prop · H903282 · 2022-07-26 00:00:00 — 6Med asylmål åsyftas avlägsnandemål som avser asylansökan, målgrupp 6001 (Uppehållstillstånd m.m., asylsökande vuxna och familjemedlemmar utan beslut om förvar/uppsikt). Bland avlägsnandemål ingår ytterligare tre måltyper: 6001 utgör 90–av samtliga avlägsnandemål, beroende på vilket år som studeras. 7Regleringsbrev för –2020 avseende Domstolar. Notera att av avlägsnandemålen avseende ensamkommande barn ska avgöras . 8Vi använder genomgående begreppet handläggningstid för att beskriva den tid det tar för ett mål att passera domstolen, jfr omloppstid. 9Uppgifter från (e-post, ). 101 § förordningen (2007:1073) med instruktion för . Den övergripande revisionsfrågan är om hanteringen av asylmål är effektiv.11 Revisionsfrågan besvaras med hjälp av följande tre delfrågor: •Finns det effektivitetsbrister i migrationsdomstolarnas hantering av asylmål? •Har stöd bidragit till en effektiv hantering av asylmål vid migrationsdomstolarna? •Har regeringen gett migrationsdomstolarna förutsättningar att uppnå de uppsatta målen för handläggningstider av asylmål? Granskningen avser perioden från att ett överklagat asylbeslut inkommer till en migrationsdomstol, till att målet avgörs. De fyra förvaltningsrätter som också utgör migrationsdomstolar omfattas av granskningen: det vill säga migrationsdomstolarna i , , och . Vidare granskas regeringen och , utifrån de förutsättningar och stöd de ger migrationsdomstolarna. organisering av verksamheten påverkar volymerna som inkommer till respektive migrationsdomstol (se avsnitt 4.3). granskas dock inte. Däremot har vi inhämtat information från , och myndigheten har också – liksom de granskade myndigheterna – medverkat vid faktagranskning av rapporten. Även Migrationsöverdomstolen, det vill säga den sista instansen, har avgränsats bort. Detta med anledning av att det är så få mål som ges prövningstillstånd i sista instans.12 Migrationsöverdomstolens betydelse för handläggningstiderna i domstolarna bedöms som ringa. 1.3.1 Bedömning av effektiviteten i migrationsdomstolarna Det finns ingen tidsangivelse i lagen för hur snabbt ett asylmål ska avgöras, motsvarande att ska fatta beslut i ett asylärende inom sex 11Notera att granskningen är avgränsad till asylsökande vuxna. Ensamkommande barn och asylmål med beslut om förvar/uppsikt ingår inte i granskningen. 12Under 2020 beviljades 83 migrationsmål prövningstillstånd. Dessa mål fanns främst i gruppen uppehållstillstånd och avlägsnandemål asyl (Domstolars årsredovisning 2020). månader.13 I förarbetena till beslut om att bilda migrationsdomstolar framkom dock vikten av korta väntetider i asylprocessen, dels för de sökandes hälsa, dels för att minimera samhällets utgifter.14 Av förordningen (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion framgår också att ett mål ska avgöras så snart det kan ske. 15 Det innebär, enligt , , att ett mål som är klart för avgörande inte får bli liggande under någon längre tid.16 Den första delfrågan tar vidare sin grund i Domstolars regleringsbrevs mer konkreta mål om att av asylmålen ska ta högst att avgöra.17 Det är inte givet att en kort handläggningstid är att föredra framför en längre. Genom möjligheten till muntlig förhandling skapade den nya instans- och processordningen bättre möjligheter att bedöma enskildas trovärdighet och att reda ut missförstånd.18 I granskningen ingår att ta hänsyn till omständigheter – såsom muntlig förhandling – som kan förlänga handläggningstider, men som motiveras utifrån asylmålets beskaffenhet. Vad gäller muntlig förhandling undersöks hur det tar innan förhandling hålls vid de olika migrationsdomstolarna. I granskningen fokuseras effektivitetsbrister i migrationsdomstolarnas handläggning i termer av icke aktiv handläggningstid, så kallad liggtid. Utgångspunkten är att liggtiden ska minimeras. Genom att jämföra de olika domstolarnas liggtider bedömer vi huruvida de är förenade med mer eller mindre effektivitetsbrister. Utöver domstolarnas liggtider finns ett antal flaskhalsar i handläggningen som skapas av extern påverkan, såsom ramöverklaganden och begäran om anstånd. 13Jfr 12 § förvaltningslagen (2017:900). Ett nytt rättsmedel mot långsam handläggning har införts i 12 § förvaltningslagen. Om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans senast , får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Myndigheten ska från den dag då en sådan begäran kom in antingen avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. En sådan prövning av myndigheten får begäras av parten vid enbart ett tillfälle under ärendets handläggning. 2004/05:170, bet. 2004/05:SfU17, rskr. 2005/06:1. 15Se 17 § förordningen (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion. 16Riksdagens ombudsmän, dnr 1030-2020, 1145-2020 och 1187-2020, beslut . Beslutet har skickats för kännedom till . Se även ombudsmän beslut , dnr 134-2019. 17Regleringsbrev för avseende Domstolar. 2004/05:170, bet. 2004/05:SfU17, rskr. 2005/06:1 om den nya instans- och processordningen. utgångspunkt är att migrationsdomstolarna ska vara restriktiva med att bevilja anstånd.19 Migrationsdomstolarnas hantering av asylmål bedöms vara effektiv om: 1.deras resultat når upp till – eller är på väg att nå upp till – regeringens mål om att avgöra av asylmålen 2.antal avgjorda asylmål per årsarbetskraft inte har minskat sedan tiden före ökningen av antalet asylmål, 201620 3.liggtider i handläggningen utgör mindre än hälften av handläggningstiden 4.de är restriktiva med att bevilja anstånd 5.muntliga förhandlingar inte förlänger handläggningstiden i asylmål oproportionerligt mycket. Vid bedömning av de ovanstående kriterierna tas hänsyn till huruvida yttre omständigheter, som domstolarna inte råder över, orsakar eventuella effektivitetsbrister. 1.3.2Bedömning av stöd till migrationsdomstolarna Regeringen kan inte styra domstolar på samma sätt som den kan styra förvaltningsmyndigheter. Som följd av detta har – som är en förvaltningsmyndighet – verksamhet betydelse för de förutsättningar som regeringen ger domstolarna.21 uppgift är att ge administrativt stöd och service åt bland annat de allmänna förvaltningsdomstolarna. •i administrativt hänseende leda och samordna verksamheten för att skapa förutsättningar för en rättssäker verksamhet och se till att den bedrivs effektivt •åstadkomma en ändamålsenlig resursfördelning.22 Redovisning av regeringsuppdraget ”Effektiviserad handläggning av asylmål”. Dnr Ju2016/08224/DOM, 2017, s. 8. Ett ramöverklagande innebär att klaganden inte har hunnit precisera sin talan i överklagandet. 20År 2014–2016 används här som utgångspunkt, någon form av normalvärde. 21Intervju vid (). Jfr förordningen (2007:1073) med instruktion till . 22Se 1 § förordningen (2007:1073) med instruktion för . ska även vara en drivande och stödjande kraft i utvecklings- och kvalitetsarbete, arbeta för god tillgänglighet och information när det gäller verksamheten och arbete för god samverkan mellan domstolarna och med andra berörda myndigheter. I granskningen utgår vi endast från uppdraget i de två första punkterna. De två punkterna används som utgångspunkt för vår bedömning av hur verksamhet bidrar till en effektiv hantering av asylmål vid migrationsdomstolarna. bedöms ge migrationsdomstolarna ändamålsenligt stöd om: 1.myndigheten säkerställer att lokalförsörjningen är anpassad till migrationsdomstolarnas behov 2.myndighetens prognosverksamhet bidrar till en ändamålsenlig resursförsörjning för respektive migrationsdomstol 3.myndigheten säkerställer att organisering av handläggningen återspeglas i resursfördelningen mellan domstolarna 4.myndigheten medverkar till att antalet överlämnade mål mellan domstolarna omfördelar belastningen på domstolarna 5.förstärkningsstyrkans resurser erbjuds migrationsdomstolarna med längst handläggningstider.23 1.3.3Bedömning av de förutsättningar som regeringen ger migrationsdomstolarna Domstolarnas självständighet och oberoende är reglerad i grundlag.24 Regeringen kan dock påverka verksamheten i domstolarna genom utformandet av domsområden (se avsnitt 2.2), som sätter ramarna för belastningen på domstolarna, och genom Domstolars regleringsbrev. Domstolarnas administrativa och organisatoriska förutsättningar kan också ändras genom lagstiftning. Bestämmelsen om en förvaltningsrätts möjlighet att överlämna mål är ett exempel på en sådan förutsättning och utgör en utgångspunkt för granskningen.25 Vidare utgör regeringens mål för handläggningstider i asylmål en utgångspunkt för granskningen.26 Domstolarna ska dels uppnå målet att avgöra av asylmålen , dels sätta sina egna verksamhetsmål avseende 23Se avsnitt 2.5.1 för en beskrivning av förstärkningsstyrkans verksamhet. 24Se 11 kap. 3 § regeringsformen. 25Se 14 § femte stycket lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. Stycket avser endast de förvaltningsrätter som är migrationsdomstol där överlämnandet begränsas till att lämna över mål till annan domstol som handlägger sådana mål. Se även prop. 2019/20:19, bet. 2019:20:JuU11, rskr. 2019/20:37. 26Enligt Regleringsbrev för budgetåren 2013–2020 avseende Domstolar ska av asylmålen avgöras för samtliga dessa år. handläggningstider, i samråd med Domstolsverket.27 Vi granskar om domstolarnas ramar för hur det bör ta att avgöra asylmål är väl avvägda mot deras resurser. Slutligen bedöms regeringens insatser utifrån hur domstolarnas anslag har anpassats efter rådande omständigheter, såsom ett ökat antal asylsökande.28 Vi granskar huruvida resurstilldelning har skapat förutsättningar för domstolarna att bedriva en effektiv verksamhet. Regeringen bedöms ha gett migrationsdomstolarna förutsättningar om den: 1.har säkerställt möjligheten att omfördela asylmål mellan domstolarna 2.har gett domstolarna ekonomiska förutsättningar att nå regeringens mål. Granskningen har genomförts av (projektledare) och . Två referenspersoner har lämnat synpunkter på granskningsupplägg och på ett utkast till granskningsrapport: , professor i rättsvetenskap vid och , fil dr i statsvetenskap vid . Företrädare för (), migrationsdomstolarna i , , och samt och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. 1.4.1Registerdata har använts till att kartlägga migrationsdomstolarnas handläggningstider har kartlagt utvecklingen av antal asylmål och handläggningstider vid migrationsdomstolarna –2020. Registeruppgifter från och har använts i syfte att återge hur olika faktorer – såsom de asylsökandes medborgarskap och förekomst av muntlig förhandling – inverkar på migrationsdomstolarnas handläggningstider. De asylsökandes ursprungliga medborgarskap används som indikator på målets grad av komplexitet. 27Regleringsbrev för budgetåren 2020 avseende Domstolar. 28Se 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203): ”I statens verksamhet ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas”. Se även prop. 2009/10:175 Offentlig förvaltning demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 96: ”Styrningen bör i så hög grad som möjligt vara utformad så att den bäst gynnar syftet med respektive verksamhet.” Reliabiliteten för registeruppgifterna har fastställts tillsammans med och , och framåt, varför 2013 har valts som granskningens startpunkt. Vid granskningens genomförande utgjorde senaste utfallsåret. Registeruppgifterna för de två myndigheterna har sammankopplats för att asylmålen ska innehålla mesta möjliga information.29 Registeruppgifterna har använts för att genomföra regressioner i syfte att kontrollera om och hur mycket handläggningstiderna mellan domstolarna skiljer sig åt. Registerdata har också använts till att ge en bakgrundsbeskrivning (kapitel 2) och utgör ett komplement till andra metoder vid besvarande av revisionsfrågorna. Exempelvis finns registeruppgifter om förekomst av muntlig förhandling, varför registerdata används i denna analys (avsnitt 3.5). 1.4.2 Migrationsdomstolarnas liggtider granskas genom akter För att besvara rapportens första frågeställning, om domstolarnas effektivitet, har vi samlat in primärdata genom aktgranskning. Aktgranskningen bygger på ett slumpmässigt urval av avgjorda asylmål för de fyra migrationsdomstolarna respektive 2020. Urvalet har gjorts med hänsyn till mängden avgjorda asylmål för respektive domstol och år, med syfte att ge underlag för en jämförande analys såväl mellan domstolarna som . Granskningen omfattar ett representativt urval om 100 akter per domstol och år, vilket skapar förutsättningar att dra slutsatser om skillnader mellan domstolarna och de valda åren. Vi har totalt granskat 800 asylmål (200 per domstol, jämnt fördelade ).30 Genom aktgranskningen har vi fått information om aktiviteter i handläggningen som inte kan fångas via registerdata, såsom liggtider. Vi har granskat effektiviteten vid migrationsdomstolarna genom att jämföra deras liggtider. Liggtid ska enligt vår bedömningsgrund minimeras. Viss liggtid är dock ofrånkomlig. Genom att jämföra liggtider vid två olika tillfällen och mellan de fyra migrationsdomstolarna har vi kunnat uppskatta vad som är att betrakta som godtagbar liggtid. Genom akterna har vi också fått information om orsaker till liggtid, vilka har undersökts vidare genom intervjuer. Aktgranskningen har främst utgått från dagboksblad från domstolarnas ärendehanteringssystem . Därtill har vi haft tillgång till överklagandet och domen i målet samt – i förekommande fall – kallelse till muntlig förhandling. Vi har noterat händelser i målet och studerat tomrum, när det inte händer något 29Domstolsverkets registeruppgifter innehåller exempelvis inte de klagandes medborgarskap. 30Se bilaga 2. I de fall det har gått än en månad utan någon noterad aktivitet enligt dagboksbladen, och om sådan inaktivitet inte beror på yttre omständigheter, har vi registrerat det som liggtid. Olika perioder av liggtid i målet har därefter summerats.31 Akterna har också använts till att studera huruvida offentliga biträden inkommer med så kallade ramöverklaganden och begäran om anstånd i målet (ofta begärs anstånd i samband med ramöverklagande). Vi har också noterat om och när det hållits muntlig förhandling i målet. 1.4.3Migrationsdomstolarnas effektivitet och förutsättningar granskas genom intervjuer och dokumentstudier I syfte att fördjupa vår förståelse för orsaker till effektivitetsbrister har vi intervjuat representanter från migrationsdomstolarna, och . Intervjuerna har skett digitalt, i grupp vid respektive myndighet, per myndighet.32 Den första intervjuomgången genomfördes i inledningen av granskningen, inför skapandet av ett aktgranskningsformulär. Den andra omgången genomfördes efter genomförd aktgranskning, för att diskutera preliminära resultat från den. Intervjusvaren har använts till att förstå varför handläggningstiderna vid domstolarna har ökat i olika utsträckning. Vi har slutligen genomfört två intervjuer vid , med asylfrågor Intervjuerna har gjorts för att få information utifrån ett annat perspektiv, för att jämföra med den bild vi har fått vid övriga intervjuer. Intervjuerna har kompletterats med beskrivande statistik i form av registerdata (se ovan) och dokument, såsom årsredovisningar. 31Se bilaga 4. 32Intervjuerna vid Migrationsdomstolen i var inte digitala utan genomfördes i domstolens lokaler. Samtliga intervjuer och intervjupersonernas roller finns beskrivna i bilaga 3. Migrationsdomstolarna bildades , då en ny instans- och processordning genomfördes. I samband med detta flyttades hanteringen av överklaganden av migrationsärenden från – som upphörde – till migrationsdomstolarna, med möjlighet att överklaga till Migrationsöverdomstolen.33 Migrationsdomstolarna skapades efter behandling av propositionen Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Utöver den nya instansordningen med två – i stället för en – överklagandeinstanser, var syftet med reformen att öka öppenheten i asylprocessen och att stärka möjligheten till muntlig förhandling. Den nya instans- och processordningen skulle utformas så att den uppfyllde krav på skyndsam handläggning.34 2.2Domsområde styr var ett migrationsmål avgörs Migrationsdomstolarnas domsområde (jfr förvaltningsrätternas domkrets) bestämmer i vilken domstol ett migrationsmål avgörs.35 Domstolarna har följande domsområden: , län, , , , och län, , , , län och , , och län , , och . 2004/05:170, bet. 2004/05:SfU17, rskr. 2005/06:1. 35Se 6 § förordningen (1977:937) om allmänna förvaltningsdomstolars behörighet m.m. Jfr 14 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar och 16 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716). Regeringens utformande av domsområden sätter ramarna för belastningen på respektive domstol. Ett asylbeslut som har fattats vid i () överklagas exempelvis till Migrationsdomstolen i , medan ett ärende som beslutas vid i () överklagas till Migrationsdomstolen i . 2.3Fler asylansökningar ger fler asylmål i domstolarna – med viss fördröjning När antalet asylsökande som nådde gränser ökade medförde det en ökning av antalet inkomna asylansökningar till och sedermera ett ökat antal överklagade beslut, det vill säga asylmål vid migrationsdomstolarna. Antalet inkomna asylansökningar till var som störst 2015, medan antalet asylmål ökade med eftersläpning och var som flest . I figur 1 redovisas antal asylansökningar till och antal inkomna asylmål vid migrationsdomstolarna. Figur 1 Antal inkomna asylansökan till (vänster axel) och antal inkomna asylmål till migrationsdomstolarna (höger axel), –2020 Inkomna ansökningar om asyl Källa: och . Ett asylmål skapas när den som har nekats uppehållstillstånd av överklagar beslutet. Senast efter att ett avslags- eller avvisningsbeslut har fattats måste ett överklagande inkomma. Om överklagande inte inkommer vinner beslut laga kraft.36 2.4Kraftig ökning av handläggningstider vid två av fyra migrationsdomstolar Antal avgjorda asylmål ökade för samtliga migrationsdomstolar , och började avta 2019–2020 (se staplar i figur 2). Den procentuella ökningen av antalet mål har varit störst vid Migrationsdomstolen i (), följt av () och (). Antalet asylmål har ökat minst vid Migrationsdomstolen i ().37 Handläggningstiderna har ökat i takt med antalet asylmål. Vid Migrationsdomstolen i – med näst störst ökning av antal asylmål – har handläggningstiderna ökat mest. Ökningen är särskilt tydlig (se linje i figur 2).38 Först vände ökningen av handläggningstiderna till en nedgång, med undantag för Migrationsdomstolen i där handläggningstiderna har minskat . 36Se 6–6 a §§ jfr 2 § förvaltningsprocesslagen (1971:291). 37Vi har tagit utgångspunkt i genomsnittligt antal mål –2016 och jämfört detta med ett genomsnittligt antal mål –2019, för att fånga den procentuella utvecklingen för respektive domstol. 38Redan innan ökningen av handläggningstiderna –2019 fanns det skillnader i handläggningstider mellan domstolarna, se vidare bilaga 1, tabell B2. Även handläggningstider har förändrats , se bilaga 1, tabell B1. Figur 2 Antal avgjorda asylmål (staplar) och genomsnittlig handläggningstid (linjer) för avgjorda asylmål vid respektive migrationsdomstol, –2020 Källa: samt egna beräkningar. 2.5Migrationsdomstolarna har olika förutsättningar sett till storlek , när asylmålen var som flest, dömde Migrationsdomstolen i i 7 300 asylmål , medan Migrationsdomstolen i dömde i ungefär en femtedel så många. Migrationsdomstolen i är, som mängden asylmål antyder, störst sett till personalresurser.39 Domstolens domarresurser ökade från 11 till 25 årsarbetskrafter . –som är den minsta migrationsdomstolen – startades upp . Detta är förklaringen till att domarresurserna i var betydligt lägre 2013 än övriga år. har domstolen haft två till tre domarresurser för asylmål. För samtliga migrationsdomstolar ökade resurserna i början av perioden, för att sedan avta. 39Resurserna som avses är administration, beredning (notarier och föredragande jurister), domstolshandläggare, icke ordinarie domare (fiskaler och assessorer) samt ordinarie domare, inklusive resurser från förstärkningsstyrkan. Bilaga 1, figur B2 visar hur dessa resurser fördelas på de olika migrationsdomstolarna. Figur 3 Antal årsarbetare för yrkeskategorin domare per migrationsdomstol, –202040 Källa: samt egna beräkningar. Migrationsdomstolarna har också haft tillgång till den så kallade förstärkningsstyrkan, med hemvist vid . Förstärkningsstyrkan inrättades 2012, med syfte att avlasta domstolarna vid hög måltillströmning, vakanser, utbildning eller sjukdom.41 I samband med det stora antalet asylsökande har förstärkningsstyrkan prioriterat arbetet vid migrationsdomstolarna.42 Samtliga migrationsdomstolar har tagit del av domarresurser från styrkan inom perioden –2020. Mest resurser har nått Migrationsdomstolen i , följt av Migrationsdomstolen i (som har fått mest stöd –2020). 40Yrkeskategorierna som ingår är ordinarie domare, fiskaler och assessorer. Även resurser från förstärkningsstyrkan för samma yrkeskategorier ingår i underlaget. 41År 2020 utökades förstärkningsstyrkan med såväl fler domare som handläggare (årsredovisning 2020). 42Intervju vid (). Figur 4 Antal årsarbetkrafter (staplar, vänster axel) från förstärkningsstyrkan som tilldelas migrationsdomstolarna och andel (linjer, höger axel) av ordinarie domarresurser som utgörs av förstärkningsstyrkan, –2020 Källa: samt egna beräkningar. I figur 4 redovisas dels antal årsarbetskrafter från förstärkningsstyrkan (staplar), dels stödet från förstärkningsstyrkan som andel av domstolarnas totala domarresurser (linjer). till andel ordinarie arbetskraft har Migrationsdomstolen i tagit del av mest stöd, följt av Migrationsdomstolen i (som fick mest stöd 2017–2018). Som synes har migrationsdomstolarna i och tagit del av relativt lite stöd från förstärkningsstyrkan , räknat i antal årsarbetskrafter (staplar). till andel av ordinarie arbetskraft (linjer) har stödet till varit ungefär lika omfattande som till och . Däremot har Migrationsdomstolen i tagit del av betydligt mindre stöd, som mest strax av sina ordinarie domarresurser.43 43Vi återkommer till detta i avsnitt 4.5. Kostnaderna för asylmål vid migrationsdomstolarna har varierat . Figur 5 visar hur styckkostnaden44 för avgjorda asylmål har utvecklats för domstolarna mellan 2013 och 2020.45 var styckkostnaden högre än övriga år. Detta förklaras av att domstolarna var i en uppbyggnadsfas inför den förväntade ökningen av inkommande asylmål. var domstolarna i en nedtrappningsfas, då domstolarna hade mer resurser i förhållande till antalet inkommande asylmål.46 Figur 5 Styckkostnad för avgjorda avlägsnandemål, –2020 Styckkostnad (kr) Källa: årsredovisningar 2015, 2017 och 2020, årsredovisningar 2013–2020 samt egna beräkningar. som ett överklagande hanteras av en migrationsdomstol uppstår utgifter i mottagandeverksamheten i form av kostnader för boende. Genom att utgå från schablonkostnad för mottagandeverksamheten,47 kan vi uppskatta hur kostnader påverkas av migrationsdomstolarnas handläggningstider. 44Med styckkostnader avses verksamhetens kostnader fördelat på avgjorda mål. I verksamhetens kostnader ingår bland annat domstolarnas löne- och förvaltningskostnader, övergripande administration samt utvecklings- och kvalitetsarbete (årsredovisning 2020). 45Asylmålen utgör av avlägsnandemålen. De senare är den måltyp som anges i årsredovisningar. 46Intervju vid (). 47Se årsredovisning 2020. s. 54. Mot bakgrund av att handläggningstiderna varierar mellan migrationsdomstolarna, varierar även kostnaderna per avgjorda asylmål. För som ett mål pågår följer en ökad kostnad. Den genomsnittliga mottagningskostnaden för ett asylmål har varierat mellan åren, från till (se bilaga 1, tabell B3).48 Nedan visas hur mycket mottagningskostnaden för ett genomsnittligt asylmål skiljer sig från Migrationsdomstolen i , som utgör referensvärde i jämförelsen.49 Figur 6 Kostnadsdifferens för mottagningskostnad för ett genomsnittligt asylmål i förhållande till Migrationsdomstolen i , –2020 Kostnadsdifferens i jämförelse med (kr) 0 -20 000