prop · H903232 · 2022-04-19 00:00:00 — Regeringen delar därför kommitténs uppfattning att såväl det statliga ordensväsendet som regeringens utmärkelser bör omfattas av samma reglering. Ordenskungörelsen, som endast reglerar frågor om det statliga ordensväsendet, bör därför lämpligen ersättas med en ny författningsreglering som utformas med utgångspunkt i de riktlinjer som regeringen föreslår i tidigare avsnitt (se avsnitten 3.1–3.5). Reservofficerarna anser att behövliga regler som rör belöningssystemet bör tas in i lag i stället för förordning och menar att det skulle leda till en ökad tydlighet. Reservofficerarna anför också att föreskrifterna under alla förhållanden inte bör innehålla bestämmelser som ger uttryck för att regeringen har en bestämmanderätt över statschefen. 2021/22:232 det med anledning av dessa synpunkter bör klargöras att det ligger inom regeringens kompetens att meddela föreskrifter om offentliga belöningar och att regeringen därför kan meddela föreskrifter som tydligt erkänner att det statliga ordensväsendet ingår i det centrala belöningssystemet. Med hänsyn till den utformning av systemet som föreslås när det gäller beredningsformerna är det dock en förutsättning för bedömningen, i överenstämmelse med vad som anförs i avsnitt 3.4, att Kungl. , i egenskap av det organ som för konungens räkning administrerar ordensväsendet, frivilligt åtar sig de handläggningsuppgifter som förslaget bygger på. Regeringen konstaterar att Kungl. tillstyrker kommitténs bedömningar och förslag och uppfattar att det finns en samsyn kring de föreslagna riktlinjerna. Regeringen anser mot den bakgrunden att det inte finns skäl att föreslå en reglering i lag. SLU anser att förordningens bestämmelser bör utvecklas när det gäller regeringens utmärkelser på samma sätt som i fråga om de kungliga ordnarna genom att det anges vilka utmärkelserna är. Regeringen anser att det finns skäl som talar både för och emot att ange utmärkelserna i författningen. Frågan får därför övervägas vidare inom ramen för det kommande författningsarbetet. Den nya förordningen bör som nämns ovan utformas med utgångspunkt i de föreslagna riktlinjerna. Regeringen anser som kommittén att en ny reglering också bör innehålla bestämmelser om att stadgarna för ordnarna fastställs av Kungl. sedan de godkänts av regeringen och att ordensutmärkelse som beslutas efter förord ska bekostas av staten. Det finns inga särskilda bestämmelser om Kungl. behandling av personuppgifter för belöningsändamål. Kommittén gör bedömningen att ytterligare författningsreglering inte behövs och att behandling kan ske med stöd av lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen). Den bedömningen görs trots att kommittén anser att s.k. känsliga personuppgifter undantagsvis kan förekomma i handläggningen av ett belöningsärende. invänder mot kommitténs bedömning och framhåller att behandling av känsliga personuppgifter som görs för att tillgodose ett viktigt allmänt intresse får utföras bara under särskilda förutsättningar som regleras i och rådets förordning nr EU 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Regeringen delar uppfattning att det krävs kompletterande författningsreglering för att säkerställa att Kungl. ska ha rättsligt stöd för att behandla känsliga personuppgifter vid handläggningen av belöningsärenden. I promemorian Behandling av känsliga personuppgifter hos Kungl. vid handläggningen av belöningsärenden lämnas förslag till förordningsbestämmelser som syftar till att säkerställa att Kungl. kan handlägga belöningsärenden på det sätt som kommittén föreslår. Riktlinjer för regleringen av de allmänna 4.1Dagen för val till ska vara allmän flaggdag Regeringens förslag: Dagen för val till ska vara allmän flaggdag. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: invänder mot förslaget och anser att det är avsevärt mer motiverat och ändamålsenligt att låta bli allmän flaggdag. Liknande synpunkter framförs i yttranden som lämnats från några privatpersoner. Övriga remissinstanser instämmer i eller har inte några invändningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Kommittén har haft i uppdrag att göra en översyn av regleringen om de allmänna flaggdagarna, närmare bestämt förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar. Denna reglering består av en förteckning över de allmänna flaggdagarna och omfattar totalt . Dessa är följande: nyårsdagen (), konungens namnsdag (), kronprinsessans namnsdag (), , konungens födelsedag (), , veterandagen (), , nationaldag och (), , kronprinsessans födelsedag (), drottningens namnsdag (), dag för val i hela riket till , FN- dagen (), (), (), drottningens födelsedag () och juldagen (). De allmänna flaggdagarna har som kommittén påpekar i princip varit oförändrade även , däribland dagen för ordinarie riksdagsval och veterandagen, tillkommit . I kommitténs uppdrag att göra en översyn av regleringen om de allmänna flaggdagarna har det ingått att ta ställning till om en eller flera nya allmänna flaggdagar bör införas för att uppmärksamma och högtidlighålla händelser och liknande som är av större betydelse för riket som helhet. Det övergripande syftet med översynen har varit att åstadkomma en reglering som har en bred förankring och som kommer att kunna stå sig (jfr bet. 2017/18:KU28 punkt 2 s. 7, rskr. 2017/18:337, och dir. 2019:76). I sina överväganden om en eller flera nya allmänna flaggdagar lyfter kommittén fram dagen för val till som har en koppling till medlemskap i unionen (EU). Kommittén anser att den dagen bör vara en allmän flaggdag eftersom den, i likhet med dagen för val till , är ett tillfälle att fira och uppmärksamma demokratin. Kommittén anser också att ett sådant förslag skulle markera den betydelse som den valdagen har för demokratin. Kommittén återknyter därutöver också till hur resonemangen gick när FN-dagen gjordes till allmän flaggdag och anser att den förändringen motiverades av en önskan att flagga för något är del av (jfr regeringens proposition med förslag 2021/22:232 till ny lagstiftning om riksvapen och flagga, prop. 1981/82:109 s. 43). Ett liknande resonemang kan enligt kommittén föras när det gäller dagen för val till . Flertalet remissinstanser instämmer i eller har inte några invändningar mot kommitténs förslag. Under beredningen av ärendet har några mer kritiska yttranden dock kommit in från bl.a. några privatpersoner. I dessa yttranden framhålls att , som infaller , bör väljas som allmän flaggdag framför dagen för val till . Regeringen anser att det vid överväganden om eventuella framtida allmänna flaggdagar av betydelse för som helhet finns anledning att särskilt överväga som kan uppmärksamma medlemskapet i EU och den betydelse som detta medlemskap har för som nation. gick med i den genom inrättade unionen 1995 efter en folkomröstning. Samarbetet har utvecklats till något mycket viktigt för . Medlemskapet i EU har sådan betydelse att det hör till statsskickets grunder (1 kap. 10 § regeringsformen). Mot den bakgrunden anser regeringen att det är naturligt att med koppling till EU-samarbetet ingår bland de allmänna flaggdagarna. I fråga för val till kan regeringen anföra följande. Det första direkta valet till ägde rum . Efter den tidpunkten har direktval ägt rum i alla medlemsstater. Valet till innebär att unionsmedborgare med rösträtt i EU:s medlemsstater genom direkta val röstar fram de ledamöter som unionsmedborgarna vill ska representera dem i . består därför av folkvalda ledamöter som medborgarna i de olika medlemsstaterna har röstat fram. roll i EU- samarbetet har stärkts betydligt . Det har gått från att vara ett kontrollorgan till att ha i uppdrag att företräda folkets intressen när beslut om rättsakter och budget fattas tillsammans med Europeiska unionens råd. Europaparlamentsvalet infaller i alla EU:s medlemsstater under en på förhand fastställd tidsperiod. Eftersom det första valet till hölls mellan följer av den EU-rättsliga regleringen att efterföljande val som huvudregel ska hållas omkring . Tidsperioden kan dock ändras till april, maj eller juli efter beslut i rådet. I hålls alltid val till . Valet till är i likhet med riksdagsvalet, som kommittén framhåller, ett konkret uttryck för vår representativa demokrati med allmän och lika rösträtt. Det är givetvis något som talar för att den dagen bör högtidlighållas genom flaggning. Regeringen har ändå förståelse för synpunkterna om att bör väljas som allmän flaggdag eftersom den firas inom EU och anses representera fred och sammanhållning i . I valet mellan och dagen för val till anser regeringen dock att den senare har den fördelen att den inte bara tar sikte på att flagga för något som är grundläggande i eller som är en del av utan också för att den dagen, precis som dagen för val till , är ett tillfälle att fira och uppmärksamma demokratin. Dagen för val till kan på så vis komma att få en ännu bredare förankring. Regeringen anser därför som kommittén att Prop. 2021/22:232 dagen för val till bör vara en allmän flaggdag. 4.2De allmänna flaggdagarna med koppling till kungahuset ska bli färre Regeringens förslag: De allmänna flaggdagar som har koppling till det svenska kungahuset, de s.k. kungliga flaggdagarna, ska efter nästa tronskifte endast omfatta regentens födelsedag och tronföljarens födelsedag från det år tronföljaren fyller . Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kungl. hovstaterna (hovet) ställer sig i princip bakom kommitténs överväganden angående allmänna flaggdagar och de förslag som dessa leder till. Hovet uttalar dock viss tveksamhet till att avskaffa den allmänna flaggdagen på nuvarande kronprinsessans namnsdag efter ett tronskifte. Hovet och () förordar att flaggdagen för drottning födelsedag behålls under hennes livstid för att bl.a. hedra henne. Reservofficerarna anser i stället att den dag då regentens gemål firar födelsedag alltid ska vara allmän flaggdag för att markera att regentens gemål utövar viktiga uppgifter för statschefsämbetet. har liknande synpunkter som hovet men anser också att tronföljarens födelsedag ska vara allmän flaggdag så snart vederbörande står närmast i tur att överta tronen. anser att de kungliga flaggdagarna ska avskaffas helt och att det inte finns skäl att invänta nästa tronskifte. Föreningen med rättsstaten har liknande synpunkter och anför att flaggning för statsöverhuvuden med oavsättliga befattningsmonopol och deras familjemedlemmar sker av bl.a. auktoritetsskäl. Övriga remissinstanser instämmer i eller har inte några invändningar mot kommitténs förslag. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av föregående avsnitt har kommittén haft i uppdrag att göra en översyn av de allmänna flaggdagarna i syfte att bl.a. åstadkomma en reglering som har en bred förankring och som kommer att kunna stå sig . Kommitténs översyn har utöver detta också bedrivits med syftet att minska antalet kungliga flaggdagar vid nästa tronskifte. Kommitténs arbete i den delen har haft sin utgångspunkt i en politisk ambition (bet. 2017/18:KU28 punkt 2 s. 7 och rskr. 2017/18:337). kan följande dagar som ingår i förordningen om allmänna flaggdagar betecknas som kungliga flaggdagar: konungens namnsdag (), kronprinsessans namnsdag (), konungens födelsedag (), kronprinsessans födelsedag (), drottningens namnsdag () och drottningens födelsedag (). De kungliga flaggdagarna är således sex till antalet. I fråga om de kungliga flaggdagar som avser en namnsdag anför kommittén bl.a. att firandet av en persons namnsdag är en trend i som inte förefaller växa. Vidare understryks att inget annat land i norra har en namnsdag som allmän flaggdag. 2021/22:232 föreslår kommittén att samtliga tre kungliga namnsdagar tas bort som allmänna flaggdagar. Förhoppningen från kommitténs sida är att de kvarvarande flaggdagarna då får större utrymme. föreslås att regentgemålens födelsedag tas bort som flaggdag vid nästa Enligt kommitténs förslag ska de kungliga flaggdagarna efter den tidpunkten endast omfatta regentens födelsedag och tronföljarens födelsedag från det år tronföljaren fyller . Hovet uttalar en viss tveksamhet till att avskaffa den allmänna flaggdagen på nuvarande kronprinsessans namnsdag efter ett tronskifte. Hovet anför att det kan diskuteras huruvida de omständigheter som kommittén anför är tillräckliga för att avskaffa etablerade allmänna flagg- dagar på kungliga namnsdagar och poängterar att kronprinsessans namns- dag regelmässigt leder till viss offentlig uppmärksamhet. håller med hovet om att det finns anledning att vara försiktig med att ta bort flaggdagar som är etablerade men kan, som kommittén, framhålla att firandet av namnsdagar har minskat. Det är ett förhållande som även hovet tillstår och som även har kommit att påverka allmänhetens medvetenhet om de allmänna flaggdagar som är knutna till kungliga namnsdagar. Regeringen tycker också att det är av betydelse att regleringen av de allmänna flaggdagarna så långt möjligt bör utformas enligt generella Av det skälet och med beaktande av inriktningen för arbetet om ett minskat antal kungliga flaggdagar är det rimligt att inte bara låta bli att etablera nya flaggdagar på kungliga namnsdagar utan också att de befintliga kungliga namnsdagarna utgår vid ett tronskifte. delar därför, till skillnad från bl.a. hovet, kommitténs uppfattning att de kungliga namnsdagarna bör utgå som flaggdagar. som kommittén föreslår, och på samma sätt som övriga förslag i den här delen, dock inte genomföras förrän efter nästa tronskifte. Hovet förordar liksom bl.a. SLU att den allmänna flaggdagen på drottning födelsedag behålls under hennes livstid. Hovet anför i det här avseendet att den är väl känd bland allmänheten och att det är motiverat att hon, även efter ett eventuellt tronskifte, hedras på detta sätt under sin Regeringen delar självklart uppfattningen att det är motiverat att hedra drottningen under hela hennes livstid men anser att ett förslag om att låta denna flaggdag kvarstå efter ett tronskifte skulle framstå som inkonsekvent i förhållande till kommande regentgemål. detta sammanhang har anledning att återupprepa uppfattningen att regleringen av de allmänna flaggdagarna så långt som möjligt bör utformas enligt generella principer delar därför kommitténs uppfattning att inte bör hedra regentens gemål genom en allmän flaggdag. är alltså fråga om en principiell uppfattning som, i motsats till vad bl.a. Reservofficerarna anför, utgår från föreställningen att de kungliga flagg- dagarna uteslutande bör fokusera på födelsedagar som hög- tidlighåller regenten och tronföljaren. Regeringen ställer sig därför bakom kommitténs förslag att regentgemåls födelsedag bör utgå som allmän flaggdag efter ett tronskifte. Kommittén föreslår att de allmänna flaggdagarna ska omfatta bl.a. tron- följarens födelsedag från det år tronföljaren fyller och betonar att myndighetsåldern är en naturlig utgångspunkt för när en tronföljare får en mer officiell position. och anser att tronföljarens födelsedag borde vara allmän flaggdag så snart vederbörande står närmast i tur att överta tronen, dvs. oavsett vilken ålder Prop. 2021/22:232 som tronföljaren då har. synpunkt motiveras av att en tronföljare redan skulle kunna bli rikets formella statsöverhuvud. Det följer dock av regeringsformen att har att välja en riksföreståndare i den situationen att får en omyndig konung eller drottning. Den omyndige kan därför inte fungera som statschef (5 kap. 5 § regeringsformen). Det finns enligt regeringens mening därför inte skäl att frångå kommitténs förslag. anför att inte bör ha några kungliga flaggdagar alls eftersom det bl.a. är ovärdigt ett demokratiskt land som . Liknande synpunkter framförs i ett yttrande från en privatperson. Regeringen anser för sin del att kommittén har goda skäl för sitt förslag att låta de mest centrala kungliga flaggdagarna ingå i de allmänna flaggdagarna och på så sätt låta regleringen av de allmänna flaggdagarna avspegla det faktum att monarkin hör till grunderna för vårt statsskick. Sammanfattningsvis anser regeringen att förslaget om att minska antalet kungliga flaggdagar är väl avvägt och föreslår därför att de kungliga flaggdagarna efter nästa tronskifte bara bör omfatta regentens födelsedag och tronföljarens födelsedag från det år tronföljaren fyller . 4.3I övrigt bör inga fler allmänna flaggdagarna läggas till eller tas bort Regeringens bedömning: Det bör inte göras några fler ändringar i regleringen av de allmänna flaggdagarna som innebär att en allmän flaggdag läggs till eller tas bort. Kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kungl. Vitterhets-, Historie- och Antikvitets- anser att det är värdefullt att kommittén vill behålla flaggdagar av äldre traditionellt slag. och folkminnen anser att de nationella minoriteternas särskilda ställning i det svenska samhället bör framhållas genom att minoriteternas nationaldagar eller motsvarande uppmärksammas av statliga myndigheter genom t.ex. flaggning. anser att författningstexten i förordningen om allmänna flaggdagar borde återspegla att regleringen till sin karaktär är en rekommendation om flaggning . saknar för övrigt en reglering av frågor om flaggning på halv stång. I ett yttrande från en privatperson anförs bl.a. att fler nya flaggdagar borde kunna övervägas. Övriga remissinstanser instämmer i eller har inte några invändningar mot kommitténs bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Utifrån sitt uppdrag överväger kommittén om ytterligare allmänna flaggdagar bör införas i syfte att uppmärksamma och högtidlighålla händelser och liknande som är av större betydelse för riket som helhet men också om någon ytterligare flaggdag bör tas bort. Vid sidan av förslaget om att göra dagen för val till till allmän flaggdag, behandlar kommittén särskilt frågan om att införa en ny allmän flaggdag i syfte att hedra och Kommittén överväger ett antal olika 2021/22:232 datum, framför allt sådana datum som infaller , men anser att det är flera av dessa som har varit viktiga för den allmänna och lika rösträtten för män och kvinnor i . Lagstiftningen har även efter 1921 ändrats vid flera tillfällen för att möjliggöra för fler personer att kunna rösta. därför också som kommittén framhåller att den svenska demokratin fortsatte att utvecklas efter de första riksdagsbesluten och efter riksdags- valet , senast genom den reform som genomfördes och innebar att omyndigförklaring avskaffades som ett rösträttshinder (se prop. 1987/88:32 om ändringar i regeringsformen och tryckfrihetsförord- Regeringen delar därför kommitténs uppfattning att det är svårt att peka ut en enda dag som den dag som varit mest betydelsefull för den svenska demokratin eller dess genombrott. Att införa en ny flaggdag utan en tydlig förklaring till varför valts skulle, som kommittén anför, kunna försvåra möjligheten för en ny flaggdag att få ett brett Kommittén anser att nationaldag, som redan är en allmän flaggdag, bör betraktas som en demokratidag. Kommittén anför till stöd för detta bl.a. att regeringsform skrevs under och att den nuvarande regeringsformen antogs av första gången den Enligt kommittén har i viss utsträckning redan etablerat sig som för att fira demokrati eftersom många av de tal som hålls under nationaldagen handlar om den svenska demokratin. Kommittén pekar också på att ett antal kommuner firar de personer som blivit svenska medborgare och som därmed åtnjuter rätten att rösta i val till . Regeringen anser att en ny flaggdag för att hedra och uppmärksamma demokratins genombrott i genom den allmänna och lika rösträtten för kvinnor och män hade haft en självskriven plats bland de allmänna flaggdagarna om en viss dag för denna reform med enkelhet hade kunnat har utvecklats från att vara Svenska flaggans dag till att bli nationaldag 1983 och därefter allmän helgdag 2005. nationaldag är för många inte för att uppmärksamma det svenska språket, den svenska historien och det svenska kulturarvet utan också det svenska samhällssystemet och den svenska demokratin (jfr regeringens proposition som allmän helgdag, 2004/05:23 s. 7). Regeringen instämmer därför sammanfattningsvis i kommitténs mening att någon ytterligare dag utöver nationaldagen inte bör införas för att fira den svenska demokratin. Kommittén finner inte anledning att föreslå någon mer och ny allmän flaggdag än dagen för val till . kommittén att förslaget bör syfta till en reglering av de allmänna flagg- dagarna som har en bred förankring och att det alltså är det gemensamma perspektivet, det som förenar , som bör vara vägledande. Regeringen håller också med och folkminnen att alla de nationella minoriteterna har en särskild ställning och att dessa bör upp- märksammas på olika sätt. Regeringen anser dock inte, som Institutet för språk och folkminnen verkar vara inne på, att de fem nationella minoriteterna bör ges varsin egen flaggdag. understryka att detta inte hindrar att exempelvis samernas nationaldag den firas genom att många myndigheter och kommuner i de samiska områdena flaggar och då med både den samiska flaggan och den svenska Prop. 2021/22:232 flaggan. I ett yttrande från en privatperson framförs flera förslag till nya flaggdagar, däribland (), dagen då unionen mellan och upplöstes () och dagen då den första tryckfrihetsförordningen utfärdades (). Regeringen anser att det finns skäl som talar för att t.ex. borde vara en allmän flaggdag men anser att det trots det finns anledning att som kommittén gör iaktta en återhållsam inställning till att göra förändringar av de allmänna flaggdagarna. Vad gäller de befintliga allmänna flaggdagarna har dessa vuxit sig in i allmänhetens medvetande och ingen av dem bör, som framfördes i förarbetena till den nuvarande regleringen, uteslutas utan att starka skäl föreligger för det (prop. 1981/82:109 s. 42– 43). framför att regleringen av de allmänna flaggdagarna borde återspegla att regleringen till sin karaktär är en rekommendation om flaggning . Regeringen ser för sin del inget behov av att förtydliga regleringen. Vad gäller synpunkt om att det finns ett behov av att komplettera regleringen med bestämmelser om flaggning på halv stång så saknas beredningsunderlag för regeringen att föreslå riktlinjer om flaggning på halv stång. Sammanfattningsvis anser regeringen som kommittén att någon ytterligare allmän flaggdag varken bör läggas till eller tas bort. Regeringens bedömning: Det nya centrala belöningssystemet kommer att få till konsekvens att förtjänstfulla insatser som är betydelsefulla för vårt samhälle kommer att kunna uppmärksammas och belönas med främsta utmärkelser i väsentligt fler fall och med ökad bredd på en nationell nivå. Ett centralt belöningssystem kan därför fungera som en källa till inspiration för människor att göra viktiga förtjänstfulla insatser för vårt land. I det centrala belöningssystemet ska insatser kunna identifieras utifrån ett mycket brett perspektiv, vilket förväntas få till konsekvens att fler personer från olika delar av samhället kommer bli belönade för de insatser de utfört för det svenska samhället. Det förutses också bidra till att könsfördelningen blir jämställd. Förslaget att återuppta utdelandet av utmärkelser inom det statliga ordensväsendet kommer att bidra till en viss årlig kostnadsökning för som myndigheterna under regeringen kommer att få en kostnadsminskning när dessa avstår från att dela ut utmärkelser som konkurrerar med det centrala belöningssystemet. Kostnadsökningen som belastar anslag bedöms rymmas inom befintlig anslagsram. De kostnadsökningar som kan uppstå med anledning av förslaget som rör de allmänna flaggdagarna bedöms rymmas inom befintliga anslagsramar. 2021/22:232 Kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna delar kommitténs bedömning eller har inte några synpunkter på den.