prövats. beslag har prövats. från en enskild om en utbildning som rör ett enskilt barn eller en enskild elev endast om 1. den enskilde har anmält klago- mål till huvudmannen och denne har fått möjlighet att fullgöra sina skyldigheter enligt 4 kap. 8 §§, eller 2. det finns särskilda skäl. uppgifter från en enskild eller en annan myndighet om en utbildning inom skolväsendet och Skolinspek- tionen inte inleder tillsyn får erna till huvudmannen för hante- ring enligt 4 kap. 7 och 8 §§, om sekretess inte hindrar det. Lydelse enligt SFS 2022:115 En tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten Prop. 2021/22:160 eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. får förelägga en utförare av utbildning där distansundervisning används i , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan att fullgöra sina skyldigheter om distansundervisningen inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för undervisningen eller de villkor som gäller för godkännandet som sådan utförare. Ett beslut om föreläggande gäller . Ett föreläggande ska ange de Ett föreläggande ska ange de anser nödvändiga för att avhjälpa vidta för att avhjälpa de påtalade de påtalade bristerna. bedöms vara ett allvarligt miss- vara ett allvarligt missförhållande förhållande ska det anges. ska det anges. Om en analys enligt analys enligt 2 § andra stycket ger 2 § andra stycket ger stöd för det, stöd för det, kan åtgärderna omfatta kan åtgärderna omfatta föränd- förändringar i lärarresurserna. ringar i lärarresurserna. I detta kapitel finns bestämmelser om – överklagande hos allmän för- valtningsdomstol (2–11 §§), valtningsdomstol (2–11 §§), – överklagande hos Skolväsen- dets överklagandenämnd (12– 17 §§), och (12–17 §§), och – överklagandeförbud (18 §). Lydelse enligt SFS 2022:115 Beslut av får överklagas till allmän förvaltnings- domstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 §, 22 kap. 9 § eller 24 kap. 3 a § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13, 14, 14 b eller 15 §, 2.medgivande enligt 24 kap. 4 a § eller återkallelse av sådant med- givande enligt 26 kap. 13 eller 15 §, 3.förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 6 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 eller 15 §, 4.verksamhetsförbud enligt 26 kap. 16 a eller 16 b § eller upphävande av verksamhetsförbud enligt 16 d §, 5.statliga åtgärder för rättelse enligt 26 kap. 17 §, 6.tillfälligt förbud enligt 26 kap. 18 §, eller 7.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. När ett beslut överklagas är Skolinspektionen motpart i dom- Beslut av en rektor får överklagas Beslut av en rektor får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i till allmän förvaltningsdomstol i 1. avstängning av en elev enligt 1. avstängning av en elev enligt 5 kap. 14 §, 17 § tredje stycket eller 5 kap. 14, 17 eller 19 §, och 19§ tredje stycket, och 2.befrielse från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i under- visningen enligt 7 kap. 19 §. Om det överklagade beslutet har fattats av en rektor i en fristående skola ska den enskilde huvudmannen vara den enskildes motpart. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning tillkännagav för regeringen att den ställer sig bakom det som utbildningsutskottet anfört om att regeringen ska låta utreda regelverket gällande trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen (2010:800) och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17, rskr. 2017/18:221). beslutade att en utredare skulle biträda med att ta fram förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan (U2020/00707/S). I utredarens uppdrag ingick bl.a. att kartlägga och analysera de olika delarna i skolans arbete med trygghet och studiero samt redovisa och analysera de övergripande utmaningarna i detta arbete. Utifrån kartläggning, analys och utmaningar skulle utredaren lämna förslag som ska ingå i den nationella planen för trygghet och studiero, som för skolväsendet ska ange riktningen för ett långsiktigt och systematiskt arbete. Uppdraget byggde på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Utredaren redovisade sitt arbete och därefter bereddes förslagen vidare inom i samarbete med och Liberalerna. remitterades departementspromemorian Nationell plan för trygghet och studiero (Ds 2021:13). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remiss- yttrandena finns tillgängliga i (U2021/02670). har getts tillfälle att yttra sig över utdrag ur ett utkast till lagrådsremiss som överensstämmer med förslaget i avsnitt 8.2. Skolinspektionen har inkommit med synpunkter som redovisas i nämnda delavsnitt. De inkomna synpunkterna finns tillgängliga i Utbildnings- departementet (U2021/02670). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens förslag görs vissa språkliga och redaktionella ändringar. I förhållande till lagrådsremissen har det även gjorts en ändring i 5 kap. 9 § skollagen. Ändringen, som behandlas i avsnitt 12.7, är författnings- teknisk och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över detta förslag. Som framgår ovan har tillkännagett för regeringen att rege- ringen ska låta utreda regelverket gällande trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras 2021/22:160 om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän (bet. 2017/18:UbU19 punkt 17, rskr. 2017/18:221). Regeringen bedömer att tillkännagivandet är tillgodosett dels genom den utredning som har skett och de förslag till ändringar i skollagen som lämnas i denna proposition, dels genom ett uppdrag som regeringen denna dag beslutar att ge till . Uppdraget avser – med förbehåll för att beslutar i enlighet med förslagen i propositionen – bl.a. att ta fram stöd för skolans personal och informera om lagstiftningen (U2022/01325, se även avsnitt 11.4 i denna proposition). Trygghet och studiero utgör En skola präglad av trygghet och studiero är en rättighet för alla elever och en grundförutsättning för lärande och utveckling. Den som är rädd eller otrygg har en försämrad förmåga till lärande. Många skolor bedriver redan ett arbete kring trygghet och studiero som är av hög kvalitet men det finns också en rad konstaterade brister. Det finns stora variationer i elevers upplevelse av trygghet och studiero i Ett flertal studier och undersökningar som rör elevers upplevelse av trygg- het i skolan visar att en stor majoritet av eleverna oftast eller alltid känner sig trygga i skolan och även trivs ganska eller mycket bra i skolan. elever som uppger att de känner sig rädda i skolan är liten men har ökat Elever i högstadiet uppger oftare än elever i mellanstadiet eller gym- nasieskolan att de är otrygga i skolan och svarar i högre utsträckning att vuxna inte agerar vid kränkningar, att det saknas ett respektfullt bemö- tande och att olikheter inte respekteras. De elever som svarar att de är otrygga har också en genomgående mer negativ upplevelse av skolan och skolarbetet än övriga. Andelen otrygga elever varierar från inga alls på vissa skolor till som mest en fjärdedel på andra. Flickor uppger i högre utsträckning än pojkar att de känner sig otrygga i skolan, en skillnad som ökar allt eftersom eleverna blir äldre. också mer utsatta för kränkningar som är relaterade till deras kön, kränkningar på nätet samt för sexualbrott och hot medan pojkar oftare uppger att de utsatts för misshandelsbrott. Personer som tillhör sexuella minoriteter och personer med funktionsnedsättningar är särskilt utsatta för ovälkomna sexuella handlingar. Skolan är en av de vanligaste platserna där ungdomar utsätts för brott medan internet följt av skolan är de vanli- gaste platserna där de utsätts för hot. Undersökningar av elevers upplevelse av studiero visar liknande möns- ter som de som rör deras upplevelse av trygghet. En majoritet av eleverna att de har studiero på de flesta eller alla lektioner men 10– anser att de endast har studiero på några få eller inga lektioner. Även i denna fråga är det elever i årskurserna 7–9 som i lägst grad upplever att de har studiero och att det är trevlig och positiv stämning på skolan. Enligt Skolinspektionens rapport –2020 (Skolinspek- tionen 2021) har elevernas upplevelse av studiero inte förändrats nämnvärt . Värt att notera är dock att även om elevernas upplevelse av studiero ligger på en relativt hög nivå så är det ändå, antalsmässigt, många elever som inte ges studiero i den omfattning som är önskvärd. Det finns även när det gäller upplevelsen av studiero stora skillnader mellan olika skolor. Elever på skolor med mindre fördelaktig socioekono- misk sammansättning uppger i högre grad att deras studiero brister än vad elever på skolor där den socioekonomiska sammansättningen är mer fördelaktig gör. Skillnaden mellan könen vad gäller upplevelsen av studiero är däremot små, men t.ex. upplever pojkar i större utsträckning än flickor att de flesta eller alla lärare är bra på att skapa arbetsro (Attityder till skolan 2018, 2019). I gymnasieskolan finns också skillnader i elevernas upplevelse av studiero men här är skillnaderna mest tydlig mellan olika typer av pro- gram. Ungefär en tredjedel av eleverna på yrkesprogram eller introduk- tionsprogram uppger att de blir störda av andra elever på de flesta eller nästan alla lektioner. För elever på högskoleförberedande program är motsvarande andel . Det finns en samvariation mellan upplevd trygghet och upplevd studiero. På skolor där eleverna i lägre utsträckning svarar att de är trygga, svarar de också i lägre utsträckning att de har studiero. Liksom för är förändringarna små i gymnasieskolan. Kvaliteten på och systematiken i det förebyggande arbetet behöver förbättras Grunden i skolans arbete med trygghet och studiero är det förebyggande arbetet. Detta arbete behöver vara systematiskt. En återkommande brist i arbetet med att skapa trygghet är att arbetet med normer och värden alltför ofta sker avskilt från ordinarie undervisning och utan tillräcklig koppling till elevernas vardag. En hög personalom- sättning eller vuxna som inte är aktiva, engagerade och närvarande är andra delförklaringar till elevernas otrygghet. I vissa fall är dessutom närvaron av vuxna utanför undervisningen låg och detta innebär att risken för att kränkningar sker mellan lektioner ökar. Det förekommer också att elever uppfattar att vissa lärare låtsas att de inte hör eller vänder bort blicken när det sker en kränkning. Även om personalen ingriper mot kränkningar är skolornas arbete ofta reaktivt snarare än förebyggande. har skolor också svårt att få stopp på kränkningar och i vissa fall bagatelliseras de och ses som ett normalt inslag i skolans vardag. En del av det förebyggande arbetet med fokus på studiero berör elever i behov av extra anpassningar och särskilt stöd. Om eleverna inte får det stöd och den anpassning av undervisningen som de behöver, och som alla elever som riskerar att inte nå de kunskapskrav som minst ska uppnås har rätt till, kan studieron påverkas negativt. I Skolinspektionens skolenkät svarar till exempel vissa elever att de inte kan få hjälp från sina lärare när de behöver det. Dessa elever uppger också att de upplever en lägre grad av 2021/22:160 studiero än övriga. Även i denna fråga finns ibland brister i analysen av problemens orsaker vilket till exempel kan leda till att man fattar snabba beslut om stödåtgärder utan att säkerställa att dessa motsvarar elevernas behov. I andra fall används inte elevhälsans kompetenser i tillräckligt hög utsträckning, till exempel beroende på att det saknas rutiner för hur elev- hälsan ska samarbeta med undervisande lärare eller för att elevhälsan är underdimensionerad. I vissa fall brister skolor även i uppföljningen av om åtgärderna haft önskvärda effekter. Trygghet och studiero inkluderas inte alltid i det systematiska kvalitetsarbetet och det finns brister i skolornas analyser I skollagen (2010:800) anges att huvudmannen och rektorn systematiskt och kontinuerligt ska planera, följa upp och utveckla utbildningen. Skol- inspektionen identifierar ofta brister i huvudmäns och skolors analyser. Sådana brister riskerar att försvåra skolornas arbete med att skapa effektiva arbetssätt för att måluppfyllelsen i utbildningen ska nås och för att kun- skapsresultaten ska förbättras. Om analysen inte heller omfattar de bakom- liggande orsakerna till de identifierade problemen finns risk att de för- bättringsåtgärder som prioriteras inte är de mest relevanta. När det gäller kartläggning och analys av faktorer som påverkar elever- nas trygghet saknas ibland till exempel kartläggningar av var riskerna för att eleverna utsätts för kränkningar är som störst. I andra fall involveras inte eleverna i tillräckligt hög grad i arbetet, vilket kan påverka elevernas tillit till de vuxna negativt. Bristande systematik är enligt Skolinspektionen ofta än större när det gäller skolors arbete med att skapa studiero. På skolor som inte lyckas i denna fråga saknas t.ex. ofta en heltäckande bild av nuläget och ett gemen- samt, skolövergripande angreppssätt. I stället kan ansvaret för studiero läggas på enskilda lärare vilket kan medföra att det finns stora skillnader i studiero inom samma skola. Brister i analys av de bakomliggande orsakerna till identifierade prob- lem riskerar således att innebära att brister lämnas helt utan åtgärder, att de åtgärder som sätts in inte är de som är mest relevanta eller att beslut om prioriteringar vilar på felaktig grund. Det kan också leda till att huvud- mannen inte har ett tillräckligt underlag för att styra resurser. Sammantaget leder en otillräcklig analys, bristande implementering och avsaknad av systematiskt arbete till att de åtgärder skolorna arbetar med för att förbättra tryggheten eller öka studieron inte får tillräcklig effekt. Ett fungerande systematiskt kvalitetsarbete är därmed avgörande för ett lång- siktigt och strategiskt arbete för trygghet och studiero. Det nuvarande regelverket ger inte Skolinspektionen förutsättningar att utöva en effektiv tillsyn För att Skolinspektionen ska kunna utöva en effektiv tillsyn, måste Skolinspektionen kunna använda sig av alla de verktyg som Skolinspek- tionen har enligt skollagen, bl.a. vitesföreläggande. Det framgår av domstolspraxis att vite inte kan dömas ut om den reglering som anger vad huvudmannen har för skyldigheter är alltför abstrakt samt att så är fallet när det gäller regleringen av det systematiska kvalitetsarbetet. Brister i klagomålshanteringen kan påverka trygghet och studiero När missförhållanden i form av t.ex. kränkande behandling eller otillräck- ligt stöd i undervisningen förekommer kan det påverka upplevelsen av trygghet och studiero negativt. I sådana fall kan vårdnadshavare vilja rikta klagomål mot utbildningen till huvudmannen, som enligt skollagen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot utbildningen och ska se till att nödvändiga åtgärder vidtas om det finns brister i verksam- heten. Dagens system för klagomålshantering fungerar på önskvärt sätt och vårdnadshavare väljer ganska ofta att vända sig direkt till Skol- inspektionen. Det kan bero på att det finns brister i huvudmannens klago- målshantering, t.ex. kan det saknas tydliga och kända rutiner för hur huvudmannens klagomålshantering går till och hur hanteringen av klago- målen följs upp. Det saknas i vissa fall också ett systematiskt arbete för att se till att ansvarsfördelningen blir känd bland rektorer och skolpersonal. Detta riskerar att leda till att klagomål faller mellan stolarna och därmed inte utreds och åtgärdas i tillräcklig omfattning. Inte heller sammanställs klagomålen i tillräcklig utsträckning, vilket leder till att huvudmannen inte har ett fullgott underlag för att identifiera långsiktiga utvecklingsområden för ett förebyggande arbete. Det kan också vara svårt för elever och vård- nadshavare att hitta information om hur de ska göra om de har ett klago- mål. När klagomålet lämnas till Skolinspektionen i stället för till huvudman- nen minskar huvudmannens möjlighet att skyndsamt utreda och åtgärda klagomålet och på så sätt ta ansvar för eventuella brister i utbildningen. Syftet med klagomålshanteringen, att vara en del av huvudmannens lång- siktiga arbete för att bl.a. förbättra trygghet och studiero, kan därmed inte fullt ut uppfyllas. Att klagomål framförs direkt till en statlig myndighet i stället för att hanteras av huvudmannen kan leda till att hanteringen snarare sätts på paus i väntan på ett utlåtande från myndigheten än att åtgärder snabbt vidtas för att komma till rätta med eventuella brister i verksam- heten. Arbetet med skolans ordningsregler behöver bli mer systematiskt I skolors förebyggande arbete med att skapa trygghet och studiero ingår att varje skolenhet enligt skollagen ska ha ordningsregler. Det är rektor som beslutar om ordningsreglerna och dessa ska tas fram tillsammans med eleverna. I de fall det finns brister i framtagandet eller förankringen av ordningsregler finns det en risk att det påverkar elevernas upplevelse av trygghet och studiero negativt. Det kan t.ex. bli otydligt för elever och vårdnadshavare vilka förväntningar som skolan har på eleverna och vilka ramar som finns. Det kan också bli otydligt för eleverna och deras vårdnadshavare vad de kan förvänta sig av skolan. Brister i förankringen av befintliga ordningsregler kan också medföra att skolans personal saknar en gemensam hållning att agera utifrån om eller när värdegrunden bryts, vilket även kan medföra att de inte känner sig trygga i sina befogenheter att agera i dessa situationer. I andra fall följs inte bestämmelsen om att skolan ska ta fram ordnings- regler tillsammans med eleverna. Endast en tredjedel av eleverna i årskurs 9 i uppger att de får vara med och bestämma vilka ordnings- 2021/22:160 regler skolan ska ha. I årskurs 4–6 är den siffran ännu lägre. Detta kan leda till att ordningsreglerna inte bidrar till förbättrad trygghet och ökad studiero, eftersom elever som uppfattar reglerna som konstiga eller som inte har förstått syftet med dem i högre utsträckning kan komma att ifrågasätta och bryta mot dem. I vissa fall finns det också brister i hur ordningsregler tas fram och följs upp vilket kan påverka ordningsreglernas användbarhet som verktyg för att skapa trygghet och studiero negativt. Mobiltelefoner kan störa undervisningen En anledning till att det uppstår brister i studieron är att elever blir störda på olika sätt och därmed får svårt att koncentrera sig på undervisningen. Ofta handlar det om milda, men frekventa, störningar som otillåtet prat, sen ankomst eller att elever sitter overksamma på lektionerna eller ägnar sig åt annat. Mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning kan ibland påverka studieron negativt såväl för enskilda elever som för en hel grupp. När elever t.ex. inte kommer vidare i sitt skolarbete, eller måste invänta lärarens hjälp, uppstår en risk att de använder mobilen som distrak- tionsmedel och att de sedan kan få svårt att återgå till undervisningen. Sådan utrustning kan utöver användning som att skicka sms, spela spel eller göra inlägg på sociala medier, även störa undervisningen genom att de i vissa fall används till fusk eller till att förmedla information som kan vara kränkande för andra elever eller personal. Att det saknas en tydlig reglering kring mobiltelefoner i skolan kan leda till att värdefull undervisningstid går förlorad om lärare måste argu- mentera med elever om hur de använder sina mobiltelefoner. Skolans personal saknar i vissa fall beredskap och mandat att agera i svåra situationer I situationer när akuta situationer uppstår har lärare och rektorer befogen- het att använda vissa disciplinära åtgärder. De disciplinära åtgärder som finns reglerade i skollagen är utvisning ur klassrummet, kvarsittning, skriftlig varning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid annan skol- enhet, avstängning och omhändertagande av föremål. Syftet med de disciplinära åtgärderna är att säkra elevers trygghet och studiero (proposi- tionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och Trygghet, prop. 2009/10:165, s 324 ff. Användningen av disciplinära åtgärder kan påverkas eller hindras av att skolan saknar rutiner för hur de kan användas eller att lärare inte har kunskaper om sina befogenheter. En stor andel lärare är osäkra på sina befogenheter och kan tveka att använda dem även om de känner till dem.