prop · H903170 · 2022-03-22 00:00:00 — och andra aktörer i aktuella säkerhetsrelaterade frågor och täcker både den civila och den militära delen av första dimensionen. regionen berörs också. Konferensen genomfördes –. Inom ramen för uppförandekod för väpnade styrkor, som bland annat innehåller riktlinjer för hur försvarsmakter ska ledas och 2021/22:170 försvarsmaktspersonal ska behandlas, bjöd in militärrådgivare och andra företrädare från deltagande stater och sekretariat till ett seminarium i . Syftet var att belysa olika faktorer som möjliggör respektive begränsar kvinnors tjänstgöring i försvarsmakter och deltagande i internationella insatser. Här höll Försvarsdepartementet, Försvarsmakten, och anföranden. Besök gjordes även på det nordiska centret för jämställdhet i internationella operationer i . 3.2Den ekonomiska och miljömässiga dimensionen Utgångspunkten för arbete inom den andra dimensionen, som ägnas åt frågor som rör ekonomi och miljö, är att ekonomisk utveckling och miljömässig hållbarhet utgör centrala förutsättningar för att bygga varaktig säkerhet. Dimensionen är därmed en viktig del av breda säkerhetsbegrepp. Arbetet leds av kontoret för koordinatorn för aktiviteter som rör miljö och ekonomi och utgör en del av sekretariat. Kontoret har till uppgift att stärka förmågan hos deltagande stater och fältkontor att hantera säkerhetsaspekter kopplade till miljö och ekonomi. verkade för att arbetet i den andra dimensionen kopplades till de övergripande prioriteringar presenterat för sin ordförandeskapstid. verkade bland annat för att beslut om kvinnors ekonomiska deltagande följdes upp och kopplades till säkerhetsfrågor. Ytterligare prioriteringar för var arbetet med hållbar utveckling och miljö- och klimatrelaterade säkerhetsrisker samt korruptionsbekämpning och god samhällsstyrning. Frågan om hållbar utveckling och miljörelaterade säkerhetsrisker (där även frågan om kopplingen mellan säkerhetsrisker och reducering av biologisk mångfald tagits upp) drevs främst inom kommittén för frågor som rör miljö och ekonomi (Economic and Environmental Committe, EEC). En av målsättningar var att föra upp klimat och säkerhet på agenda, liksom att nå konsensus om gemensamma åtaganden på området. Bland annat tog som ordförande initiativ till en studie om klimat och säkerhet inom som utfördes av internationella fredsforskningsinstitut, . Som en uppföljning anordnade ett panelsamtal om roll i att hantera utmaningar kopplade till klimat och säkerhet samt lade fram ett utkast till ministerrådsbeslut på temat för förhandling. Efter långa och intensiva förhandlingar lyckades i samband med ministerrådsmötet i nå konsensus om ett beslut som ger mandat att hantera de utmaningar som följer i spåren av klimatförändringarna. Därmed sattes denna fråga på agenda och gavs verktyg för att arbeta med frågan. stod som OSSE-ordförande tillsammans med medarrangör till en konferens för att uppmärksamma 30- Konferensen fokuserade på samarbete kring miljö och ekonomi, hållbara investeringar och tillväxt, och gav tillfälle att reflektera över den utveckling som skett under de senaste 30 åren samt blicka framåt. Några av de teman som diskuterades var klimatsäkerhet och kvinnors ekonomiska egenmakt kopplat till hölls det avslutande mötet för den årliga forumprocessen inom dimension för frågor som rör miljö och ekonomi (Economic and , EEF) i . förberedande digitala möten anordnats . fokuserade på kvinnors ekonomiska egenmakt, vikten av att prioritera frågan under återhämtningen från pandemin samt att ekonomisk egenmakt är en förutsättning för hållbar fred och genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Prioriteringen om korruptionsbekämpning drevs främst inom ramen för den årliga översynskonferensen inom den andra dimensionen, (Economic and Environmental Dimension Implementation Meeting, EEDIM), som hölls den 18–i , samt genom ordförandeskapets särskilda representant för korruptionsbekämpning. Temat diskuterades också med en bredare ansats under det dimensionsöverskridande gemensamma kommittémöte som anordnades . Mot bakgrund av det svenska ordförandeskapets prioriteringar var jämställdhetsfrågor samt civilsamhällets deltagande i korruptionsbekämpningsarbete centrala frågor, där fokus var att genomföra de gemensamma åtagandena och understödja pågående processer inom organisationen. 3.3 Den mänskliga dimensionen Åtagandena i tredje dimension, den så kallade mänskliga dimensionen, syftar till att främja och säkerställa respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer i deltagande Arbetet i mänskliga dimension har därmed en stor betydelse för det breda säkerhetsbegreppet, vilket betonar att stater som respekterar mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer både åtnjuter större säkerhet inom sina gränser och löper en lägre risk att hamna i konflikt med andra länder. Att värna den mänskliga dimensionen inom ramen för det breda säkerhetsbegreppet har utgjort en av övergripande prioriteringar. Under ordförandeskapsåret har det dock varit tydligt att flera deltagande stater inte lever upp till de gemensamma åtagandena och att situationen avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer gått bakåt i delar av . Den demokratiska tillbakagången har också inneburit ett ökat tryck från vissa deltagande stater inom att urholka åtagandena i den mänskliga dimensionen. ordförande var det avgörande att bevaka och hålla fast vid överenskomna principer och åtaganden. 2021/22:170 För att övervaka och stödja genomförandet av åtagandena inom den tredje dimensionen finns autonoma institutioner: Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), mediefrihetsrepresentanten () och högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM). I det rådande klimatet har flera deltagande stater sökt försvåra de autonoma institutionernas verksamhet. Konsensusregeln har använts för att försöka underminera både ODIHR:s arbete och arbetet i den mänskliga dimensionen i stort. En central konsekvens av detta var att det, trots långtgående ansträngningar från och intensiva förhandlingar för att uppnå godtagbara kompromisser för samtliga deltagande stater, inte var möjligt att nå konsensus om att hålla årliga översynskonferens, Human Dimension Implementation Meeting (HDIM), . arbetade som ordförande aktivt för att värna de autonoma institutionernas mandat, försvara deras möjlighet att verka och säkerställa ansvarsutkrävande. Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter Kontoret för fria val inrättades 1990, blev operativt 1991 och bytte sedan namn till Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) 1992. ODIHR har i uppdrag att bistå de deltagande staterna med att genomföra sina åtaganden inom den mänskliga dimensionen, bland annat genom att främja förutsättningarna för demokratiska val och att stärka samt bistå i byggandet av demokratiska institutioner bland de deltagande staterna. Kontoret har sitt säte i och har cirka 150 anställda. ODIHR arbetar vid sidan av valobservation exempelvis med jämställdhet, religions- och övertygelsefrihet, mötesfrihet och situationen för försvarare av de mänskliga rättigheterna. Ett av ODIHR:s främsta uppdrag är att samordna valobservationer, vilka genomförs i samarbete med parlamentariska församling. Som ordförande hade i enlighet med praxis uppdraget att utse den koordinator från parlamentariska församling som samordnade uttalanden från , parlamentariska församling och efter att valen avslutats. Uppdraget innebar ingen påverkan på genomförandet av observationsinsatserna. valobservationer samordnas av ODIHR enligt en internationellt erkänd och gedigen metodologi för att främja förutsättningarna för demokratiska val. Dessa valobservationer har ifrågasatts av ett fåtal stater, särskilt av och . långtgående begränsningar av ODIHR:s föreslagna valobservation inför parlamentsvalen i medförde att ODIHR inte skulle ha kunnat genomföra sitt åtagande i enlighet med sin internationellt erkända valmetodologi. ODIHR valde därför att inte övervaka det ryska valet. Som OSSE-ordförande kritiserade för att inte ha gett ODIHR möjligheter att genomföra en självständig, opartisk och professionell internationell valobservation. Högkommissarien för frågor om nationella minoriteter Högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM) inrättades 1992 och har sitt säte i . HCNM är ett av konflikt- förebyggande instrument och arbetar för att i ett tidigt skede identifiera och motverka etniska spänningar som kan äventyra freden, stabiliteten eller relationerna mellan deltagarstater. rekommendationer och skriver publikationer om frågor som exempelvis medborgarskap, icke-diskriminering, möjligheter att använda modersmål, samt möjligheten för alla, inklusive minoriteter, att kunna deltaga aktivt och kunna påverka de politiska, kulturella, och ekonomiska aspekter som finns i deltagande stater. Under ordförandeskap har HCNM varit aktiv i en rad länder och bland annat besökt , , , och för att belysa minoriteters rättigheter. Mediefrihetsrepresentanten () inrättades 1997 och har till uppgift att följa utvecklingen på mediefrihetsområdet i de deltagande staterna samt att verka för att principer och åtaganden om yttrande- och I mandatet ingår även uppdraget att på ett tidigt stadium ge varning angående kränkningar av åtaganden om yttrande- och medie- Till grund för detta ligger konstaterandet att inskränkningar i yttrande- och mediefrihet ofta är det första tecknet på att det finns en risk har RFoM bland annat uppmärksammat den negativa utvecklingen för mediefriheten i , , , och uppmärksammade särskilt RFoM:s arbete genom att under ordförandeskapet arrangera en mediefrihetskonferens tillsammans med mediefrihetsrepresentanten och i kretsen av deltagande stater, oberoende medier, tankesmedjor och civilsamhällesorganisationer. konferensen syftade till att belysa hur mediefriheten utmanas från flera håll årliga översynskonferens för den mänskliga årliga översynskonferens för den mänskliga dimensionen (Human Dimension Implementations Meeting, HDIM) anordnas av ODIHR på uppdrag av beslut i permanenta rådet. HDIM syftar till att granska och diskutera i vilken grad de deltagande staterna uppfyller sina OSSE- åtaganden inom den mänskliga dimensionen. regeringsföreträdare och civilsamhällesrepresentanter. ägnade omfattande ansträngningar åt att främja konsensus kring de tre beslut som krävdes för att hålla konferensen. mötets genomförande har försvårats av politiska skiljelinjer, bland annat om civilsamhällets deltagande. Förhandlingarna om de tre besluten för HDIM påbörjades i inledningen av 2021 och pågick fram till 2021/22:170 att konferensen skulle ha hållits. höll politiska konsultationer med ett flertal länder på olika nivåer för att engagera till dialog om HDIM. I slutändan återstod långtgående ryska krav som rörde både mötets format och innehåll. Trots stor kompromissvilja från övriga stater tvingades till slut konstatera att konsensus saknades, varmed förhandlingarna avslutades. Det var som HDIM ställdes in, då mötet inte kunde genomföras på grund av pandemin 2020. I beskedet om att beslut inte kunde fattas markerade ordföranden att det inte fick ses som ett prejudikat för framtiden. höll ett flertal konsultationer med andra deltagande stater om hur genomförandet av åtagandena i den mänskliga dimensionen kunde stärkas. valde även att göra ämnet till en av huvudfrågorna under ministerrådsmötet i . Den 1–ordnade ordförandeskapet den årliga OSSE- konferensen om att motverka antisemitism, i form av ett expertmöte. Genom medverkan från OSSE-ordförandens särskilda representant mot antisemitism kunde slutsatserna från även delges vid internationella forum för hågkomst av Förintelsen. anordnade som ordförande ett rundabordssamtal i på temat ”Youth Participation in Legislative and Policy Processes” med deltagare från och ungdomsverksamhet. Utrikesminister samt den särskilda representanten för unga och säkerhet deltog i eventet. Den 18–anordnade som ordförande tillsammans med mediefrihetsrepresentant () en mediefrihetskonferens. Konferensen var ett svenskt ordförandeskapsinitiativ och därför krävdes inte konsensus för genomförandet. ville genom mediefrihetskonferensen ytterligare fästa uppmärksamheten på en central del av breda säkerhetsbegrepp som utmanas på flera håll inom . Konferensen samlade ett stort antal personer från hela OSSE- regionen för att diskutera utmaningar för mediefriheten och hur deltagarstaterna kunde agera för att motverka den förhärskande negativa trenden. Den 14–höll som ordförande, och som värdland, ett firande av ODIHR:s 30-årsjubileum. Det gjorde det möjligt att hålla den tredje dimensionens frågor högt på agendan trots att ett HDIM inte kunnat genomföras. Mötet möjliggjorde att lyfta fram demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och det civila samhällets viktiga roll, liksom de autonoma institutionernas viktiga arbete i inom den mänskliga dimensionen. Den 16–ägde det årliga seminariet om den mänskliga dimensionen (HDS) rum i och digitalt. HDS är ett evenemang som anordnas av ODIHR på uppdrag av permanenta råd. Seminariet hade inte kunnat anordnas på grund av brist på konsensus, men under svensk ledning kunde alla 57 deltagande stater enas kring en kompromisslösning. Temat för seminariet var att förhindra och motverka våld mot kvinnor och flickor. förliknings- och skiljedomstol (Court for Arbitration and Conciliation) utgör ett av verktygen för konfliktlösning som finns inom . Domstolen grundades genom konventionen om förlikning och skiljedom inom , den så kallade , för vilken är depositarie. Domstolens syfte är att tillhandahålla en mekanism för tvistelösning mellan de stater som är part till konventionen. Stater som ratificerat kan hänskjuta mellanstatliga tvister, som inte lösts inom rimlig tid, till domstolen. Domstolens mandat är att lösa mellanstatliga tvister som hänskjutits till den genom förlikning eller skiljedom. Detta omfattar till exempel konflikter om territoriell integritet, miljöfrågor och ekonomiska frågor. Domstolen består av en som kan aktiveras unilateralt av parter till , samt en skiljedomstol som kan aktiveras av samtliga deltagande stater på frivillig basis. har 34 av 57 deltagande stater ratificerat konventionen. Genom att ratificera konventionen har stater fått möjlighet att stärka sina åtaganden för fredliga lösningar på tvister. Domstolen utgör ett av de mindre kända verktygen för konfliktlösning inom och inget fall har ännu hänskjutits till den för förlikning eller prövning. I syfte att informera om domstolens arbete och potential att bidra till konfliktlösning inom som en integrerad del av verktygslåda för konfliktlösning genomförde det som ordförande ett seminarium. Seminariet lyfte frågorna om domstolens potential som ett konfliktlösande instrument inom . Samtliga talare och panellister var överens om att ytterligare informationsspridning var nödvändig för att synliggöra domstolen och för att uppmuntra stater till att aktivera den. Under seminariet uppmanades samtliga stater som ännu inte hade ratificerat att göra detta. 3.5Referensrådet för kvinnor, fred och säkerhet Som ordförande instiftade ett internationellt referensråd för kvinnor, fred och säkerhet. fyllde en rådgivande funktion till det svenska ordförandeskapet, med syfte att stärka genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet inom . leddes av , generaldirektör för . Sammansättningen av rådet grundades på bred expertis och erfarenhet från civilsamhället, akademin och internationella organisationer, från olika delar av . träffades fem gånger under ordförandeskapsåret och diskuterade aktuella ämnen på dagordning från ett perspektiv där kvinnor, fred och säkerhet var i fokus och gav rekommendationer till ordföranden om hur arbetet kunde stärkas. I slutet av ordförandeskapsåret överlämnade referensrådet sina sammanfattade rekommendationer till som ordförande och andra engagerade aktörer om hur arbetet med kvinnor, fred och säkerhet inom kunde stärkas ytterligare. Efter en överenskommelse mellan utrikesminister och den polske utrikesministern beslutades att 2021/22:170 arbetet i referensrådet skulle fortsätta även under kommande ordförandeskap. 3.6Unga, barn och säkerhet åtagande att främja ungas roll och inkludering härleds till Helsingforsslutakten och har därefter stärkts genom flera beslut – exempelvis vid ministerrådet i (and Security) respektive 2018 (Declaration on to Peace and Security Efforts). arbete med unga har bland annat innefattat initiativet ”Perspectives 20–30”, vilket har utgjort en plattform för unga att diskutera med beslutsfattare om deras vision för OSSE-området. har också stöttat ett sammanhängande och konsekvent tillvägagångssätt i arbetet med och för ungdomar i alla tre dimensionerna. ODIHR har arbetat med att säkerställa ungas politiska och offentliga engagemang i de deltagande staterna och flera av fältmissioner har bedrivit omfattande verksamhet och projekt med unga som målgrupp i syfte att stärka ungas möjlighet att påverka samhällsutvecklingen, bidra till att främja tolerans och icke-diskriminering och få ökad kunskap om sina rättigheter. hade som ordförande ambitionen att integrera arbetet med unga, fred och säkerhet och ungdomsperspektiv i det ordinarie arbetet. Som särskild representant för frågan unga, fred och säkerhet tillsattes . En av huvudfrågorna för särskilda representanten var frågan om ungas demokratiska engagemang, i enighet med det svenska ordförandeskapets fokus. I rollen som ordförande träffade utrikesminister representanter för ungdomsorganisationer för att höra deras åsikter om hur ungas deltagande i demokratiska processer kan stärkas. I samband med att utrikesministern besökte i ordnades ett event om ungas möjligheter och förutsättningar att delta i och påverka lagstiftningsprocesser och policyarbete, där även särskilda representanten deltog. tillsatte i egenskap av ordförande den första personliga representanten för Barn och säkerhet, . Då mandatet var nytt fokuserade den personliga representanten främst på att göra en kartläggning av existerande åtaganden gällande barn och säkerhet inom och arbete med barnets rättigheter. Den rapport som togs fram av den personliga representanten för Barn och säkerhets cirkulerades till 57 deltagande stater . De regionala frågorna och utvecklingen i upptog en stor del av arbete som ordförande. mot och den illegala annekteringen av samt de så kallade utdragna konflikterna i regionen utmanade den europeiska säkerhets- Därtill påverkades regionen av uppkomna kriser och konflikter Skr. 2021/22:170 som striderna mellan och och den oroande Ett viktigt fokus för låg på att bidra till lösningar av de utdragna konflikterna genom att värna den europeiska säkerhetsordningen, det breda säkerhetsbegreppet, folkrätten inklusive och respekten för de mänskliga rättigheterna, liksom att inom ramen för detta verka för ett ökat genomslag för agendan för kvinnor, fred och säkerhet. gav stöd till de pågående processerna i de utdragna konflikterna genom att besöka dessa delar av , hålla frågorna högt på dagordning samt genom att dra på och stödja de personliga och särskilda representanter till OSSE-ordförandeskapet som arbetade med frågorna. Därtill verkade aktivt för att förbättra samarbetet mellan de särskilda representanterna och sekretariatets stödfunktioner för medling och konfliktförebyggande. Som ordförande har aktivt bevakat och engagerat sig i utvecklingen i . Vid uppkomna och pågående kriser hade utrikesminister , i sin roll som ordförande, kontakt med berörda parter, verkade för att minska spända situationer och erbjöd stöd inom ramen för verktygslåda för konfliktcykeln. agerade också kontinuerligt genom ordförandeskapsuttalanden och uttalande på sociala medier vid större händelser, tillsammans med generalsekreteraren eller institutionschefer. Utrikesminister besökte eller samtalade med representanter från de länder där har fältnärvaro. Vid samtliga besök lyfte utrikesministern vikten av att deltagande stater skulle följa sina åtaganden i i enlighet med åtaganden inom ramen för den europeiska säkerhetsordningen. Dessa åtaganden har sin grund i folkrätten och det breda säkerhetsbegreppet, inklusive grundläggande fri- och rättigheter. Vikten av respekt för folkrätten, inklusive den internationella humanitära rätten, framhölls. Under resor och samtal uppmuntrade och manade utrikesministern till effektivare användning av hela verktygslåda för att hantera kriser, konflikter och spänningar i hela OSSE- regionen. Utrikesministern träffade under samtliga resor i civilsamhällesorganisationer och lyfte särskilt frågorna om kvinnor, fred och säkerhet. 4.1.1 Redogörelse för konflikten Den ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av utgjorde den främsta utmaningen mot den europeiska säkerhetsordningen och stod högt upp på dagordning. Säkerhetssituationen i östra var svår och försämrades ytterligare Antalet överträdelser av vapenvilan ökade , trots överenskommelsen i Trilaterala kontaktgruppen (TKG) om ytterligare åtgärder för att stärka den. övervakningsmissionens (SMM) rörelsefrihet fortsatt begränsad i de icke- regeringskontrollerade områdena av . 2021/22:170 övervakade den rysk-ukrainska gränsen, Border Control Observation Mission (), stängdes ner efter att inte anslutit sig till konsensus vid mandatförlängningen. förekom demonstrationer utanför hotell på icke-regeringskontrollerat område i östra där SMM-personal uppehöll sig, vilket ledde till att dessa inte hade möjlighet att genomföra sitt uppdrag. TKG består av och , med som medlare. Läget i diskussionerna i TKG var fortsatt utmanande . Representanter från de icke-regeringskontrollerade områdena i Luhansk och Donetsk deltar också vid TKG:s möten. Förhandlingsläget var låst, inte minst då insisterade på att landet inte var part i konflikten utan var medlare och att förhandlingarna måste föras direkt mellan och representanterna från Luhansk och Donetsk, för att lösa det som benämnde som en intern ukrainsk kris. Från ukrainsk sida var det tvärtom centralt att var engagerat i förhandlingarna som en part i konflikten och att upphörde med att förse de väpnande grupperna på de icke-regeringskontrollerade områdena med militär materiel, trupp och träning. Denna linje stöddes av bl.a. EU, och . skedde en större rysk styrketillförsel längs den ryskukrainska gränsen och på , vilket skapade allvarliga spänningar och oro. Under slutet av året kom nya uppgifter om truppuppbyggnad i samma områden, varvid spänningsläget höjdes på nytt och bidrog till en upptrappningsspiral som fortsatte in i 2022. 4.1.2Ordförandens hantering av konflikten aggression mot dominerade dagordning under ordförandeskapsåret, vilket var tydligt i de veckovisa mötena i permanenta råd (PC) och forumet för säkerhetssamarbete (FSC), samt under ministerrådsmötet i . I diskussionerna riktades uppmärksamheten mot överträdelser av den europeiska säkerhetsordningen, inklusive grundläggande åtaganden och principer, samt av folkrätten. stod i princip isolerade i frågan. har som ordförande haft ett aktivt engagemang för att bidra till att lösa konflikten i enlighet med folkrätten och i linje med Minsköverenskommelserna, som förhandlats inom ramen för TKG, och den europeiska säkerhetsordningens principer. Vidare markerade mot ryska försök att beskriva sig som en medlare och inte part i konflikten, och framhöll att Minsköverenskommelserna var den enda vägen till en långsiktig lösning på konflikten, där roll som part är fastslagen. Med anledning av att överträdelserna mot vapenvilan ökat verkade för att inrätta en verifikationsmekanism med syfte att ge stöd åt vapenvila, i linje med överenskommelsen om ytterligare åtgärder för att stärka vapenvilan .