prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — Arbetsgivare som betalar in avgifter för grundläggande omställnings- och kompetensstöd för sina arbetstagare bör därför få ersättning som motsvarar dessa avgifter upp till en viss nivå. Alla arbetsgivare som finansierar omställnings- och kompetensstöd för sina anställda hos omställningsorganisationer bör kunna få ersättning, under förutsättning att omställningsorganisationen uppfyller vissa krav för sin verksamhet. Det innebär att även arbetsgivare som inte är bundna av ett kollektivavtal bör kunna få ersättning för sina kostnader för att finansiera sådant stöd. Både kostnads- och konkurrensneutralitetsskäl talar för att även dessa arbetsgivare bör ha möjlighet till ersättning. Det finns även statsstödsrättsliga skäl för att möjligheten till ersättning bör omfatta alla arbetsgivare som finansierar grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Det kommer därmed att vara möjligt för nya omställningsorganisationer att etablera sig och erbjuda grundläggande omställnings- och kompetensstöd till arbetstagare vars arbetsgivare finansierar organisationen. anser att det behöver utredas mer hur förslaget om ersättning till arbetsgivare för avgifter till omställningsorganisationer förhåller sig till . Eftersom alla arbetsgivare bör ha möjlighet till ersättning anser regeringen att risken för att åtgärden skulle kunna betraktas som selektiv undviks, dvs. att den gynnar vissa företag framför andra. Regeringen bedömer därför att ersättningen inte utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Regeringen anser, i likhet med utvärdering och LO, att ersättning ska lämnas till alla arbetsgivare för kostnader som motsvarar de avgifter som arbetsgivaren har betalat för grundläggande omställnings- och kompetensstöd upp till en viss nivå. Det är viktigt att statliga medel går till avsedda ändamål. Det behöver därför säkerställas att de avgifter som arbetsgivare betalar till omställningsorganisationer används för grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Som framgår ovan bör det därför ställas vissa krav på den omställningsorganisation som tillhandahåller sådant stöd. En omställningsorganisation bör därför kunna få prövat och registreras om den uppfyller kraven, se avsnitt 7.4.2. Regeringen anser därför att en arbetsgivare endast bör kunna få ersättning för avgifter som har betalats till en registrerad omställningsorganisation. påpekar att förslaget innebär att arbetsgivarna i bank- och finansbranschen inte kommer att kunna få ersättning och anser att 2021/22:176 lagen bör utformas på ett sådant sätt att även medlemsföretagen i inom Bank och Finansbranschen omfattas av rätten till ersättning. Som regeringen anger ovan bör alla arbetsgivare som finansierar grundläggande omställnings- och kompetensstöd kunna få ersättning för sina kostnader. Ett krav för att kunna få ersättning bör dock vara att arbetsgivaren finansierar stöd för sina anställda hos en registrerad omställningsorganisation. En arbetsgivare i bank- och finansbranschen kommer därmed, liksom andra arbetsgivare, att kunna få ersättning för avgifter som denne har betalat in till en registrerad omställningsorganisation. Nivån på den högsta möjliga ersättningen Ett övergripande syfte med att införa ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd är att alla arbetstagare, oavsett om de omfattas av kollektivavtal eller inte, ska kunna få del av stöd. Det behöver därför finnas en balans mellan det stöd som tillhandahålls genom Kammarkollegiet och det stöd som tillhandahålls genom en registrerad omställningsorganisation. Regeringen anser därför att den statliga finansieringen av stödet bör ligga på samma nivå oavsett om stödet lämnas genom Kammarkollegiet eller en registrerad omställningsorganisation. En utgångspunkt för nivån på ersättningen till arbetsgivare som finansierar grundläggande omställnings- och kompetensstöd genom omställningsorganisationer bör därför motsvara statens finansiering av det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstödet som Kammarkollegiet tillhandahåller. För att bestämma en lämplig nivå på ersättningen till arbetsgivarna har regeringen, i likhet med promemorian, beräknat kostnaden för det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstöd som lämnas genom Kammarkollegiet i förhållande till lönesumman hos arbetsgivare som inte finansierar ett motsvarande stöd för sina arbetstagare. Det motsvarar av lönesumman för arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal. Befintliga omställningsorganisationers avgifter för arbetsgivare som finansierar omställnings- och kompetensstöd för sina anställda är stabila . I högkonjunktur kan detta innebära ett visst överskott som gör det möjligt att hantera en ökad efterfrågan på stöd under lågkonjunktur. På grund av detta och den osäkerhet som finns i antagandena bedömer regeringen att en något högre ersättningsnivå kan vara motiverad. I likhet med utvärdering och LO, men till skillnad från t.ex. , och Svensk Scenkonst, anser regeringen därför att ersättningsnivån bör motsvara högst av arbetsgivarens totala utbetalda kontanta ersättningar som ingår i underlaget för arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Någon specificering av hur stor del av avgiften för arbetsgivare som finansierar omställnings- och kompetensstöd som går till grundläggande tjänster och hur mycket som går till olika typer av tilläggstjänster bör inte krävas. framför att avtalen med omställningsorganisationerna ser olika ut vilket innebär att vissa arbetsgivare betalar ett betydligt högre belopp till omställningsorganisationer för samma stöd. De anser därför att den statliga ersättningen till arbetsgivare bör omfördelas så att kostnaden för arbetsgivare blir densamma. Regeringen anser att det är en fråga för parterna att komma överens om villkor mellan arbetsgivare och omställningsorganisationer. Regeringen anser att ersättningen till arbetsgivare bör utgå på samma sätt och vara på samma nivå, oavsett vilka inbördes avtal som kan finnas mellan arbetsgivare och omställningsorganisationer. , som är positiv till förslaget, påpekar att parterna genom kollektivavtal tar ansvar för sådana kostnader som uppkommer genom de förmåner som man har avtalat om. anser att om parterna på annat sätt har lyckats fondera medel som även kan omhänderta kostnader för grundläggande omställningsstöd bör inte avsaknaden av avgifter enskilda år hindra att staten ersätter arbetsgivarna för åtagandet som de redan finansierar. Regeringen har förståelse för att det kan uppstå situationer där arbetsgivare enstaka år inte betalar in avgifter, men anser att endast avgifter som faktiskt har betalats in bör kunna ersättas av staten. För att säkerställa att statliga medel endast används för att täcka avgifter som motsvaras av en verklig förmån för de berörda arbetstagarna bör avgifter till registrerade omställningsorganisationer vara ersättningsgilla. Det ger Kammar- kollegiet möjlighet att kontrollera att arbetsgivare som söker ersättning för avgifter till en registrerad omställningsorganisation också har betalat in avgifterna till organisationen för den period som ansökan avser. En sådan ordning kan enligt regeringens uppfattning minska risken för fusk. Ansökan om och utbetalning av ersättning I avsnitt 7.2 föreslås att Kammarkollegiet ska besluta om ersättning till arbetsgivare för avgifter de har betalat till registrerade omställningsorganisationer. Regeringen bedömer att Kammarkollegiet bör kunna meddela föreskrifter om det närmare innehållet i och formerna för ansökan då myndigheten har bäst förutsättningar att göra detta. är det i vissa fall partsgemensamma administrationsbolag som fakturerar kollektivavtalsanslutna arbetsgivare de avgifter som finansierar omställningsorganisationerna. Administrationsbolagen bör i många fall kunna tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter till arbetsgivare som vill ansöka om ersättning. Det kan därför vara ändamålsenligt att Kammarkollegiet har dialog med administrationsbolagen, men också med omställningsorganisationerna och arbetsgivarorganisationerna, innan myndigheten meddelar föreskrifter om ansökan. Omställningsfonden anför att ersättning till arbetsgivare bör betalas ut automatiskt utifrån det uppgiftsunderlag som har lämnats in till Kammarkollegiet. De anser att hanteringen av ersättningen inte bör begränsas till administrationsbolag. Fremia påtalar vikten av att hanteringen av ersättningen inte är administrativt betungande för arbetsgivare. Regeringen är angelägen om att ansökningsförfarandet utformas på ett sätt som underlättar för både arbetsgivare och myndigheten så långt det är möjligt och att de ansökningsformer som Kammarkollegiet föreskriver om är effektiva och inte administrativt betungande för 2021/22:176 arbetsgivarna. Det bör vara möjligt för en arbetsgivare att uppdra till ett administrationsbolag eller en annan aktör att ansöka om ersättning. Detta bör kunna ske genom att administrationsbolaget eller aktören med fullmakt ansöker om ersättning för arbetsgivarens räkning eller förbereder ansökan och att arbetsgivaren med t.ex. digital signatur undertecknar ansökan och bekräftar att innehållet i ansökan är korrekt. Regeringen anser att möjligheten till kollektiva ansökningar och kollektivt uppbärande av ersättning för arbetsgivares räkning skulle vara ett sätt att underlätta administrationen av ersättningen. Kammarkollegiet kommer att fatta beslut om ersättning för respektive arbetsgivare. En sådan kollektiv ansökan behöver därför alltid innehålla alla nödvändiga uppgifter som avser varje enskild arbetsgivares ansökan. Arbetsgivaren kommer alltid att vara ansvarig för ansökan och de uppgifter som lämnas. Fysioterapeuterna framför att ett sätt att låta ersättningen till arbetsgivare komma de anställda till del kan vara att finansiera vikarier som de anställda får ta del av kompetenshöjande insatser. Enligt regeringen är det angeläget att arbetsgivare möjliggör för anställda och uppsagda personer att ta del av det grundläggande omställnings- och kompetensstödet, bl.a. för att stödet ger arbetstagarna väsentligt bättre möjligheter till omställning och kompetensutveckling, något som även gynnar arbetsgivarna. Regeringen anser emellertid inte att det är lämpligt att införa en skyldighet för arbetsgivare att möjliggöra för arbetstagare att ta del av stöd eller att styra hur den ersättning arbetsgivaren får ska användas. anför att det finns vissa risker för ekonomisk brottslighet i det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Regeringen anser att frågan är angelägen att bevaka, men anser att riskerna för ekonomisk brottslighet är relativt små, bl.a. för att ersättningen som Kammarkollegiet föreslås betala ut till en arbetsgivare avser redan betalade avgifter och bygger på arbetsgivarens lönesumma. Kammarkollegiet kommer därmed att kunna kontrollera riktigheten i de uppgifter som en arbetsgivare lämnar hos registrerade omställningsorganisationer och hos , se avsnitt 7.4.1. Kammarkollegiet föreslås också ha en skyldighet att återkräva felaktigt utbetalda belopp, se avsnitt 7.6. Regeringen har dessutom gett Kammarkollegiet i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att motverka fusk och felaktiga utbetalningar av grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Behov av föreskrifter i förordning eller myndighetsföreskrifter Den föreslagna bestämmelsen reglerar inte närmare hur och när ersättningen ska betalas ut till arbetsgivare. Enligt regeringens uppfattning är det mer lämpligt att denna typ av bestämmelser regleras i förordning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela sådana verkställighetsföreskrifter. Det behöver inte tas in en upplysningsbestämmelse i lagen om detta. Regeringens förslag: En organisation ska registreras som omställningsorganisation om den 1.tillhandahåller eller, om verksamheten är nystartad, avser att tillhandahålla grundläggande omställnings- och kompetensstöd som väsentligen motsvarar stödet enligt denna lag och under villkor som inte är påtagligt mer begränsande än de villkor som gäller för stöd enligt denna lag, 2.finansierar tillhandahållandet av grundläggande omställnings- och kompetensstöd genom avgifter från arbetsgivare, 3.har tillgång till relevant kompetens, 4.har tillräcklig finansiell kapacitet, och 5.i övrigt är lämplig för att utöva verksamheten. Det ska införas en bestämmelse som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om kraven för registrering. Promemorians (Ds 2021:16) förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget, bland dem Fastighetsbranschens , , , Svenska och a-kassor. LO, som är positiv till förslaget, anser att det måste vara möjligt för en omställningsorganisation att registreras även om den tillhandahåller ett mer förmånligt stöd än det offentliga stödet. Vissa remissinstanser, bland dem och , anför att förslaget i promemorian utgår från innehållet i kollektivavtal på privat sektor och att förslaget därför inte motsvarar kollektivavtal inom offentlig sektor. Arbetsgivaralliansen är kritisk till kravet på registrering. anför att en helhetsbedömning av ett åtagande i kollektivavtal bör vara tillräckligt för att betala ut ersättning till arbetsgivaren. påpekar att tidsbegränsat anställda som har arbetat omfattas av stöd inom det statliga partsavtalsområdets omställningsavtal och anser att förslaget kan resultera i att flertalet tidsbegränsat anställda kommer att falla utanför. Trygghetsfonden inom Bank- och Finansbranschen anser att omställningsorganisationer som har sin grund i kollektivavtal borde kunna registreras utan krav på att omställningsorganisationen erbjuder de föreslagna grundläggande omställning- och kompetensstödsformerna. anser att det bör förtydligas om det är frivilligt att registrera sig och hur omfattande administrationen kommer att vara. Stiftelsen anser även att det bör förtydligas om en fristående aktör kan registreras som en omställningsorganisation. vid anser att kraven för registrering behöver förtydligas. Myndigheten för och Svensk Scenkonst anser att begreppet relevant kompetens behöver förklaras ytterligare. och anser att kraven för registrering inte är tillräckliga för att eliminera risken för oseriösa aktörer. Kommuner och Regioner anser att den närmare innebörden av kvalifikationsvillkoren bör föregås av dialog med arbetsmarknadsparter och förutsätter att likvärdiga krav även ska gälla för den som söker stöd hos en registrerad omställningsorganisation. Omställningsfonden understryker att Kammarkollegiet bör tydliggöra och samverka med tillkommande registrerade omställningsorganisationer om detaljerna när det gäller uppgiftslämning och tidsaspekter för inhämtande av korrekta ekonomiska underlag. Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans berör frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag Omställningsorganisationer ska kunna registreras De arbetsgivare som betalar avgifter för grundläggande omställnings- och kompetensstöd föreslås kunna få ersättning upp till en viss nivå. Ett krav för att en arbetsgivare ska kunna få ersättning föreslås vara att arbetsgivaren finansierar stöd hos en registrerad omställningsorganisation. Enligt regeringens uppfattning bör de statliga medlen endast användas för att täcka avgifter för ett grundläggande stöd som motsvarar det offentliga grundläggande stödet. För att säkerställa att ersättning till arbetsgivare används för avsedda ändamål bör det ställas vissa krav på de omställningsorganisationer som tillhandahåller sådant stöd. En organisation som uppfyller kraven bör därför kunna registreras. och anför att förslaget i promemorian har utformats utifrån kollektivavtal på privat sektor och att förslaget därför inte tar hänsyn till kollektivavtal inom offentlig sektor. anför att stiftelsens omställningsavtal omfattar tidsbegränsat anställda som har arbetat . Arbetsgivaralliansen är kritisk till förslaget som innebär att måste registrera sig hos Kammarkollegiet. Alliansen anser att denna konstruktion är en systemförändring som ger staten både insyn och viss kontroll över verksamheten hos trygghetsråden och att konstruktionen kommer att vara administrativt betungande för trygghetsråden. anser att en helhetsbedömning av ett åtagande i kollektivavtal bör vara tillräckligt för att betala ut ersättning till arbetsgivaren. Trygghetsfonden inom Bank- och Finansbranschen anför att kraven inte tar hänsyn till olika branschers förutsättningar och villkor och anser att omställningsorganisationerna som har sin grund i kollektivavtal borde kunna registreras utan krav på att erbjuda de grundläggande omställnings- och kompetensstödsformerna. Regeringen anser att det är viktigt att det grundläggande omställnings- och kompetensstödet för enskilda personer är likvärdigt, oavsett vilken omställningsorganisation som tillhandahåller stödet. Regeringen anser därför att det bör fastställas krav för att en organisation ska kunna registreras. Regeringen har förståelse för att de krav som ställs för att kunna registreras sannolikt inte passar alla kollektivavtal. Det finns dock inte något hinder för parterna att ändra sina avtal och därigenom möjliggöra för omställningsorganisationen att registrera sig. anser att det bör förtydligas om det är frivilligt för en omställningsorganisation att registrera sig eller om ett företag kan kräva att en organisation registrerar sig. Stiftelsen anser även att det bör förtydligas om en fristående aktör kan registreras som en Prop. 2021/22:176 omställningsorganisation. Stiftelsen anser också att det behöver förtydligas hur omfattande administrationen kommer att vara för organisationerna. Regeringen konstaterar att kraven kan medföra viss ökad administration. Det är dock frivilligt för omställningsorganisationer att registrera sig. Vilka av de partsgemensamma omställningsorganisation- erna som väljer att registerna sig är en fråga för arbetsmarknadens parter och organisationerna. Det finns inte något som hindrar att en fristående aktör registreras som omställningsorganisation hos Kammarkollegiet under förutsättning att aktören uppfyller de krav som ställs i den föreslagna lagen. Ett syfte med registreringen är att säkerställa att organisationen har kapacitet att tillhandahålla en verklig förmån i form av grundläggande omställnings- och kompetensstöd. För att kunna bli registrerad bör organisationen därför bedriva, eller ha för avsikt att bedriva, verksamhet som syftar till att tillhandahålla sådant stöd. Ett annat syfte med registreringen är att säkerställa att ersättningen till arbetsgivare motsvaras av ett tillräckligt stöd från den registrerade omställningsorganisationen. Det stöd som organisationen tillhandahåller bör därför väsentligen motsvara det stöd som Kammarkollegiet tillhandahåller. Det innebär att det grundläggande stödet bör vara likvärdigt. LO anser att det måste vara möjligt för en omställningsorganisation att registreras även om den tillhandahåller ett mer förmånligt stöd än det offentliga stödet. Regeringen anser att en omställningsorganisation har möjlighet att erbjuda ett mer förmånligt stöd eller tilläggstjänster, som de gör , men det kan då inte ges som en del av det grundläggande stöd som den statliga ersättningen är tänkt att täcka. Kvalifikationsvillkoren för att ta del av stöd bör inte heller vara påtagligt mer begränsande än den offentliga organisationens villkor. Detta innebär att det kommer att finnas ett visst utrymme för stödet och villkoren i de registrerade omställningsorganisationerna att skilja sig från stödet och villkoren för det stöd som tillhandahålls av Kammarkollegiet. Det kan t.ex. handla om att en registrerad omställningsorganisation inte behöver kunna använda inkomstuppgifter för att bedöma om kravet är uppfyllt. Det kan också handla om att den registrerade organisationen kan ställa krav på att arbete har varit huvudsyssla . Båda dessa villkor är enligt regeringens bedömning något, men inte påtagligt, mer begränsande än de krav som uppställs för stöd genom Kammarkollegiet. Mer omfattande skillnader i stöd eller villkor skulle enligt regeringens bedömning dock innebära att organisationen inte uppfyller villkoren för registrering. Det kan t.ex. handla om att organisationen kräver att arbetstagare uppfyller kravet hos särskilda arbetsgivare. De avgifter som arbetsgivare betalar till sådana organisationer bör därför inte vara ersättningsgilla. Kommuner och Regioner anser att den närmare innebörden av kvalifikationsvillkoren bör föregås av dialog med arbetsmarknadens parter. Omställningsfonden anför att Kammarkollegiet bör tydliggöra och samverka med kommande registrerade omställningsorganisationer om detaljerna när det gäller uppgiftslämnande och tidsaspekter för inhämtande av korrekta ekonomiska underlag. Regeringen instämmer att det är viktigt med en dialog med relevanta aktörer. Det är bl.a. mot den bakgrunden som Kammarkollegiet har fått i uppdrag att förbereda införandet av en ny Myndigheten ska föra dialog med befintliga omställningsorganisationer och ta de kontakter som är nödvändiga med andra aktörer i den utsträckning som är lämpligt. Kommuner och Regioner anser att likvärdiga krav om att det offentliga stödet till enskild person endast ska få beviljas i mån av tillgång till avsatta medel även ska gälla för den som söker stöd hos en registrerad Hur mycket medel som avsätts grundläggande omställnings- och kompetensstöd i de olika omställningsorganisationerna är, enligt regeringens uppfattning, en fråga Det bör vidare ställas krav på att organisationen har tillgång till relevant kompetens för att kunna tillhandahålla stödet. och Svensk Scenkonst anser att begreppet relevant kompetens behöver förklaras ytterligare. Regeringen bedömer att sådana krav väsentligen bör kunna motsvara de krav på kompetens som Kammarkollegiet ställer i upphandlingar av det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Kraven på kompetens får dock inte innebära att organisationer som använder underentreprenörer för att utföra omställnings- och kompetensstödet utesluts från möjligheten till statlig Det bör dock inte i detalj eller på förhand anges exakt vad relevant kompetens innebär. Vid behov kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om detta. Det är viktigt att motverka att statliga medel används till att finansiera avgifter till omställningsorganisationer som saknar finansiell uthållighet och därför inte kan hantera en situation där kostnaderna för stödet Regeringen anser därför att tillräcklig finansiell kapacitet för att utöva verksamheten bör vara ett krav för Ett sätt att påvisa sådan kapacitet skulle kunna vara att organisationen har tillhandahållit omställnings- och kompetensstöd under eller kan uppvisa god soliditet. Det bör även finnas andra sätt att påvisa finansiell kapacitet än att ha varit verksam eftersom nya organisationer annars inte skulle kunna registrera sig. Regeringen anser vidare att det är viktigt att inte olämpliga aktörer registreras som omställningsorganisationer. regeringen att krav på att organisationen i övrigt är lämplig för att utöva verksamheten är tillräckligt som krav för att motverka att oseriösa aktörer Detta ger t.ex. utrymme att pröva organisationens och ledningens vandel för att förhindra att oseriösa organisationer etableras. Regeringen har gett Kammarkollegiet i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att motverka fusk och felaktiga utbetalningar av grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Regeringen anser vidare att registrering inte får förutsätta att organisationen är bunden av ett kollektivavtal. Ett sådant krav skulle förhindra arbetsgivare som inte har kollektivavtal, men som finansierar