prop · H903148 · 2022-03-22 00:00:00 — fram rapporten med anledning av ett regeringsuppdrag som innebar att man skulle ta fram en strategi för hur ska kunna säkerställa att undersökningar av förekomst av växtskadegörare på det svenska territoriet kan genomföras på ett sådant sätt att uppfyller kraven i den nya EU-lagstiftningen och lever upp till de åtaganden som har gjort som part till den internationella växtskyddskonventionen. uppgår kostnaden för inventeringar till ca . 2021/22:148 En följd av utökade inventeringsinsatser väntas bli fler upptäckta angrepp vilka uppskattas föranleda utökade kostnader för om ca . Vidare finns behov av utökad kontrollverksamhet för att uppfylla krav på riskbaserad kontroll där det inte finns möjlighet att avgiftsfinansiera kontrollen. Kostnaden för sådan kontroll har uppskattats till . Utöver behovet att utöka inventeringarna innebär den nya EU- lagstiftningen behov av ytterligare förberedelser. Växtskyddsförordningen ställer utökade krav på beredskapsplanering har uppskattat kostnaderna för att upprätta sådana planer till 2022. Vidare har det nya inneburit initiala kostnader för regelarbete, utbildning, information och kommunikation samt fram- tagande av nya rutiner, instruktioner och system. Kraven ökar på tillgång till kvalitativ diagnoskapacitet vilket ställer nya krav på de upphandlingar som gör av diagnoser. Vidare ska nationella referenslaboratorier utses. Det är en nyhet på växtskydds- området och inte självklart hur det ska fungera i ett system med upphandling av diagnosverksamheten. har i en intern utredning utrett om på ett mer kostnadseffektivt och ändamåls- enligt sätt än kan uppfylla kraven avseende diagnos av växtskade- görare samt officiella laboratorier och nationella referenslaboratorier för diagnos av växtskadegörare i enlighet med den nya kontrollförordningen och växtskyddsförordningen. Uppdraget redovisades och landade i att det finns fördelar med att inrätta ett nationellt diagnoslaboratorium. Förslaget bereds vidare på . ökade kostnader bedöms rymmas inom befintlig budgetram. Den nya EU-lagstiftningen innebär relativt stora förändringar vilka beskrivs i avsnitt 7. Behovet av information om den nya EU-lagstiftningen är stort. Det gäller dels information om den nya EU-lagstiftningen till yrkesmässiga aktörer som har omfattats av växtskydds- lagstiftningen, dels information till yrkesmässiga aktörer som omfattas genom den nya EU-lagstiftningen. Information om den nya lagen behöver också lämnas. Eftersom växtskyddslagstiftningen i stor utsträckning gäller även privatpersoner behöver information om nya bestämmelser även riktas till dem. Det finns även krav i växtskyddsförordningen om att privatpersoner ska informeras om förekomster av karantänskadegörare och bekämpnings- åtgärder i syfte att skapa större förståelse för vilka konsekvenserna kan bli av nya skadegörare och därmed ett större engagemang i arbetet för ett gott växtskydd. behov av informationsinsatser bedöms rymmas inom befintlig budgetram. Sanktionsavgifter och inköp under dold identitet De förslag som lämnas till ny växtskyddslag med anledning av växtskyddsförordningen och den nya kontrollförordningen väntas inte innebära några utökade kostnader för myndigheten utöver det ansvar som Prop. 2021/22:148 följer av att föreslås vara ansvarig kontrollmyndighet avseende EU-lagstiftningen om karantänskadegörare och reglerade EU- icke-karantänskadegörare. De förslag som innebär tillkommande uppgifter för bedöms kunna hanteras inom ramen för myndighetens anslags- och avgiftsfinansiering. Vad avser förslaget att till skillnad från ska kunna besluta om sanktionsavgifter kan det konstateras att det område som enligt förslaget kommer att omfattas av systemet med sanktionsavgifter är begränsat. Vidare har det utformats så att ärenden om sanktionsavgifter ska kunna avgöras enkelt och snabbt och utan större resursåtgång. Den föreslagna avkriminaliseringen innebär vidare att kontrollmyndigheten inte längre kommer att vara skyldig att upprätta åtalsanmälningar för de överträdelser som kan leda till en sanktionsavgift. har erfarenhet av arbete med sanktionsavgifter på andra områden och avgiftsformen som sådan är därmed inte främmande för myndigheten. Även om förslagen i ett inledande skede, då t.ex. effektiva rutiner för beslutsfattande ännu inte har utarbetats, kan tänkas innebära en viss ökad resursåtgång bedöms detta vara endast . Sammantaget är bedömningen att de tillkommande uppgifterna om sanktionsavgifter bör kunna hanteras inom ramen för myndighetens nuvarande resurser. Möjligheten för att använda sig av inköp under en dold identitet i den offentliga kontrollen innebär ett nytt verktyg för myndig- heten som dock bedöms komma att användas i begränsad omfattning. Detta kommer att innebära ett behov för att utarbeta nya rutiner. Kostnader för att göra inköp under en dold identitet bedöms rymmas inom ramen för myndighetens nuvarande resurser. Kostnaderna för ersättning vid bekämpning av karantänskadegörare Förslaget att ersättning ska lämnas till drabbade vid bekämpning av karantänskadegörare uppskattas föranleda ersättning på ca . Uppskattningen grundar sig på vad som skulle ha betalats ut med de föreslagna bestämmelserna och överensstämmer med 2017:22 Utrotning av växtskadegörare som normalt inte förekommer i EU, Förslag till ekonomisk ersättning vid bekämpning av karantänskadegörare. Kostnaden för ersättning kan dock bli både lägre och högre enskilda år eftersom den är beroende av hur många och framför allt hur omfattande och svårhanterade angreppen av karantänskadegörare är. Kostnaden för handläggning av ansökningar bedöms rymmas inom nuvarande resurser om angreppen av karantänskadegörare inte blir betydligt mer omfattande än . Det kommer att vara möjligt att få viss begränsad medfinansiering från EU. Medfinansieringen kommer att påverkas av vilka medel som finns tillgängliga i EU:s budget, vilka karantänskadegörare som kommer att förtecknas som prioriterade karantänskadegörare och kommande beslut om vilka kostnader som kommer att vara möjliga att söka ersättning för. 2021/22:148 och den nationella regleringen Slutligen innebär förslaget att möjliggöra nationell reglering av växtskadegörare som kan orsaka allvarliga skador på virkesproducerande träd vissa kostnader för , eftersom myndigheten föreslås vara ansvarig för åtgärder som behöver vidtas i andra växtmiljöer än skog. Bedömningen av hur stor kostnaden blir är osäker eftersom det är svårt att förutse vad eventuella kommande regleringar kan förorsaka för behov utanför skogsmiljön. Kostnaden uppskattas dock till ca under ett par uppstartsår och därefter . Kostnaden bedöms rymmas inom myndighetens befintliga budgetram. Kostnaderna föranleds av samverkan med , kommunikation av det nya ansvaret, framtagande av rutiner, rådgivning, utarbetande av föreskrifter, krisberedskap, inventering, hantering av specifika fall och offentlig kontroll. De växtskadegörare som redan är nationellt reglerade med stöd i skogsvårdslagen bedöms inte föranleda behov av åtgärder i andra växt- miljöer än skog. Regeringen har tilldelat ytterligare från och med 2021 för att förebygga, övervaka och bekämpa skogsskador. avser sådana växtskadegörare som omfattas av skyddsåtgärder enligt växtskyddsförordningen utför i liten omfattning vissa kontroller åt inför utfärdande av sundhetscertifikat vid export av sågade trävaror. Det kan inte uteslutas att skulle kunna ha en roll även i andra kontroller. växtskyddsområdet finansieras dock i mycket stor utsträckning av Om det skulle bli tal om offentlig kontroll som inte är lämplig att avgiftsfinansiera kommer utföra kontroll mot ersättning Vid upprättande av de beredskapsplaner som ska tas fram i enlighet med växtskyddsförordningen kan behöva samråda med vid framtagande av beredskapsplaner liksom vid övning av dessa. har bedömt det behovet till maximalt någon veckas arbete vilket bör kunna hanteras inom myndighetens Vid angrepp av karantänskadegörare i skogen kan komma att behöva hjälp med kontakter med skogsägare, transportörer, sågverk m.fl. samt med beräkningar vad avser värdet på den skog som påverkas av bekämpningsåtgärder. resurser som kan komma att krävas hos beror på om det blir något angrepp i skog och angreppets storlek, vilket inte går att förutse. Vid större angrepp kan det bli fråga om ett omfattande arbete som myndigheten dock kommer utföra mot ersättning från . Vidare kan komma att köpa inventeringstjänster av om det bedöms effektivt. Vad avser nationellt reglerade skadegörare som kan orsaka allvarliga skador på virkesproducerande träd bedömer den utökade kostnaden till ca varav den största posten på drygt utgörs av kostnader för inventeringar. består det utökade resursbehovet av kostnader för omvärldsbevakning, riskvärderingar, kapacitetsuppbyggnad inklusive beredskapsplanering, Prop. 2021/22:148 föreskriftsarbete, offentlig kontroll, rådgivning samt utökat behov av samråd med andra myndigheter, i huvudsak och . använder för omvärldsbevakning och inventeringar. ökade kostnader bedöms rymmas inom befintlig budgetram. För att hantera de nya bestämmelserna om införsel av växter, växt- produkter och andra föremål som kan sprida växtskadegörare är bedömningen att det åtminstone inledningsvis kommer att krävas mer dialog och samverkan mellan för att komma fram till lämpliga lösningar, uppskattningsvis upp till någon veckas arbete. Det finns vidare tydligare krav på riskbaserade kontroller i den nya EU-lagstiftningen vilket ställer krav på fler kontroller av resenärer från tredjeland. Utgångspunkten är att kontroller av resenärer ska samordnas med annan verksamhet som har. Vidare kan det efter dialog mellan myndigheterna bli aktuellt att får en roll i den offentliga kontroll som krävs vid transitering enligt växtskydds- förordningen, framför allt när det gäller dokumentkontroll. Det skulle också kunna bli aktuellt att utför andra dokumentkontroller om inte skulle ha den möjligheten. Sammantaget är bedömningen att nya uppgifter ska kunna rymmas inom befintliga budgetram. Med de nya EU-förordningarna blir det fler importrestriktioner för växter, växtprodukter och andra föremål som kan sprida växtskadegörare. Det är Postnord som sorterar ut paket som de misstänker kan innehålla växtskadegörare, växter eller växtprodukter eller andra föremål som omfattas av restriktioner. Antingen lämnar Postnord utsorterade paket till eller så uppmanar man mottagaren att anmäla försändelsen direkt till . har Postnord identifierat ett tjugotal paket . Det är svårt att förutsäga om detta kommer att öka till följd av de ökade importrestriktionerna, eftersom importrestriktionerna kan ha en avskräckande effekt som gör att antalet försändelser med reglerade varor inte ökar. Postnords kontroller finansieras dels av porto för hantering av brev och paket, dels av en särskild avgift från mottagaren om Postnord upprättar en tulldeklaration. Det senare är fallet för bl.a. paket som omfattas av krav på växtskyddskontroll. Ytterligare behov av finansiering saknas därför. Det gäller även om antalet kontroller skulle öka. överlåter uppgifter avseende angrepp av vissa potatisskadegörare till länsstyrelserna. Det kan också bli aktuellt att länsstyrelserna efter överenskommelse med under en 2021/22:148 begränsad tidsperiod är en lokal eller regional förstärkning även i annat kontrollarbete. Vidare kan det finnas behov av att länsstyrelserna medverkar i arbetet med utarbetande av beredskapsplaner och då i huvudsak om det kan vara aktuellt att överlåta bekämpningsarbete till dem. Det kan även finnas fördelar med viss samverkan när det gäller den utökade inventeringen avseende växtskadegörare. Regeringen bedömer att eventuella ökade kostnader ryms inom befintliga ekonomiska ramar. () har till uppgift enligt förordningen (1993:221) för att utföra riskvärderingar av växtskadegörare. I denna uppgift ingår i första hand att bistå Jordbruks- verket i dess arbete med att förebygga spridning av och bekämpa växtskadegörare. Behovet av sådan riskvärdering förstärks av den nya EU- lagstiftningen som innebär krav på riskvärdering som grund för skyddsåtgärder. kan också som upphandla diagnoser av SLU. Förslagen innebär inte ökade kostnader för SLU. Det kan också finnas behov av att SLU utför riskvärdering inför beslut om föreskrifter om nationellt reglerade skadegörare för skydd av skog enligt den nya växtskyddslagen. Sådan riskvärdering bekostas i så fall av . och kommer även att ha behov att samråda med SLU i t.ex. beredskapsfrågor. Eventuella ökade kostnader bedöms rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Eftersom både och är ansvariga för lagstiftningar som omfattas av den nya kontrollförordningen kan det åtminstone initialt finnas behov av ökat samråd mellan myndigheterna. Det skulle också kunna bli aktuellt att överlåta dokumentkontroller vid gränskontrollstationer till . finns dock inte några sådana planer. Eventuella ökade kostnader för med anledning av detta bedöms rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. och kommer att ha behov av samråd med , framför allt inför att föreskrifter meddelas. Bestämmelsen om hjälp av motsvaras i sak av bestämmelser i den nuvarande växtskyddslagen. Sådan hjälp föreslås inte kunna begäras när det gäller de nationella bestämmelserna som syftar till andra växtskadegörare än karantän- oacceptabla ekonomiska, miljömässiga eller sociala konsekvenser genom angrepp på trädslag som används i Prop. 2021/22:148 virkesproduktion. I bestämmelsen tydliggörs att en kontrollmyndighet endast får begära hjälp av om det på grund av särskilda omständigheter kan befaras att en åtgärd inte kan utföras utan att en polismans särskilda befogenheter enligt 10 § polislagen behöver tillgripas eller det annars finns synnerliga skäl. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för . Förslagen innebär att vissa överträdelser som är straffbelagda i stället kommer att omfattas av ett system med sanktionsavgifter. Detta bedöms kunna innebära lättnader för och . borde straffskärpningen i växtskyddslagen innebära att vissa brott mot lagstiftningarna blir högre prioriterade och därmed mer resurskrävande. Effekten av avkriminaliseringen bedöms dock i ekono- miskt hänseende vara lika stor som den av straffskärpningen. Förslagen bedöms därmed sammantaget inte innebära några ekonomiska effekter för eller . Förslaget att avkrimina- lisera vissa överträdelser torde innebära en viss lättnad för de allmänna domstolarna eftersom målhanteringen vad gäller de överträdelser som enligt förslaget ska leda till en sanktionsavgift, i den mån ett sådant beslut överklagas, överförs till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Straff- skärpningen innebär sannolikt att fler brott mot växtskyddslagen blir föremål för domstolsprövning, men sammantaget bedöms förslagen inte leda till några ekonomiska konsekvenser för de allmänna domstolarna. Beträffande konsekvenserna för de allmänna förvaltningsdomstolarna är det svårt att bedöma hur många överklaganden av sanktionsavgiftsbeslut det kan bli fråga om. Det kan dock konstateras att antalet överklaganden på livsmedelsområdet där det finns sanktionsavgifter är några . Eventuella merkostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna kan därmed förväntas bli så begränsade att de bör kunna rymmas inom befintlig budgetram. Överklagande av beslut fattade av organ med delegerade uppgifter m.fl. Beslut som har fattats av ett organ med delegerade uppgifter, en fysisk person som har delegerats vissa uppgifter eller en officiell växtskydds- inspektör som inte är anställd vid en kontrollmyndighet kommer att kunna överklagas (avsnitt 9.15). Eftersom möjligheten att delegera beslut inte bedöms komma att utnyttjas i någon större omfattning finns det inte skäl att anta att beslut kommer att överklagas i någon större omfattning. Kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna bör därför kunna rymmas inom befintlig budgetram. För vissa mindre allvarliga överträdelser införs ett system med Beslut om sanktionsavgift får verkställas enligt utsökningsbalken när det har fått laga kraft. 2021/22:148 ansvarig myndighet när det gäller verkställighet (1 kap. 3 § utsöknings- balken). Förslagets eventuella konsekvenser för arbetsbelastningen hos bedöms kunna hanteras inom befintliga resurs- ramar för myndigheten. Vad avser kommunerna innebär inte den nya växtskyddslagen några nyheter. Om ett angrepp av en karantänskadegörare sker på mark omfattas kommunen av krav på bekämpningsåtgärder i egenskap av markägare. Om det blir aktuellt med omfattande bekämpningsåtgärder inom kommunen kan kommunen behöva fungera som en samarbetspartner till . Lagens syfte och tillämpningsområde 1 § Denna lag innehåller bestämmelser som syftar till att begränsa de risker som växtskadegörare innebär för växter och växtprodukter till en acceptabel nivå. I paragrafen, som saknar motsvarighet i den nuvarande växtskyddslagen (1972:318), anges vilket syfte lagen har. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. Genom bestämmelsen klargörs att det övergripande syftet med lagen är att begränsa risken för att växter och växtprodukter skadas av växtskade- görare till en acceptabel nivå. Syftet stämmer överens med växtskydds- förordningens syfte enligt artikel 1.1. Uttrycket växtskadegörare, som definieras i 3 § 6 som skadegörare enligt växtförordningen, inbegriper arter, stammar eller biotyper av patogener, djur, eller parasitära växter som är skadliga för växter eller växtprodukter. Växtskyddsförordningen har dock inte åtgärder mot alla växtskadegörare. Uttrycket växtskadegörare innefattar alltså inte bara skadegörare som omfattas av växtskyddsförord- ningens skyddsåtgärder utan även sådana skadegörare som inte regleras särskilt i växtskyddsförordningen. I syftet ryms därmed även nationella åtgärder för att begränsa förekomsten av vissa insekter i skog. Föreskrifter om detta kan meddelas med stöd av 7 §. 2 § Denna lag kompletterar 1.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv /464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG, och 2.genomförandeakter och delegerade akter till förordning (EU) 2016/2031. Lagen kompletterar även, i de delar de innehåller bestämmelser som rör skyddsåtgärder mot växtskadegörare, och rådets förordning (EU) 2017/625 av 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv /58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll), och 2. genomförandeakter och delegerade akter till förordning (EU) 2017/625. Paragrafen motsvarar i sak 2 a § i den nuvarande växtskyddslagen och regeringens tillkännagivanden om de grundförordningar som avses i den bestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. I paragrafens första stycke anges de EU-förordningar som lagen i sin helhet kompletterar och i andra stycket anges de EU-förordningar som lagen delvis kompletterar. Med genomförandeakter och delegerade akter avses såväl förordningar som eventuella genomförandebeslut. 3 § I denna lag betyder 1.följande uttryck samma sak som i förordning (EU) 2016/2031: –andra föremål, –växter, och –växter för plantering, 2.följande uttryck samma sak som i förordning (EU) 2017/625: –officiell växtskyddsinspektör, och –organ med delegerade uppgifter, 3.uttrycket offentlig kontroll: a) offentlig kontroll enligt förordning (EU) 2017/625, och b) kontroll i övrigt av att denna lag och föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av lagen följs, 4. uttrycket annan offentlig verksamhet: a) annan offentlig verksamhet enligt förordning (EU) 2017/625, och b) motsvarande offentlig verksamhet som utförs med stöd av lagen eller föreskrifter eller beslut som har meddelats med stöd av lagen, 5. uttrycket växtprodukt: växtprodukt enligt förordning (EU) 2016/2031 och genomförandeakter som har antagits med stöd av förordning (EU) 2016/2031, 6. uttrycket växtskadegörare: skadegörare enligt förordning (EU) 2016/2031, 7. uttrycket fristående officiell växtskyddsinspektör: en officiell växtskydds- inspektör som inte har en anställning vid en statlig kontrollmyndighet, 8. uttrycket Europeiska unionens territorium: det geografiska område som ska anses som unionens territorium enligt artikel 1.3 i förordning (EU) 2016/2031, och 9. uttrycket medlemsstat inom Europeiska unionen: ett geografiskt område inom en stat som omfattas av unionens territorium. I denna lag avser följande uttryck skadegörare som är förtecknade som sådana i genomförandeakter som har antagits med stöd av förordningen (EU) 2016/2031: – karantänskadegörare för skyddad zon, och – reglerad EU-icke-karantänskadegörare. I bestämmelsen klargörs betydelsen av vissa centrala uttryck som används I den nuvarande växtskyddslagen definieras uttrycken växt, växt- produkt och växtskadegörare i 1 §. Övervägandena finns i avsnitten 9.3 Paragrafen har utformats efter synpunkter från Lagrådet. I punkten 1 definieras uttrycken andra föremål, karantänskadegörare, växter och växter för plantering. Uttrycken ges samma betydelse som i I artikel 2.5 i växtskyddsförordningen definieras andra föremål som alla material eller föremål, utom växter och växtprodukter, som kan hysa eller sprida skadegörare, inbegripet jord eller odlingssubstrat. kan t.ex. vara begagnade maskiner och bikupor. Uttrycket karantänskadegörare definieras i artikel 3 i växtskyddsförord- Uttrycket karantänskadegörare omfattar EU-karantänskadegörare (artikel 4 i växtskyddsförordningen), skadegörare som bedöms uppfylla kriterierna för att förtecknas som EU-karantänskadegörare, s.k. potentiella EU-karantänskadegörare (artiklarna 29 och 30 i växtskyddsförordningen) samt karantänskadegörare för skyddad zon (artikel 32 i växtskyddsförord- Uttrycket karantänskadegörare beskrivs närmare i avsnitt 7.2. Uttrycket växter definieras i artikel 2.1 i växtskyddsförordningen och omfattar levande växter och vissa uppräknade levande växtdelar, t.ex. fröer som är avsedda för sådd, frukter, grönsaker och snittblommor. Växter för plantering är enligt definitionen i artikel 2.4 i växtskydds- förordningen växter som är avsedda att förbli planterade, att planteras eller EU-förordningen innehåller också i artikel 2.3 en definition av uttrycket plantering. Uttrycket växter för plantering omfattar alla växter som är avsedda att odlas vidare, t.ex. plantor och blomsterlökar i trädgårdsbutiker, sticklingar, fröer avsedda för sådd och utsädespotatis. Snittblommor samt potatis och torkade bönor som säljs som livsmedel är däremot inte växter för plantering, även om det är möjligt att plantera dem. I punkten 2 ges uttrycken officiell växtskyddsinspektör och organ med delegerade uppgifter samma betydelse som i EU:s nya kontrollförordning. Uttrycket officiell växtskyddsinspektör definieras i artikel 3.33 i förord- ningen, och uttrycket organ med delegerade uppgifter i artikel 3.5. organ med delegerade uppgifter avses i kontrollförordningen en separat juridisk person och inte kommunala eller statliga organ. lämnas över till sådana offentliga organ anses de i stället vara behöriga I punkten 7 definieras uttrycket fristående officiell växt- I punkten 3 införs en definition av uttrycket offentlig kontroll. offentlig kontroll avses dels offentlig kontroll såsom uttrycket definieras i