prop · H903210 · 2022-04-05 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: förekommer frivilliga överenskommelser om ersättning mellan vindkraftsprojektörer och kommuner respektive företrädare för lokala föreningar i berörda bygder, ofta kallad bygdepeng. Utredningen uppmärksammar att det för vindkraften saknas en reglering av sådan ersättning, vilket har skapat osäkerhet om sådana överenskommelser är tillåtna. Andra länder, bland annat våra nordiska grannländer och , har infört olika incita- En tydlig reglering av förutsättningarna för kompensation Prop. 2021/22:210 bedöms spela en stor roll för en rättvisare och mer välfungerande utbyggnad av vindkraften. Därmed undanröjs också risken för godtycke i förhandlingar mellan projektörer, kommuner och lokala företrädare. Som en jämförelse kan noteras att det i redan finns en reglering för kompensation för vattenkraften. Utredningen bedömer att ett system för ersättning till kommuner eller lokalsamhällen bör utarbetas för att kompensera dem vars omgivning påverkas av vindkraftsutbyggnad. Regeringen delar utredningens bedömning och anser att en kompensation till dem vars omgivning påtagligt påverkas av vindkraftsutbyggnad behöver utredas. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna till olika slag av kompensation i samband med vindkraft. Utredningen bör också lämna förslag som även på andra sätt stärker kommuners incitament att medverka till utbyggnad av vindkraft, i syfte att klara klimatomställningen och den ökade elektrifieringen av samhället. Arbetet bör bedrivas skyndsamt. Begäran om kommunens ställningstagande Regeringens förslag: En begäran om kommunens ställningstagande till vindkraft får göras av den som undersöker möjligheterna att uppföra en anläggning för vindkraft inom kommunen. Begäran ska vara skriftlig och innehålla en karta som utvisar det mark- eller vattenområde som är avsett att tas i anspråk. Begäran ska även innehålla uppgifter om det högsta antal vindkraftverk som anläggningen är avsedd att omfatta och vindkraftverkens högsta höjd samt innehålla namn på och kontakt- uppgifter till den som begär ställningstagandet. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens, men utredningen föreslår inte att begäran ska vara skriftlig, att den ska innehålla uppgifter om vem som begär besked eller att den ska innehålla Remissinstanserna: Kommuner och Regioner och Kommuner anser att den sökande av ett lokaliseringsbesked ska definieras på likartat sätt som den sökande av planbesked och Ett mindre antal remissinstanser har lyft frågan om underlagens Några remissinstanser uttrycker en oro för att underlagen som kommunerna skulle få in enligt utredningens förslag inte skulle vara tillräckliga för att kommunerna ska kunna ta ställning till begäran. kommun anför att det är viktigt att tillräckliga krav ställs på underlagen för att undvika merarbete för kommunerna. att den information som en begäran ska innehålla enligt utredningens förslag är för begränsad. Kommuner och Regioner och Region anför att kommunerna ska kunna begära kompletteringar av underlaget inför ett beslut. i län anser att kommunerna ska kunna beakta natur- och miljöhänsyn och att t.ex. bullerutredning och visualisering av vindkraftverken i landskapet ska ingå Klimatkommunerna anför att kommuner, förutom uppgifter om 2021/22:210 lokalisering, höjd och antal, även bör ha ett bildmontage där det framgår hur verken kommer att se ut i omgivningen. avstyrker förslaget om en rättssäker vindkraftsprövning i dess helhet. För att en mer rättssäker vindkraftsprövning ska ske kräver att miljö- och socialkonsekvensanalys för renskötseln ska finnas med i kommunernas beslutsunderlag vid prövning av vindkraftsetablering. Det finns en skiljelinje mellan remissinstansernas synpunkter på förslaget om att bedömningen ska omfatta vindkraftverkens höjd. Flera remissinstanser, bland annat flera kommuner, Klimatkommunerna, och två länsstyrelser, understryker vikten av att kommunerna ska få ha inflytande över vindkraftsverkens högsta höjd. Företrädare för vindkraftsbranschen, b.la. , och Svensk Vindenergi, och flertalet länsstyrelser anser däremot inte att kommunerna i sitt lokaliseringsbesked ska ta ställning till högsta höjden på vindkraftverk, då denna aspekt hanteras i tillståndsprövningen. Höjdbegränsningar i tidigt skede motverkar användandet av bästa möjliga teknik och lägre höjder ger avsevärt lägre elproduktion och lönsamhet. i anför att det finns en risk att det för tidigt i processen läggs för stort fokus på antalet verk och deras höjd. i framför att det viktigaste är att en tillstyrkan endast ska gälla själva lokaliseringen av vindkraftverken. Om det läggs in fler faktorer i den kommunala tillstyrkan innebär det att vindkraftverk prövas i två instanser. i anser att kommunen varken bör ta ställning till verkens antal eller höjd. kommun anför att bedömningen av höjden på verk på den specifika platsen kan bli svår innan siktanalyser och fotomontage finns klara, vilket sker senare i tillståndsprocessen. Skälen för regeringens förslag Den som undersöker möjligheterna att uppföra en anläggning för vindkraft får begära ett ställningstagande Som framgår av avsnitt 6.1 anser regeringen att den som planerar en anläggning för vindkraft bör kunna begära kommunens ställningstagande i ett tidigt skede av projektets planeringsprocess. Detta har betydelse för vilka krav som kan ställas på den som ska ha rätt att begära ett ställnings- Utredningen föreslår att den som utreder möjligheterna att anlägga en sådan vindkraftsanläggning som avses i 21 kap. 13 och 14 §§ miljöpröv- ningsförordningen ska få begära kommunens beslut om tillstyrkan. författningskommentaren i betänkandet framgår att bestämmelsen är avsedd att tillåta en förhållandevis vid krets av aktörer att begära lokalise- Det kan enligt betänkandet vara samma aktör som senare ansöker om tillstånd, men det kan också vara en konsult eller en annan Ett fåtal remissinstanser har synpunkter på vem som ska få begära kommunens beslut om tillstyrkan. personkretsen behöver preciseras. Kommuner och Regioner och kommun anser att bestämmelsen om vem som får begära ett beslut om tillstyrkan ska utformas på ett sätt som liknar bestämmelserna i om vem som får ansöka om planbesked och Enligt dessa remissinstanser behöver kretsen som har rätt att begära ett beslut om tillstyrkan begränsas för att begränsa antalet ärenden och kommunernas arbetsbörda. Regeringen anser att den krets som ska kunna begära kommunens ställningstagande bör vara vid, men inte obegränsad. De som har ett berättigat behov av att få ett tidigt besked om hur kommunen ställer sig till en vindkraftsetablering är de som undersöker möjligheterna att uppföra en anläggning för vindkraft på en viss plats. Det är enligt regeringens mening den kretsen som bör pekas ut som behörig att begära ett kommunens ställningstagande. Det ligger i sakens natur att det inte kan ställas några krav på att den som framställer begäran styrker att vederbörande verkligen undersöker möjligheterna att uppföra en vindkraftsanläggning. Bestämmelsen om vem som får begära kommunens ställningstagande bör därför tolkas generöst. Genom begränsningen tydliggörs dock att syftet med bestämmelsen inte är att vem som helst ska kunna utverka ett ställningstagande från kommunen, kanske för helt andra syften än att faktiskt kunna gå vidare med planeringen av en vindkraftsanläggning. Begäran ska innehålla grundläggande uppgifter om anläggningen Regeringen anser att en kommun ska besluta om ett ställningstagande utifrån de uppgifter som ska ingå i begäran om ställningstagande, se avsnitt 6.1. Eventuellt annat underlag som verksamhetsutövaren har tillhandahållit kommunen i samband med en begäran om ställningstagande, binder inte verksamhetsutövaren i en efterföljande tillståndsprövning. Regleringen av vilka uppgifter som ska ingå i en begäran får därför betydelse för vad kommunens ställningstagande avser och hur ställningstagandet sätter ramen för den efterföljande tillståndsprövningen. Utredningen föreslår att en begäran om beslut om lokaliseringsbesked ska innehålla uppgifter om projektområdets utbredning, de planerade vindkraftverkens högsta höjd och det största antal vindkraftverk som kan komma att uppföras. Uppgifter om det mark- eller vattenområde som avses att tas i anspråk för verksamheten är enligt regeringen grundläggande för att bedöma om den valda platsen är lämplig för vindkraft ur ett kommunalt perspektiv, vilket de flesta remissinstanser instämmer i. Regeringen bedömer att det område som avses tas i anspråk bör redovisas på en karta för att skapa större tydlighet. I fråga om vilka uppgifter som begäran därutöver ska innehålla är remissinstanserna splittrade. Flera remissinstanser, bland annat och Svensk Vindenergi och flera länsstyrelser, anser att uppgifter om verkens maximala höjd inte bör krävas i begäran. i anser att kommunen varken bör ta ställning till verkens antal eller höjd. Som skäl för att verkens högsta höjd respektive antalet verk inte ska ingå i underlaget till kommunen, framförs bland annat att det kan medföra att bästa tillgängliga teknik inte kan användas och att kommunens ställningstagande ska begränsas till vad som är en lämplig mark- och vattenanvändning. anser flera kommuner, bland annat och kommun, att det är viktigt att ställningstagandet även omfattar verkens höjd. Som framför har vindkraftverkens höjd och antal stor betydelse när kommunen bedömer om vindkraft på en viss plats utgör en ur kommunalt perspektiv lämplig användning av ett mark- eller Enligt regeringen bör därför både uppgift om högsta antal vindkraftverk och deras högsta höjd anges. Den som avser att begära ett ställningstagande får därför avgöra om den höjd som anges i begäran bör vara högre än den planerade, för att ge utrymme för senare justeringar av den planerade verksamheten. Vidare finns det självklart inget som hindrar att någon inkommer med fler än en begäran för att på så sätt få kommunen att ta ställning till olika utformningsalternativ. Andra remissinstanser, bland annat i län, anser att dels frågor som rör natur- och miljöhänsyn, dels bullerutredning och visualisering av vindkraftverken i landskapet bör ingå i begäran. menar därför att begäran om ställningstagande som tidigast bör ske i samband med samrådet. Kommuner och Regioner anser att kommunerna utöver de uppgifter som ingår i begäran ska kunna begära kompletterande information, såsom marksektioner och fotomontage. Klimatkommunerna föreslår att begäran ska innehålla ett bildmontage där det framgår hur de planerade vindkraftverken kommer att se ut i sin bedömer att den information som en begäran ska innehålla enligt utredningens förslag är för begränsad med hänsyn till ställningstagandets betydelse. Regeringen delar i uppfattning att om underlag om t.ex. vindkraftverkens synlighet skulle behöva ingå i begäran och alltså beaktas vid ställningstagandet, skulle det medföra att vindkraftsverksamhet i praktiken prövas i två instanser. skulle kommunens ställningstagande närmast bli en förprövning till tillståndsprövningen om begäran, såsom i län föreslår, skulle få göras först i samband med samrådet för att möjliggöra ett mer omfattande underlag. Dessutom skulle samrådet i så fall riskera att Det bör i detta sammanhang påminnas om att t.ex. visuella effekter, buller och påverkan på rennäringen bedöms inom ramen för tillstånds- prövningen och kan regleras i tillståndet. kommunen både i samrådet enligt 6 kap. och i tillstånds- prövningen framföra synpunkter på exempelvis verksamhetens Såvitt gäller påverkan på samiska intressen, vill regeringen vidare erinra om propositionen En konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket, som beslutats av den 2021/22:19). Genom förslaget till lag om ändring i den nya lagen ansluts regioner och kommuner till konsultationsordningen Om en begäran skulle behöva innehålla uppgifter om t.ex. buller, visuella effekter eller fotomontage, finns det enligt regeringen dessutom en uppenbar risk att det medför tillämpningssvårigheter både vid hand- läggningen av begäran om ställningstagande och i den efterföljande Som exempel skulle det i kommunens ärende om ställningstagande ofta kunna uppstå frågor om underlaget är tillräckligt, vilket kan medföra att ärendet drar ut och blir väsentligt mer Om underlaget avseende t.ex. buller, landskapsbild och visuella effekter i tillståndsansökan skiljer sig från motsvarande underlag i begäran om ställningstagande, skulle det i tillståndsprövningen kunna Prop. 2021/22:210 uppstå frågor om den sökta verksamheten överensstämmer med den som avses i ställningstagandet. Sammanfattningsvis anser regeringen att begäran bara bör innehålla uppgifter om det område som tas i anspråk samt om vindkraftverkens högsta höjd och antal. Kommunen bör inte kunna kräva ytterligare underlag eller avvisa begäran på den grunden att ytterligare underlag behövs, förutsatt att begäran innehåller de uppgifter som enligt regeringens förslag ska ingå i denna. Slutligen anser regeringen att begäran måste innehålla uppgift om vem som begär ställningstagandet. Som utvecklas i avsnitt 7.2 anser regeringen att ett ställningstagande ska vara personligt och alltså bara kunna åberopas i en tillståndsprövning av den som begärt det. För att en kommun ska kunna handlägga en begäran om ställningstagande, behöver den dessutom kunna kontakta den som gjort begäran för att t.ex. kunna begära kompletteringar. Den som har begärt ställningstagandet bör också få del av kommunens beslut. Begäran bör därför innehålla namn på och kontaktuppgifter till den som begär ställningstagandet. Översiktsplanen bör inte vara bindande Regeringens bedömning: En kommuns översiktsplan bör vara vägledande men inte bindande när kommunen tar ställning till om den medger eller motsätter sig att ett visst mark- eller vattenområde tas i anspråk för en anläggning för vindkraft. Utredningens förslag skiljer sig från regeringens bedömning. Utredningen föreslår att kommunen som huvudregel ska tillstyrka en vindkraftsanläggning som är förenlig med den mark- och vatten- användning som är angiven i kommunens översiktsplan. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bland annat Kommuner och Regioner, Klimatkommunerna och SmåKom, är positiva till utredningens förslag att översiktsplanen skulle få en större betydelse. Förslaget bedöms av flera remissinstanser leda till att färre områden pekas ut som lämpliga för vindkraft och att syftet med lagändringen motverkas. Majoriteten av remissinstanser, bland annat och kommuner, Region , , länsstyrelserna, , Väners- borgs tingsrätt (mark- och miljödomstolen), (Mark- och ), och , är kritiska eller tveksamma till förslaget om översiktsplanens ändrade roll i kommunernas prövning av vindkraftsanläggningar. som framförs finns bland annat att översiktsplanens roll är att vara vägledande och att översiktsplaneringen blir mer resurskrävande. företagen anför att kopplingen till om anläggningen som planeras är förenlig med den markanvändning som anges i kommunens översiktsplan är positiv, men att det finns en risk att arbeten med nya översiktsplaner försenas eller avstannar. förslaget skulle bryta ner den lokala demokratin och omöjliggöra all påverkan från lokalbefolkningen eftersom en översiktsplan inte ändras med mer än att en ny kostsam och omfattande planprocess görs. kommun anför att utredningens förslag ökar kraven på tydliga 2021/22:210 och aktuella översiktsplaner och att speciellt för små kommuner kan bördan bli extra stor när kraven på tematiska tillägg och översiktsplanering ökar. Översiktsplanen är inte bindande , men blir med detta förslag tydligt bindande när det gäller vindkraftsetableringar. Det är ett skifte gällande översiktsplanens tyngd och styrande funktion. tycker att den ökade innebörden av översiktsplanen som dokument i grunden är bra då frågan om vindkraft får en skarpare koppling till påverkan av mark- och vattenanvändningen i kommunen. (Mark- och ) anför att det av förarbeten till , men även till , kan utläsas att en översiktsplan inte ska ha karaktär av normgivning, utan att en översiktsplan endast ska ha en vägledande karaktär (se t.ex. propositionen Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden, prop. 2008/09:119 s. 57–59). Denna syn på översiktsplaner genomsyrar hela plan- och bygglagstiftningen och har vidare fått starkt genomslag i praxis. Om avsikten är att förändra synen på en översiktsplan och ge översiktsplaner en mer eller mindre normgivande verkan bör ytterligare utredning göras för att tydliggöra att detta verkligen är avsikten. i erinrar om som i delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46 del 1) övervägde möjliga förändringar av översiktsplanens karaktär och kom till slutsatsen att det vore olämpligt att göra ändringar som ökar planens bindande karaktär. anför att det inte skulle vara en rättssäker process för rennäringen att endast utgå från kommunala översiktsplaner, eftersom kommuner inte gör konsekvensbeskrivningar för rennäringen där. Dessutom utpekas flera områden i översiktsplanerna som möjliga områden för vindkraft och argumenten från kommunen är att det inte byggs på alla utpekade områden. motsätter sig utredningens förslag och anför att det inte är tillräckligt att enbart fatta beslut baserat på kommunernas översiktsplan och rennäringens riksintressen. Skälen för regeringens bedömning: Genom översiktsplanen anger kommunen grunddragen i hur mark- och vattenområden bör användas och sin syn på hur den byggda miljön är avsedd att användas, utvecklas och bevaras. Översiktsplaner är inte bindande, utan deras primära funktion är att ge vägledning för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas inom en kommun. Översiktsplanen är i och för sig en relevant plan för att hantera frågor om vindkraft i och därigenom för att vägleda framtida beslut. Många kommuner arbetar med vindkraftsfrågan i översiktsplanen, bland annat genom s.k. tematiska tillägg där kommunen redogör för förutsättningar och potential när det gäller vindkraftsutbyggnad. Att översiktsplanen, till skillnad från detaljplanen, inte är bindande medför emellertid att det inte är lämpligt att kommunen enbart utifrån innehållet i översiktsplanen antingen ska medge eller motsätta sig att en specifik plats tas i anspråk för en anläggning för vindkraft. Såsom (Mark- och ) påpekar innebär förslaget att översiktsplanen skulle ges en funktion som inte är förenlig med dess roll i plansystemet. Slutsatser rörande möjligheten att göra översiktsplanen bindande, dels i sin helhet, dels i vissa delar, har utretts av som kom till slutsatsen att detta är olämpligt utifrån flera aspekter, bland annat när det gäller möjligheten att i översiktsplanen slutligt pröva allmänna Prop. 2021/22:210 intressen enligt (SOU 2018:46, del 1, s. 143–144). Ett annat möjligt problem med att koppla kommunens ställningstagande till översiktsplanen är att prövningen av stora vindkraftsanläggningar, i likhet med tidigare gällande regler, då skulle prövas genom två skilda lagstiftningar. Det skulle dels vara en prövning enligt , dels en prövning enligt . Regeringen gör sammanfattningsvis bedömningen att översiktsplanen inte bör vara bindande för kommunens ställningstagande kring lokaliseringen av vindkraft på det sätt som utredningen föreslår. 6.5Kommunens ställningstagande till vindkraft på en viss plats bör regleras i Regeringens förslag: Bestämmelser om kommunens ställningstagande till vindkraft ska införas i . Utredningens förslag skiljer sig från regeringens. Utredningen föreslår att de nya bestämmelserna om kommunalt ställningstagande placeras i en ny lag om lokaliseringsbesked för vissa vindkraftsanläggningar. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser som yttrar sig har inga synpunkter på utredningens förslag att placera de nya bestämmelserna föreslås i en ny lag om lokaliseringsbesked för vissa vindkraftsanläggningar. Ett fåtal remissinstanser, bland annat , tillstyrker uttryckligen att de särskilda bestämmelserna om lokaliseringsbesked placeras i en ny lag. (Mark- och ) menar till skillnad från utredningen att införandet av en lag avseende lokaliseringsbesked signalerar att lokaliseringsbeskedet har en självständig rättskraft. Domstolen anser att i och med att utredningen betonar att lokaliseringsbeskedet inte ska anses ha en självständig rättsverkan och att det står kommunen fritt att ändå t.ex. planlägga eller bevilja bygglov på den aktuella platsen, framstår valet att lägga förfarandet i en egen lag som motsägelsefullt. ser inte behov av att placera bestämmelserna i en ny lag. Bolaget anser att kommunens tillstyrkande i ett lokaliseringsbesked kan inrymmas i 16 kap. 4 § och att bestämmelsen kan förtydligas genom förarbeten. På så sätt behålls en kortare lagtext och negationer undviks. Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag innebär att det införs bestämmelser om att en kommun på begäran ska ta ställning till om kommunen medger eller motsätter sig att ett visst mark- eller vattenområde tas i anspråk för en anläggning för vindkraft och hur en begäran och ställningstagande ska gå till. Regeringen anser likt utredningen att kommunens ställningstagande inte ska ha en självständig rättsverkan utan bara ska ha processuell betydelse för prövningen av tillståndsansökningar om vindkraftsverksamhet. Mot den bakgrunden instämmer regeringen med (Mark- och ) att det blir motsägelsefullt att placera bestämmelserna i en separat lag. Regeringen anser att det är mer lämpligt att införa bestämmelserna om kommunens ställnings- Mot bakgrund av att den föreslagna regleringen 2021/22:210 avser frågor om huruvida den tänkta platsen är lämplig för ändamålet bör bestämmelserna placeras i 4 kap. . Regeringens förslag: Ett ställningstagande till vindkraft ska endast få överklagas genom laglighetsprövning enligt kommunallagen. Regeringens bedömning: Några särskilda bestämmelser om offentliggörande av kommunens beslut behövs inte. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens förslag Utredningen föreslår att det införs särskilda bestämmelser om att lokaliseringsbeskeden ska anslås på kommunens anslagstavla. Vidare föreslår utredningen särskilda överklagandebestämmelser avseende lokaliseringsbesked och att positiva lokaliseringsbesked inte får Remissinstanserna: tillstyrker förslaget att beslut om lokaliseringsbesked ska anslås på kommunens anslagstavla. tingsrätt (mark- och miljödomstolen) ifrågasätter varför bestämmelsen om att kommunens beslut ska anslås på kommunens anslagstavla inte på samma sätt som bestämmelsen i 13 kap. 5 § andra stycket kommunallagen anger att beslutet ska sitta uppe . anför att överklagandeprocessen i förslaget skulle behöva kommun anför att utredningens förslag i den del som avser möjligheten att överklaga är ett ingrepp i det kommunala Av remissutfallet framgår även att rättssäkerheten skulle urholkas genom den föreslagna begränsningen i vem eller vilka som kan Lokalt boende, och lokala intressen, riskerar genom förslagen att marginaliseras och åsidosättas. län delar utredningens bedömning av behovet att utöka möjligheterna att överklaga för att öka rättssäkerheten och öka svensk lagstiftnings förenlighet med FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen, SÖ 2005:28). anser att rättssäkerheten skulle öka med ett förtydligande om vem som kan överklaga och vad som kan prövas i ett i anser att kommunens beslut inte bör kunna överklagas i sak. Något större utrymme att överklaga är inte lämpligt eftersom det ligger inom ramen för det s.k. planmonopolet att kommunen ytterst ska kunna bestämma om en viss markanvändning. (mark- och miljödomstolen) framför att det är outrett hur bestämmelsen om överklagande ska förhålla sig till bestämmelser om överklagande av kommunala beslut i 13 kap. kommunallagen och förvaltningslagen respektive . en outredd konsekvens av förslaget som innebär att lokaliseringsbeskedet