prop · H903144 · 2022-03-02 00:00:00 — Urvalet begränsar dock våra möjligheter att uttala oss om hanteringen av stöd till organisationer som inte har varit prioriterade inom svenskt multilateralt utvecklingssamarbete, det vill säga organisationer för vilka inte har haft några organisationsstrategier, vilka också totalt sett fått mindre pengar från . Urvalsprocess och val av tidsperiod Vi har delat in urvalsprocessen i flera steg. Det första steget var att identifiera vilka organisationer som mottagit mest stöd . I urvalets andra steg valde vi ut samarbetet med fem organisationer för fallstudier. I det tredje, och sista, urvalssteget identifierade vi de multi-bi-insatser som ingår i fallstudierna. I de följande avsnitten beskriver vi respektive steg i urvalsprocessen. Vi har valt att granska svenskt stöd till multilaterala organisationer som har getts –2019. Detta för vi ska kunna täcka in aktuella förhållanden och ha möjlighet att inkludera uppföljningar i granskningen. De senaste inrapporterade data som fanns tillgängliga vid granskningens inledning () var . Därför har vi valt att granska perioden . 279Urvalet diskuterades med UD () och Sida (). Inför dessa möten fick UD och Sida ta del av ett utkast av steg 1 och 2 i denna bilaga. 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Steg ett i urvalsprocessen: identifiering av de största mottagarna av multilateralt stöd Ett av motiven till granskning är att storleken på det multilaterala stödet är väsentligt, det vill säga att det är så stort att anser det vara av statsfinansiell betydelse. Det är stora skillnader i stödens storlek och därför har vi valt att granska organisationer som fått relativt stora stöd. Det innebär också att granskningen täcker in en större del av multilaterala bistånd. Det första steget i vår urvalsprocess var följaktligen att identifiera vilka organisationer som fått mest svenskt stöd –2019. Organisationer som framför allt ägnar sig åt humanitärt bistånd och organisationer som handläggs av andra departement än UD valde vi också bort (se avsnitt 1.2.2 i granskningsrapporten). Sammanlagt fick 121 multilaterala organisationer kärnstöd och/eller multi-bi-stöd från –2019. Det är stora skillnader i storleken på stöden: de minsta stöden låg på ett par , medan de största stöden omfattade flera miljarder kronor.280 I tabell 1 redovisar vi stödet till de multilaterala organisationer som har mottagit mer än i kärnstöd och multi-bi-stöd från –2019 inom ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (de avgränsningar som nämns i rutan ovan är gjorda i tabellen). Tabell 1 Multilaterala organisationer som mottagit mer än i svenskt stöd –2019 Världsbanksgruppen (VBG)* 7 343 034 860 4 188 850 117 11 531 884 976 2 361 061 491 4 799 103 210 7 160 164 701 2 109 143 872 3 265 808 793 5 374 952 665 1 878 197 135 1 103 411 448 2 981 608 583 Globala fonden för aids, tuberkulos och 2 500 000 000 2 500 000 000 malaria (GFATM) Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) 2 221 085 005 2 221 085 005 1 089 269 884 Globala vaccinalliansen (GAVI) Globala miljöfonden (GEF) *I tabellen omfattar stödet till VBG stöd som getts till , och , se text nedan. Källa: bearbetning av Sida, 20200518 multibi avtalspart, statistiskt underlag inkommet per mejl . 280Riksrevisionens bearbetning av Sida, 20200518 multibi avtalspart, statistiskt underlag inkommet per mejl . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Tabell 1 visar att de tre organisationer som mottog mest svenskt stöd var Världsbanksgruppen (VBG), och (). Till VBG hör fem institutioner: Internationella utvecklingsfonden (), Internationella återuppbyggnads- och (), Internationella finansieringsbolaget (IFC), Multilaterala investeringsorganet (MIGA) och Internationella centret för lösning av investeringsvinster (ICSID).281 I budgetpropositioner, liksom i organisationsstrategi, hanteras dessa fem institutioner som en organisation, det vill säga som VBG.282 Ungefär hälften av stödet till VBG kanaliseras som kärnstöd till . Steg två i urvalsprocessen: val av multilaterala organisationer för fallstudier I det andra steget i urvalsprocessen utgick vi från stödet till de elva organisationer som presenteras i tabell 1. I steg två har vi gjort en sammanvägning av flera kriterier för att säkerställa att det slutliga urvalet inkluderar organisationer som är relevanta för både kärnstödet och multi-bi-stödet. Vi beskriver i följande avsnitt hur steg två har gått till och hur vi har valt organisationerna. I rutan på nästa sida presenterar vi de kriterier vi har identifierat som relevanta för att täcka in aspekter som är viktiga för granskningen. Urvalet bygger på en sammanvägning av dessa kriterier. 281Bilaga till regeringsbeslut UD2020/03273/GA, s. 2. MIGA och ICISD har dock inte mottagit något multilateralt stöd från . Det finns stöd som kategoriserats som stöd till ””, men detta stöd är inte inkluderat i tabellen eftersom det är oklart till vilken institution inom detta stöd har getts. Se bearbetning av Sida, 20200518 multibi avtalspart, statistiskt underlag inkommet per mejl . 2020/21:1 UO 7; Bilaga till Regeringsbeslut UD2020/03273/GA. 80 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Urvalskriterier för steg 2 Både kärnstöd och multi-bi-stöd: Urvalet inkluderar främst multilaterala organisationer som både har fått kärnstöd- och multi-bi-stöd –2019. Det möjliggör för oss att besvara granskningens tredje delfråga, om förutsättningar för ett samstämmigt agerande mellan regeringen och Sida. Förekomst av organisationsstrategi: Enbart stöd till organisationer som har en organisationsstrategi har inkluderats i urvalet. Detta för att vi bedömer att förutsättningarna för samstämmighet är större om det finns en organisationsstrategi. Typ av stöd: För att täcka in olika slags stöd ska urvalet inkludera följande: •minst en , en bank och en fond/annan multilateral organisation •stöd till minst en organisation som fått ettåriga kärnstöd •stöd till minst en organisation som fått fleråriga kärnstöd . har antalet fleråriga kärnstöd ökat och de kommer sannolikt att öka . Därför anser vi att det är viktigt att den här typen av stöd inkluderas i granskningen. relativa storlek som givare: Urvalet inkluderar samarbeten med organisationer där är en relativt stor givare. Detta eftersom det kan ge ökade möjligheter till svenskt inflytande. * I urvalet har vi därför tagit hänsyn till: •Sveriges procentuella bidrag till organisationens totala kärnstödsinkomster •Sveriges ranking bland kärnstödsgivare. Fokalpunktskategori på Sida: På Sida finns det fokalpunkter, det vill säga medarbetare som har i uppdrag att bland annat samordna, underhålla och utveckla myndighetens relationer med multilaterala organisationer. Fokalpunkterna är indelade i fyra kategorier beroende på vilken ambitionsnivå Sida har för arbetet med den specifika organisationen. ** Kategorierna indikerar hur mycket arbetstid en medarbetare ska lägga på fokalpunktsarbetet för en viss organisation. Vår intention är att inkludera flera fokalpunktskategorier i vårt urval. Kategorierna ser ut som följer: •kategori 1: eller mer av en årsarbetskraft. •kategori 2: 25–av en årsarbetskraft. •kategori 3: 5–av en årsarbetskraft. •kategori 4: 1–av en årsarbetskraft. Antal multi-bi-insatser: Genom att täcka in organisationer som har genomfört ett större antal Sida-insatser i urvalet har vi fler möjligheter att välja olika insatser i nästa steg i urvalsprocessen (det vill säga urvalet av multi-bi-insatser inom Sidas utvecklingssamarbete). *I multistrategin skriver regeringen: ”Att vara en av de största finansiärerna till en multilateral organisation innebär möjligheter, men också ett stort ansvar. Det kan finnas ett värde i att tillhöra de allra största givarna i organisationer som är högt prioriterade av , speciellt när det gäller möjlighet till egen representation i en organisations styrelse, eller när ett stort svenskt stöd på annat sätt ökar inflytande”, Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21055/FN, s. 5. **Ambitionsnivån grundar sig på en sammanvägning av flera faktorer, däribland regeringens prioriteringar och storleken på Sidas stöd, se Sida, Reviderat beslut för Sidas arbete med multifokalpunkter, 2017. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Vi har också haft andra aspekter i åtanke när vi har gjort vårt urval, men dessa har inte utgjort urvalskriterier. Det rör sig till exempel om att i möjligaste mån inkludera olika slags FN-organisationer, som fonder, program och fackorgan, liksom att ta med organisationer som har sina huvudkontor i olika städer. Vi menar att dessa aspekter inte är avgörande för hanteringen av beslut, tillhörande underlag och uppföljningar eller vilka förutsättningar som finns för samstämmighet. Därför utgör de inte regelrätta urvalskriterier. I de fall valet har stått mellan olika organisationer har vi däremot vägt in dessa aspekter. Våra urvalskriterier medför sannolikt en relativt positiv vinkling av vårt urval på så vis att vi har valt att granska stöd till organisationer som får stora stöd. Det är rimligt att anta att dessa beslut och tillhörande underlag som rör kärnstöd, men även multi-bi-stöd, är relativt väl underbyggda i jämförelse med mindre stöd till samma organisationer. Val av stöd till multilaterala organisationer Utifrån ovan nämnda urvalskriterier har vi i tabell 2 sammanställt information om de elva organisationer som fått mer än i svenskt stöd –2019 (se tabell 1). Tabell 2 Information om organisationer 17 2019–2022) flerårigt (2010– flerårigt (2018– flerårigt (2018– AfDF 14 2019– R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N flerårigt (2018– 2016–2019, *De organisationer som har fått kärnstöd respektive multi-bi-stöd har fått det samtliga år. De organisationer som inte har fått multi-bi-stöd har inte fått det något av åren 2017–2019. Källa: Prop. 2020/21:1 UO 7, s. 17; bearbetning av Sida, 20200518 multibi avtalspart, statistiskt underlag inkommet per mejl ; mejl från UD, . Med utgångspunkt i tabell 1 och 2 har stödet till fem organisationer valts ut för fallstudier i granskningen. Dessa organisationer är VBG, UNDP, UNFPA, och . Med detta urval täcker vi in en bank (VBG), tre FN-organisationer (UNDP, UNFPA och ) och två fonder/annan multilateral organisation (och ). I flera av dessa organisationer är en relativt stor givare. Flera av de organisationer som ingår i vårt urval har fått både ett- och fleråriga kärnstöd under granskningsperioden.283 Samtliga organisationer, utom och , genomför också ett relativt stort antal multi-bi-insatser. Urvalet täcker även in samtliga fokalpunktskategorier på Sida. De organisationer som ingår i vårt urval har olika verksamhetsinriktningar. VBG och UNDP arbetar inom flera sektorer, medan de övriga organisationerna arbetar inom specifika områden: befolkningsområdet (UNFPA), jordbruksområdet () och hälsoområdet (GFATM). 283Mejl från UD, . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Motivering till val av stöd till multilateral organisation Vi inledde urvalsprocessen med att välja bort stödet till UNOPS, eftersom inte har någon organisationsstrategi för organisationen. Vi prioriterade sedan ner de organisationer som inte fått både kärn- och multi-bi-stöd –2019 (dessa organisationer är markerade med grått i tabell 2). Efter denna första prioritering gjordes urvalet med utgångspunkt i de urvalskriterier som presenterades i rutan ”Urvalskriterier steg 2”ovan. Här följer en presentation av stödet till de organisationer som vi har valt att inkludera som fallstudier i granskningen, med en motivering. VBG: VBG var den i särklass största mottagaren av svenskt multilateralt bistånd 2017–2019. Sammanlagt fick VBG i stöd . Det är också den organisation som fått mest kärnstöd. Det svenska stödet till VBG är omfattande och därför inkluderar vi detta stöd i vårt urval, även om är en relativt liten givare. rankades som nummer sju bland kärnstödsgivare och det svenska kärnstödet utgjorde av organisationens totala kärnstödsinkomster. UNDP: UNDP var den näst största mottagaren av stöd och den organisation som fått mest stöd från Sida. rankades som nummer tre bland kärnstödsgivare och det svenska kärnstödet utgör av organisationens totala kärnstödsinkomster. är därmed en relativt stor givare till UNDP. UNFPA: UNFPA återfanns bland de organisationer som fått mest svenskt stöd 2017–2019 och var en relativt stor givare till organisationen . Genom att ta med UNFPA inkluderade vi Sidas fokalpunktskategori 2. I stället för UNFPA övervägde vi att inkludera . Men eftersom , liksom VBG och UNDP, var klassad i fokalpunktskategori 1 valde vi att ta med UNFPA. : –2019 var den enda fonden/annan multilateral organisation som fick både kärnstöd och multi-bi-stöd av de organisationer som inkluderas i tabell 2. är en internationell finansiell institution och ett av FN:s fackorgan.284 UD beskriver dock att stödet till mer liknar det till en bank än till en fond.285 Trots något oklara status som organisation valde vi att inkludera den i vårt urval eftersom vi då också täcker in Sidas fokalpunktskategori 4.IFAD har dessutom sitt huvudkontor i , till skillnad från VBG, UNDP och UNFPA som har sina huvudkontor i eller Washington.286 284IFAD, ”About us”, hämtad ; United Nations “Funds, Programmes, ”, hämtad . är klassificerad som en “UN specialized agency”. 285Mejl från UD, . 286Se United Nations “Funds, Programmes, ”, hämtad . 84 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N GFATM: GFATM har inte fått något multi-bi-stöd –2019. För att inkludera en renodlad fond i vårt urval valde vi ändå att ta med stödet till GFATM.287 Eftersom GFATM inte får något multi-bi-stöd är den här fallstudien framför allt aktuell när vi granskar kärnstödet. Sida har trots detta en fokalpunkt för organisationen (fokalpunktskategori 3), vilket medför att det är relevant att titta på hur samstämmigheten mellan UD och Sida har sett ut i det här fallet. GFATM har sitt huvudkontor i . Steg tre i urvalsprocessen: val av multi-bi-insatser Det tredje steget i urvalsprocessen var att identifiera multi-bi-insatser inom ramen för Sidas multi-bi-stöd. Även detta urval gjorde vi strategiskt för att täcka in olika aspekter av multi-bi-stödet. Vi utgick från de organisationer som vi valde ut i det andra steget i urvalsprocessen. Valet av insatser genomfördes genom en sammanvägning av följande kriterier: Urvalskriterier för steg 3 Insatsernas storlek: För att täcka in en så stor del som möjligt av Sidas stöd till multilaterala organisationer valde vi att fokusera på relativt stora multi-bi-insatser. Insatser som genomförs inom ramen för olika strategier: För att täcka in olika slags multi- bi-stöd inkluderade urvalet insatser som gjorts inom ramen för både landstrategier, regionala strategier och tematiska strategier. Fortsättning på en tidigare insats: Genom att inkludera insatser som är en fortsättning på en tidigare insats var det möjligt att analysera hur eventuella uppföljningar har påverkat beslut om nya insatser. Utifrån Sidas statistik är det svårt att utläsa om en insats utgör en fortsättning på en tidigare insats eller inte. Eftersom detta var ett av våra urvalskriterier vände vi oss till fokalpunkterna för att identifiera vilka insatser som kunde vara relevanta för vår granskning. Vi skickade en förfrågan till fokalpunkterna där det framgick att vi önskade en lista över 10–15 insatser per organisation som stämde in på ovanstående urvalskriterier och som var representativa för stödet till organisationen.288 Utifrån de insatser som fokalpunkterna identifierade gjorde vi sedan ytterligare ett urval. Att fokalpunkterna hjälpte oss med att identifiera insatserna innebär dock en risk att de förslag som de har gett oss är sådana där utfallet har varit relativt gott. Eftersom vi bad om ett relativt stort antal insatser och fokalpunkterna inte arbetar direkt med genomförandet anser vi dock att dessa risker är begränsade. Vi har däremot varit medvetna om denna risk när vi har genomfört granskningen. 287GFATM verkar inte inom ramen för någon av utvecklingsbankerna eller FN. 288Till exempel har ingen fokalpunkt tagit med stöd till så kallade junior professional officer tjänster (JPO-tjänster) eller sekunderingar, eftersom dessa inte är representativa stöd. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Sida har endast genomfört en, för granskningen, relevant multi-bi-insats för . Den är inkluderad i granskningen.289 Eftersom Sida inte gett något stöd till GFATM har vi inte granskat några insatser från dem. När det gäller stöden till UNDP, UNFPA och VBG var vår initiala plan att själva titta i Sidas elektroniska arkiv, på plats på Sida, för att få information om de föreslagna multi-bi-insatser och eventuellt identifiera ytterligare insatser för fallstudier. På grund av restriktion om hemarbete under coronapandemin var detta inte möjligt. När vi valde ut insatser utgick vi därför framför allt från den information vi har fått från fokalpunkterna. Viss information har också inhämtats från . Det första steget i processen för att välja ut multi-bi-insatser var att sortera insatserna efter avtalens storlek, utifrån kriteriet att fokusera på de största stöden. De avtal som var sorterades bort. Stöd till insatser som Sida gett inom ramen för strategierna för , , och sorterades också bort då de antingen varit, eller ska bli, föremål för andra granskningar av Riksrevisionen.290 Med utgångspunkt i avtalens storlek valde vi ut fem insatser per organisation som getts inom ramen för stödet till respektive organisation. Detta urval gjordes också strategiskt där vi tog hänsyn till följande: •Typ av strategi: intentionen var att få med två tematiska strategier och tre geografiska (en regional strategi och två landstrategier). •Fortsättning på ett tidigare stöd: att en majoritet av insatserna skulle vara en fortsättning på ett tidigare stöd. •Typ av insats: att olika slags insatser inkluderas i urvalet, delvis beroende på vilken organisation det rör sig om (se rutan ”Urvalskriterier för steg 3” ovan). Urvalsprocessen resulterade i att följande multi-bi-insatser valdes ut, se tabell 3: 289Sammanlagt hade fyra multi-bi-insatser genomförts av –2019, men två av dem rörde sig om JPO-tjänster och en om en sekundering till , källa bearbetning av Sida, 20200518 multibi avtalspart, statistiskt underlag inkommet per mejl . Eftersom dessa stöd avser postering av svenskar vid organisationen, snarare än genomförandet av tematiska och geografiska strategier, ansåg vi inte dessa vara relevanta för granskningen. 290Sidas samarbete inom ramen för dessa strategier har varit föremål för granskning av årliga revision. 86 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Information om multi-bi-insatser Namn på insats och Tematisk strategi: hållbar Ja, delvis. support 2019–2020 består av 4 delar säkerhet 2017–2022 där 2 är fortsättning och 2 är nya Finance 2017–2021 Ja (finns liknande i Ethiopien [sic] Regional strategi: SRHR SRHR/HIV programme Tematisk strategi: global UNFPA – UN Women Nej(?) GPE 2016–2019 Tematisk strategi: hållbar Delad insats mellan två Källa: Sida, Beslut om insats, Försäkring , insatsnummer 11297, u.d. (ej undertecknad); Sida, Beslut om insats, UNDP Peacebuilding 2019–2020, insatsnummer 13236, ; Sida, Beslut om insats, 2017–2021, insatsnummer 52190014, ; Sida, Beslut om insats, UNDP 2018–2022 Governance Program i Ethiopien [sic], insatsnummer 10733, ; Sida, Beslut om insats, UNFPA, Joint Regional UN SRHR/HIV programme, insatsnummer 10596, ; Sida, Beslut om insats, UNFPA, UNFPA MHTF, insatsnummer 61050158, ; Sida, Beslut om insats, UNFPA – UN Women gemensamt program för att förebygga könsrelaterat våld i , insatsnummer 11709, ; Sida, Beslut om insats, GPE 2016–2019, insatsnummer 61050050, ; Sida, Beslut om insats, Partnership 2016–2019, insatsnummer 61050147, ; Sida, Beslut om insats, 2018–2021, insatsnummer 12769, . 291För flera av insatserna i tabellen har Sida fattat beslut om finansiella tillägg till insatsens ursprungliga omfattning. Vårt urval baserades på information från fokalpunkterna, i vilken de uppgav insatsens slutliga omfattning. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Eftersom det enbart fanns en insats som rör är den inkluderad, även om insatsens totala avtalsstorlek enbart är . Bland de UNFPA-insatser som fokalpunkten listat fanns enbart en insats som genomförts inom ramen för en tematisk strategi, vilken vi inkluderade i granskningen. När det gäller stödet till VBG ingick inte någon regional strategi i fokalpunktens urval. Genom vårt urval täcker vi sammanlagt in fyra tematiska strategier, tre regionala strategier och fyra landstrategier. Endast en insats per strategi valdes ut för granskning, vilket innebär att belastningen för enskilda Sida-handläggare och utlandsmyndigheter begränsas. 88R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Genomförda intervjuer och exempel på intervjuguider Nedan presenterar vi två listor över intervjupersoner, en för Sida och en för UD. Listorna innehåller information om vilken referens vi har gett personerna i fotnoterna i rapporten, datum för intervjun och vilka befattningar personerna hade vid intervjutillfället. Vi har använt oss av följande förkortningar när det gäller intervjupersoner: •FS: Fokalpunkt Sida Befattningar på intervjuade personer Två gruppchefer och en tf biträdande enhetschef samt två Organisationsansvarig handläggare för UNFPA Organisationsansvarig handläggare för UNDP Organisationsansvarig handläggare för GFATM CU och HU, Gruppchef och organisationsansvarig handläggare för CU och HU, VBG Gruppchef och organisationsansvarig handläggare för Tre gruppchefer och en handläggare R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K T B I S T Å N D T I L L M U L T I L A T E R A L A O R G A N I S A T I O N E R Befattningar på intervjuade personer 2HS och FS, UNDP Två handläggare och Sidas fokalpunkt för UNDP Sidas fokalpunkt för VBG Sidas fokalpunkt för GFATM Sidas fokalpunkt för UNDP Ansvarig handläggare för en av Sidas multi-bi-insatser Ansvarig handläggare för en av Sidas multi-bi-insatser med UNFPA, även Sidas fokalpunkt för UNFPA 2HS, UNDP och FS, Två handläggare – en ansvarig handläggare för en av Sidas multi-bi-insatser med UNDP och en controller – och Sidas fokalpunkt för UNDP Ansvarig handläggare för Sidas multi-bi-insats med , Ansvarig handläggare för en av Sidas multi-bi-insatser Ansvarig handläggare för en av Sidas multi-bi-insatser Ansvarig handläggare för en av Sidas multi-bi-insatser 90 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har använt olika intervjuguider beroende på vad intervjun handlade om och vem det var vi intervjuade. Nedan ger vi två exempel på intervjuguider som vi har använt när vi har intervjuat handläggare på Sida respektive UD. Exempel på intervjuguide: intervjuer med handläggare av multi-bi- insatser på Sida Syftet med intervjun är att vi ska skapa oss en förståelse för hur Sidas arbete med multi- bi-stöd sker på insatsnivå. Vi kommer därför att intervjua ett antal handläggare som arbetar med multi-bi-insatser på Sida. Inga förberedelser behövs inför intervjun. Intervjun sker digitalt. Var därför noga med att inte röja uppgifter som kan omfattas av sekretess under intervjun eller i efterföljande mejlkorrespondens. 1.Hur länge har du handlagt den här insatsen?