prop · H903236 · 2022-06-08 00:00:00 — Bankens interna kunskapsförvaltning har dock förbättringspotential. Prioriterade områden för samarbete är en hållbar och inkluderande ekonomisk tillväxt, miljö och klimat, jämställdhet samt freds- och statsbyggande. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) Organisationens mål och mandat FAO:s övergripande mål är: i) utrotande av hunger, otrygg livsmedelsförsörjning och undernäring; ii) utrotande av fattigdom och främjandet av ekonomiska och sociala framsteg för alla, samt iii) hållbart bevarande och nyttjande av naturresurser inklusive land, vatten, luft, klimat och genetiska resurser för framtida generationers gagn. FAO har ett normativt och standardsättande uppdrag. Organisationen samlar in, analyserar, vidareutvecklar och distribuerar information om jordbruk, skog, fiske, nutrition och livsmedel. FAO har dessutom en betydande humanitär verksamhet. FAO utformar även system för att utrota, hindra och mildra effekterna av gränsöverskridande sjukdomar hos växter och djur. 2021/22:236 Bilaga 3 FAO spelar en central roll i genomförandet och uppföljning av Agenda 2030 och är relevant för samtliga tematiska områden i regeringens policyramverk. Allas rätt till mat är en mänsklig rättighet och tryggad livsmedelsförsörjning en grundpelare för en jämlik hälsa. FAO är en allt viktigare aktör i låg- och medelinkomstländer när det gäller att förbättra livsvillkor och skapa alternativ till att migrera på grund av fattigdom och hunger. FAO utför viktigt arbete med smittsamma växt- och djursjukdomar. Även stärkta försörjningsmöjligheter, jämställdhet motverkande av miljö- och klimatrelaterade hot, ekonomisk utveckling, motverkande av grundorsaker till konflikt samt stärkt kapacitet att motstå kriser ligger inom mandatet. FAO har en tillfredsställande måluppfyllelse. Utmaningar kvarstår främst för genomförande av verksamheten i fält, t.ex. rörande jämställdhet, transparens och resultatuppföljning. Verksamhet i form av projekt snarare än program leder till viss fragmentisering och minskade möjligheterna att mäta effekten av insatserna. Organisatoriskt fungerar FAO tillfredsställande. FAO har förbättrat sin effektivitet bl.a. genom en organisationsförändring och ett nytt strategiskt ramverk som syftar till att modernisera och skapa en mer rörlig organisation för att möta nya utmaningar och behov. Prioriterade områden för samarbete med FAO är bl.a. arbetet med Agenda 2030, hållbara livsmedelssystem, att synliggöra hållbart jordbruk, skogsbruk och fiske som viktiga bidrag till lösningen på de globala utmaningarna, samt att stärka arbetet med s.k. one health (sambandet mellan hälsa hos människor, djur och i omgivande miljö). 2021/22:236 Bilaga 3 Globala vaccinalliansen (GAVI) Organisationen mål och mandat Gavi för samman offentlig och privat sektor samt akademi och civilsamhälle med målsättningen att minska sjukdom och död genom ökad vaccination i de fattigaste delarna av världen. Vaccinprogrammen administreras i första hand av mottagarländer i samarbete med partners som och . Gavi har ingen egen fältnärvaro, utan erbjuder tekniskt stöd till genomförande länder för att bygga upp och förstärka hälso- och sjukvårdssystemen, med fokus på vaccination. Gavis strategiska ramverk 2021–2025 anger fyra strategiska prioriteringar: påskynda ett rättvist upptag och täckning av vaccinationer, öka effektiviteten i vaccinationsprogram genom stärkta nationella hälsosystem, förbättra hållbarheten i de nationella vaccinationsprogrammen, och utveckla marknaden för vaccin och vaccinrelaterade produkter. Under covid-19-pandemin har Gavi dessutom blivit värd för vaccinsamarbetet Covax. Gavi bidrar tydligt till regeringens mål om förbättrad grundläggande hälsa och därigenom till förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. Gavis verksamhet stämmer väl överens med målgrupperna för det svenska biståndet (särskilt kvinnor och flickor i länder med hög fattigdom) och följer principerna för effektivt och resultatinriktat bistånd. Covid-19-pandemin medförde även till att Gavis relevans ökade ytterligare. Gavi uppvisar en god måluppfyllelse, bland annat tack vare välutvecklade system och rutiner för resultatbaserad styrning. Gavi arbetar i oförutsägbara miljöer med hög risk, inklusive postkonfliktländer och svaga stater, men har starka system för riskhantering, intern styrning och kontroll, vilka utvecklas kontinuerligt. Prioriteringar för det svenska samarbetet är ökad och rättvis täckning av vaccinationer med fokus på låginkomstländer, bärkraftiga nationella vaccinationsprogram och en utvecklad marknad för vaccin och vaccinationsrelaterade produkter. –2020 var pådrivande i utvecklingen av det strategiska ramverket –2025 (Gavi 5.0) och särskilt för fortsatt fokus på fattigdomsminskning, integrering av jämställdhetsperspektivet i Gavis arbete, Gavis roll i det internationella hälsosamarbetet och förbättrad samordning i länder som mottar stöd, samt intern effektivitet. Gröna klimatfonden (GCF) 2021/22:236 Bilaga 3 Organisationens mål och mandat GCF, som etablerades vid i , är tillsammans med den globala miljöfonden (Global Environment Facility, GEF) en del av FN:s klimatkonventions finansiella mekanism. GCF bidrar till att bekämpa klimatförändringarna genom att finansiera insatser för minskade utsläpp av växthusgaser och klimatanpassning, inklusive skogsrelaterade insatser, i låg- och medelinkomstländer. GCF bistår låg- och medelinkomstländer i genomförandet av deras åtaganden under och bidrar till de utsläppsminskningar som är nödvändiga för att nå temperaturmål. Med sitt uppdrag att bidra till miljö- och klimatnyttigheter i utvecklingsländer har GCF hög relevans för det övergripande målet för internationellt bistånd liksom för andra svenska biståndspolitiska prioriteringar. GCF stöder genomförandet av de tre stora utvecklingsöverenskommelserna som världens länder beslutade om 2015: utvecklingsfinansiering. Fonden utgör också ett viktigt verktyg i den gröna återhämtningen efter pandemin genom att bistå låg- och medelinkomstländer med en återuppbyggnad som är anpassad till . GCF bidrar effektivt till att uppnå sina mål och har en överlag välfungerande verksamhet. GCF har genomfört viktiga styrningsreformer, inte minst genom att införa röstregler i styrelsen och en ny jämställdhetspolicy. Det finns dock behov av ytterligare reformer. Styrelsen är polariserad och politiserad som roll vis-à-vis styrelsen fortsatt är svag. Detta påverkar styrelsens effektivitet och förmåga att enas om en strategisk vägledning. Det finns också behov av att utveckla delar av GCF:s policyer. verkar för att GCF ska stärka och befästa sin roll som en ledande aktör i de globala ansträngningarna att nå de internationella klimatmålen. Prioriterade frågor är fortsatta styrningsreformer som bidrar till att stärka fondens effektivitet, bl.a. avseende beslutsfattande, policyer och strategisk vägledning inom områden där sådana fortfarande saknas. Att stärka fondens samverkan med den privata sektorn är en annan prioriterad fråga. 2021/22:236 Bilaga 3 Globala miljöfonden (GEF) Organisationens mål och mandat GEF bildades med uppdraget att bidra till globala miljönyttigheter genom finansiellt stöd till miljö- och klimatinsatser i låg- och medelinkomstländer. GEF är finansiell mekanism åt (UNFCCC) och fyra världsomfattande miljökonventioner. GEF har enligt sina stadgar fem huvudsakliga verksamhetsområden: klimat, biologisk mångfald, kemikalier och avfall, landutarmning samt internationella vattendrag. Med sitt uppdrag att bidra till miljö- och klimatnyttigheter i låg- och medelinkomstländer har GEF hög relevans för det övergripande biståndsmålet och för andra svenska biståndspolitiska prioriteringar. GEF stöder genomförandet av de tre stora överenskommelserna som världens länder beslutade om 2015: om klimat, Agenda 2030 samt Action Agenda om utvecklingsfinansiering. Fonden utgör också ett viktigt verktyg i den gröna återhämtningen som sker världen över och spelar en central roll i att bistå låg- och medelinkomstländer i den återuppbyggnad som sker. GEF har en tillfredsställande måluppfyllelse och är en välfungerande organisation. Det finns dock behov av ytterligare förstärkningar av arbetssätt, inklusive förenklingar i projektcykeln, stärkt resultatuppföljning och resultatramverk, och fortsatt arbete med att integrera jämställdhetspolicyn i organisationens verksamhet. verkar för att GEF bidrar till att stödja låg- och medelinkomstländernas uppfyllande av de globala målen och Agenda Det är framför allt tre områden som är prioriterade i samarbetet: miljö och klimat inklusive biologisk mångfald och dess ekosystemtjänster, samt hav, hållbar inkluderande ekonomisk utveckling och jämställdhet. verkar även för att stärka de mänskliga rättigheternas genomslag i GEF:s insatser, för att GEF utvecklar en rättighetsbaserad ansats för sin verksamhet, samt för ett större fokus på låginkomstländer. Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria (Globala fonden) 2021/22:236 Bilaga 3 Organisationens mål och mandat Globala fondens verksamhet syftar till att förebygga, behandla och minska spridningen av hiv och aids, tuberkulos och malaria, samt att stärka hälso- och sjukvårdssystem i låg- och medelinkomstländer. Fonden kanaliserar biståndsmedel till genomförandeorganisationer som utför arbetet. Därigenom bidrar Globala fonden till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen, i synnerhet mål 3 om god hälsa och välbefinnande. Organisationen har fyra målområden i sin nuvarande strategi: att maximera inverkan mot aids, tuberkulos och malaria, att bygga starka och hållbara system för hälsa, att främja och skydda mänskliga rättigheter och jämställdhet, och att mobilisera ökade resurser. Globala fonden har hög relevans då hiv och aids, tuberkulos och malaria utgör en betydande orsak till för tidig död och sjukdom i världens fattigaste länder. Fonden bidrar till investeringar för att uppnå målen i Agenda , liksom till att stärka hälso- och sjukvårdssystem samt att driva SRHR- frågor, vilket är viktiga biståndspolitiska prioriteringar. Globala fondens relevans har ökat under pandemin, då organisationen haft en avgörande roll i arbetet med att säkerställa tillgång till bl.a. provtagning och behandling och arbetat med att motverka pandemins indirekta konsekvenser för de tre sjukdomarna. Globala fonden är en huvudsakligen välfungerande organisation men dess måluppfyllelse har varit något ojämn. Organisationen har ändamålsenliga system för att genomföra sin strategi. Den har en tydlig strategisk riktning, arbetar innovativt och bygger effektiva partnerskap för att uppnå resultat, inklusive med civilsamhälle och privat sektor. Organisationen gör även ett bra internt och externt arbete för ökad jämställdhet. Däremot finns förbättringspotential inom resultatredovisning och resultatstyrning. Svenska prioriteringar i samarbetet med Globala fonden är minskat antal nya fall av hiv, malaria och tuberkulos med särskilt fokus på prevention, nyckelgrupper och stärkande av nationella hälsosystem, mänskliga rättigheter, jämställdhet och SRHR, samt landperspektiv och övergång från internationell till nationell finansiering. Gällande organisationens arbetssätt är huvudprioriteringar effektiv styrning och organisation samt Globala fonden som del i den globala hälsoarkitekturen. 2021/22:236 Bilaga 3 Internationella fonden för jordbruksutveckling () Organisationens mål och mandat mandat är att skapa möjligheter för män och kvinnor, flickor och pojkar som lever på landsbygden att ta sig ur fattigdom samt att bidra till förbättrad global livsmedelsförsörjning och nutrition. I organisationens strategiska ramverk –2025 anges tre övergripande mål: öka produktionskapaciteten för människor på landsbygden, förbättra marknadstillgången för människor som lever i fattigdom samt stärka den miljömässiga hållbarheten och motståndskraften av ekonomiska aktiviteter på landsbygden. verksamhet är relevant för det övergripande målet för svenskt internationellt bistånd liksom för andra biståndspolitiska prioriteringar, särskilt vad gäller inkluderande ekonomisk utveckling och jämställdhet. har ett särskilt starkt fattigdomsfokus och bidrar till genomförandet av Agenda 2030 (framför allt det Globala målet 1 om fattigdom och Globala målet 2 om hunger) och klimatavtalet från . fungerar både som ett fackorgan inom FN och som en internationell finansiell institution, samt är verksamt i kontexter där andra aktörer inte alltid verkar. har en tillfredställande måluppfyllelse och är en välfungerande organisation, även om hållbarhet och resultat av avslutade insatser är områden som kan stärkas ytterligare. Den pågående decentraliseringsprocessen som syftar till att öka fältnärvaro och därmed stärka organisationens närhet till verksamhetsländerna förväntas öka organisationens interna effektivitet och stärka resultaten. I samarbetet med prioriterar särskilt tre frågor: ökad jämställdhet och stärkt egenmakt för kvinnor och unga lantbrukare, stärkt motståndskraft mot klimatförändringar, minskad klimatpåverkan, ökad biologisk mångfald och hållbar förvaltning av naturresurser, samt stärkt jämlikhet och tydligare synergier i arbetet med en tryggad livsmedelsförsörjning och förbättrad nutrition. Internationella arbetsorganisationen () 2021/22:236 Bilaga 3 Organisationens mål och mandat har som mål att främja social rättvisa genom att förbättra förhållanden för människor i arbetslivet utifrån övertygelsen om att social rättvisa är avgörande för universell och varaktig fred. har central betydelse för flera svenska biståndspolitiska prioriteringar, såsom mänskliga rättigheter, jämställdhet och inkluderande ekonomisk utveckling, alla med direkt relevans för levnadsförhållandena för människor i fattigdom och förtryck. har en viktig normativ roll och dess standardsättande och uppföljande mekanismer bedöms ha ett stort mervärde. Såväl lanseringen av 2030 som senare års urholkning av demokratiska värden har bidragit till att göra mandat alltmer relevant. har en god måluppfyllelse. Kapacitetsuppbyggnad är en styrka hos , som bidrar till att resultat blir hållbara. har gjort framsteg avseende jämställdhetsresultat, men lyckas inte uppnå målen för miljömässig hållbarhet eller fattigdomsminskning. har genomfört ett omfattande reformarbete som har lett till stora förbättringar och ökad effektivitet. Det finns dock fortsatt förbättringsutrymme vad gäller den resultatbaserade styrningen, integreringen av fattigdoms-, miljö- och klimatperspektivet samt den interna koordineringen mellan och inom projekt och program. Det finns även potential för att ytterligare stärka lärandet, samt uppföljningen av utvecklingseffekter på lång sikt, särskilt för sårbara grupper. behöver också förstärka system och policy för arbetet med att förebygga och vidta åtgärder mot sexuella övergrepp och sexuella trakasserier. främjar ett brett synsätt på mänskliga rättigheter i arbetslivet i arbete. I samarbetet med verkar särskilt för produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och Global (partssamverkan för anständiga arbeten och inkluderande tillväxt), att fler medlemsstater ratificerar och följer konventioner, att tillvaratar sina komparativa fördelar, som globalt på arbetslivsområdet, och att utvecklingssamarbete bidrar till att uppnå målen i Agenda . 2021/22:236 Bilaga 3 Organisationen mål och mandat IOM:s huvudmål är att främja en ordnad och human hantering av internationell migration. I mandatet ingår operativt stöd vid vidarebosättning av flyktingar, frivilligt återvändande och transport av migranter, stöd till stater för att hantera migration, migranters rättigheter och hälsa, bekämpning av smuggling av migranter och människohandel, statistik, trender och analys på migrationsområdet, stöd till globala och regionala dialoger om migration, verksamhet som rör sambandet mellan migration och utveckling, samt hjälp till migranter i krissituationer, humanitära insatser och stabiliseringsåtgärder. IOM har en viktig roll inom flera tematiska områden i regeringens policyramverk, inklusive mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, inkluderande ekonomisk utveckling samt migration och utveckling. Detta har i sin tur bäring på förbättrade levnadsvillkor för människor i fattigdom och förtryck. IOM verkar både inom det humanitära biståndet och utvecklingsarbetet som det är den enda FN- organisationen med ett bredare mandat på migrationsområdet. IOM:s måluppfyllelse är tillfredställande inom flertalet områden. Dess styrka är fältverksamhet i projektform och dess decentraliserade och projektstyrda organisationsmodell har bidragit till att IOM snabbt och flexibelt kunnat uppfylla många svenska prioriteringar via specifika projekt. IOM är en projektdriven organisation, vilket kommer med både möjligheter och utmaningar. IOM:s operativa budget har ökat flerfaldigt det gångna decenniet och den administrativa budgeten har inte ökat i samma proportion. Resultatet är att de administrativa funktionerna har blivit lidande, något som skapar utmaningar för IOM:s policyarbete, resultatstyrning och riskhantering. Arbete för att förbättra rutiner pågår och ett resultatramverk tas nu fram. En avgörande fråga för att bemöta utmaningarna är att hitta en finansieringslösning för organisationens administrativa verksamhet som kan skapa förutsebarhet och stabilitet i det långsiktiga arbetet. verkar för att IOM stärker sina grundläggande centrala funktioner och att organisationen utvecklar sina organisatoriska rutiner, sin policykapacitet och sin finansieringsmodell. lägger också särskilt fokus på att IOM utvecklar mekanismer för oberoende utvärdering, resultatbaserad styrning, riskhantering, internkontroll och översyn. FN:s kontor för samordning av humanitärt bistånd (Ocha) 2021/22:236 Bilaga 3 Organisationens mål och mandat Ochas mandat är att leda, samordna och främja en sammanhållen och effektiv humanitär respons som räddar liv och lindrar nöd vid humanitära katastrofer. Ochas kärnuppdrag är samordning, påverkansarbete, policyutveckling, humanitär finansiering och informationshantering. Dess strategiska mål är bättre koordinering för en mer effektiv humanitär respons, förbättrad situationsanalys baserad på en bred trovärdig och övergripande analys, effektiv och innovativ humanitär finansiering som möter krisdrabbade människors behov, internationell acceptans för internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter, tillträde och skydd som leder till effektiva åtgärder för drabbade människor, samt ledarskap för ett mer anpassningsbart humanitärt system. Ocha har hög relevans för mål för det humanitära biståndet att bidra till att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet. Ocha har ett unikt mandat att som oberoende och icke-operativ aktör samordna och underlätta för de internationella och nationella humanitära organisationer som deltar i respons vid humanitära kriser. Organisationen är avgörande för att det humanitära systemets olika delar ska fungera effektivt och enligt överenskomna principer. Organisationens relevans ska ses utifrån kraftigt ökade humanitära behov i världen och en ihållande och oroande global trend av bristande på respekt för internationell humanitär rätt och andra skyddsnormer. Ochas måluppfyllelse bedöms som tillfredsställande. Dess ledarskap och arbete för en mer effektiv humanitär samordning och förbättrade behovsbedömningar har gjort den humanitära responsen mer effektiv. Ocha har även gjort en gedigen insats gällande humanitärt påverkansarbete, vilket har gagnat hela det humanitära samfundet. Organisatoriskt har Ocha genomgått förändringar bl.a. i form av en tydligare och enklare organisationsstruktur och införande av ett resultatramverk som är tydligt kopplat till organisationens kärnområden. Organisationen har också prioriterat sina kärnområden, vilket gett förbättrade resultat. Prioriteringar för det svenska samarbete är främjande av FN-reform i syfte att ytterligare stärka harmonisering och koordinering inom FN-systemet, stärkt resultatstyrning, ansvarsutkrävande och transparens bl.a. i relation 2021/22:236 Bilaga 3 till hantering av sexuella trakasserier och misstänkt korruption, rekrytering av personal inklusive tillvaratagande av den svenska resursbasen, integrering av klimat- och miljömässig hållbarhet, samt ökad synlighet för svenskt stöd. för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) 2021/22:236 Bilaga 3 Organisationens mål och mandat UN Women har ett tredelat mandat att arbeta normativt, operativt och samordnande inom FN för att stärka jämställdhet och kvinnors egenmakt. Enligt UN Womens strategiska plan 2022–2025 ska organisationen bland annat verka för att stärka kvinnors politiska deltagande och representation, främja kvinnors ekonomiska egenmakt, bygga en värld fri från könsbaserat våld samt främja arbetet med kvinnor, fred och säkerhet. Kärnan i organisationens arbete är att främja jämställdhet, stärkt politisk, social och ekonomisk egenmakt för kvinnor och flickor samt värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld. UN Women verkar även för kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter, inklusive SRHR, inte minst i låg- och medelinkomstländer. Dessa är profilfrågor inom den svenska utrikes- och utvecklingspolitiken, uttryckt både i regeringens policyramverk och i den feministiska utrikespolitiken. UN Women har också en avgörande roll i att säkerställa ett jämställdhetsperspektiv i det övergripande arbetet med de globala målen. UN Women, som inrättades 2010, har haft en positiv utveckling gällande måluppfyllelse som bedöms som tillfredsställande. Organisatoriskt är UN Women huvudsakligen välfungerande. Begränsade resurser i förhållande till organisationens breda mandat är en utmaning för UN Womens möjligheter att genomföra sitt uppdrag, särskilt på landnivå men UN Women har visat på god förmåga att använda existerande resurser väl för att bemöta utmaningarna. I samarbetet finns ett antal särskilt prioriterade tematiska frågor, bland annat att UN Women ska stärka globala normer för jämställdhet, verka för kvinnors ekonomiska egenmakt, skydda och främja alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inte minst SRHR, samt förebygga och förhindra alla former av sexuellt och könsbaserat våld. Kvinnor, fred och säkerhet och kvinnors inkludering i humanitära insatser och katastrofriskreducering är också prioriterat. 2021/22:236 Bilaga 3 FN:s samlade program mot hiv och aids () Organisationen mål och mandat är FN:s specialiserade program rörande hiv- och aidsfrågor och utgörs av 11 samarbetsorganisationer inom FN:s utvecklingssystem (UNDP, UNFPA, UNODC, , , UN Women, WFP, UNHCR, , WHO och ). arbetar för ökade framsteg gentemot globalt uppsatta mål om allmän tillgång till hiv-förebyggande, behandling och vård samt för att minska spridningen av hiv. Dess globala strategi syftar till att minska ojämlikheten som driver hiv- och aidsidsepidemin och prioritering av människor som inte ännu har tillgång till livsnödvändiga hiv- och/aids-tjänster. Tre sammanlänkade strategiska prioriteringar är: att maximera rättvis och jämlik tillgång till hiv/aidstjänster och lösningar, att bryta ned barriärer för att uppnå resultat inom hiv, och att upprätthålla en effektiv hiv- och /aids-respons som har nödvändiga resurser och integrera dem i system för hälsa, social trygghet, humanitära sammanhang samt pandemirespons. arbete för att minska spridningen och konsekvenserna av hiv och aids utgår från ett jämställdhets- och rättighetsperspektiv med starkt fokus på SRHR och ligger väl i linje med regeringens biståndspolitiska mål och arbete för global jämlik hälsa. är också som en av de viktigaste aktörerna för att driva hbtqi-frågor, särskilt i sammanhang där sådana är särskilt svåra få gehör för. bidrar även till att stärka hälso-och sjukvårdssystem och till arbetet för en bred SRHR-agenda.