prop · H903181 · 2022-03-22 00:00:00 — I de grund- läggande bestämmelserna för änkor födda eller senare, 84 kap. 6 §, fastställs hur ersättningen ska beräknas. För tid före den månad då änkan fyller ska 90-procentstillägget vara av det prisbasbelopp som gällde för dödsfallsåret. Regeringen föreslår att i de ovan nämnda paragraferna höjs till 2023 och ersätts med riktåldern 2026. Garantipension till änkepension regleras i lagen (2010:111) om infö- rande av socialförsäkringsbalken, förkortad införandelagen. I 7 kap. 30 och 32 §§ införandelagen anges att rätten till garantipension till änke- pension upphör den månad då änkan fyller . Det är ett mindre antal änkor som har garantipension till änkepension. Regeringen anser dock att det är principiellt viktigt att denna ålder anpassas till de föreslagna höjningarna av de pensionsrelaterade åldersgränserna. Regeringen föreslår därför att åldersgränsen höjs till 2023 och ersätts med riktåldern för pension. Även 7 kap. 23 § införandelagen innehåller en relevant 65-årsgräns. Denna bestämmelse reglerar rätten till 90-procentstillägget för de änkor vars make avlidit före . Regeringen föreslår att även denna 65-årsgräns ska höjas till 2023 och utgöras av riktåldern för pension . Förslaget medför ändringar i 77 kap. 18 §, 81 kap. 4 och 7 §§, 82 kap. 1, 4, 6–8, 14, 16, 20 och 21 §§, 84 kap. 6 och 16 §§ SFB och 7 kap. 23, 30 och 32 §§ lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Regeringens förslag: Åldersgränserna för rätt till merkostnads- ersättning ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slagen eller har inget att invända. 2021/22:181 avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höj- ningar av åldersgränser i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat och att den enda säkra konsekvensen är att det leder till ökade kostnader. DHR och anser att det inte ska finnas ett ålderstak för beviljande av merkostnadsersättning. Skälen för regeringens förslag: Merkostnadsersättningen avser skäliga kostnader som uppkommer på grund av en persons funktionsnedsättning och som går utöver de kostnader som är normala för personer utan funkt- ionsnedsättning i motsvarande ålder. Merkostnadsersättning uppgår till 30, 40, 50, av prisbasbeloppet. När nuvarande åldersgränser inom pensionssystemet ska höjas och knytas till riktåldern i syfte att förlänga arbetslivet bör också ålders- gränserna i närliggande socialförsäkringssystem höjas. avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höjningarna av ålders- gränserna i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat. Rege- ringen anser att äldre som är i förvärvsaktiv ålder också ska omfattas av ett rimligt försäkringsskydd. Det är därför viktigt att även åldersgränserna för rätt till merkostnadsersättning följer höjningarna av pensionsåldern så att dessa personer inte riskerar att stå utan socialförsäkringsskydd. DHR och anser att det inte ska finnas något ålderstak för beviljande av merkostnadsersättning. Denna proposition behandlar enbart anpassningarna av åldersgränserna utifrån de justeringar som görs i de pensionsrelaterade åldersgränserna. Frågan faller därför utanför arbetet med denna proposition. Eftersom merkostnadsersättningen har en stark koppling till övriga socialförsäkringsförmåner föreslår regeringen att åldersgränsen ska höjas till 2023 och utgöras av riktåldern för pension . Förslaget medför ändringar i 50 kap. 4 § SFB. Assistansersättning och personlig assistans Regeringens förslag: Åldersgränserna för assistansersättning och personlig assistans ska anpassas till och följa de föreslagna höjningarna av åldersgränserna för pensionssystemets grundskydd. De nuvarande åldersgränserna ska höjas från 65 till 2023 och därefter utgöras av riktåldern för pension . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slagen eller har inget att invända. avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höj- ningar av åldersgränser i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat och att den enda säkra konsekvensen är att det leder till ökade DHR är positiva till höjningen av åldersgränserna i de funktionshinders- specifika stöden, men menar att stöden ska kunna beviljas så länge individer är i arbetslivet. det är positivt att assistansersättning kan beviljas högre upp i åldrarna, och anser att det inte bör finnas en övre åldersgräns för att bevilja eller utöka stödet. anser att det inte alls ska finnas ett ålderstak för beviljande av assistansersättning. (numera en del av Fremia) anser att rätten till och om- fattningen på assistansersättningen inte ska begränsas av att en person upp- nått riktåldern för pension. Skälen för regeringens förslag: Personlig assistans kan ges till perso- ner som tillhör personkretsen som anges i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, och som till följd av stora och varaktiga funktionsnedsättningar behöver hjälp med andning, sin personliga hygien, måltider, att klä av och på sig, att kommunicera med andra eller annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funkt- ionshindrade. Den som behöver hjälp med dessa behov i genomsnitt mer än har rätt till assistansersättning enligt SFB. I SFB regleras att den som fyllt endast kan få assistansersättning om han eller hon haft ersättningen tidigare eller om ansökan har lämnats till För- säkringskassan senast dagen före 65-årsdagen och därefter beviljats. Antalet timmar får inte utökas när personen fyllt . Motsvarande reglering finns i 9 b § LSS. När den aktuella lagstiftningen infördes angavs att det inte var möjligt att bygga upp ett system som innebär att rätten till personlig assistans och assistansersättning skulle gälla oavsett den enskildes ålder. Rätten till per- sonlig assistans begränsades därför till personer som inte uppnått allmän pensionsålder, . förändrades lagstiftningen vilket gjorde det möjligt att få behålla assistansersättningen om den var beviljad . , , och menar samtliga att ålderstaket i merkostnadsersättningen bör justeras ytterligare eller helt tas bort. Denna proposition behandlar enbart anpassningarna av åldersgränserna utifrån de justeringar som görs i de pensionsrelaterade åldersgränserna. Frågan faller därför utanför arbetet med denna proposition. avstyrker förslaget eftersom de anser att signalvärdet av höjningarna av åldersgränserna i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat. För att åstadkomma ett förlängt arbetsliv och därigenom skapa förutsätt- ningar för långsiktigt höjda och trygga pensioner är det, såsom har påpe- kats tidigare, viktigt att inte endast åldersgränserna i pensionssystemet anpassas till det faktum att vi lever allt längre. För att åstadkomma detta behöver även åldersgränserna i kringliggande trygghetssystem anpassas, så även på det kommunala området. Regeringen föreslår därför att ålders- gränsen för personlig assistans enligt SFB och LSS höjs till 2023 och knyts till riktåldern . Förslaget medför ändringar i 51 kap. 8 och 10 §§ SFB och i 9 b § LSS. 2021/22:181 5.3.7 Regeringens förslag: De pensionsrelaterade åldersgränserna för bil- stöd ska höjas med 2023 och utgöras av riktåldern för pension . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slagen eller har inget att invända. avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höj- ningar av åldersgränser i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat och att den enda säkra konsekvensen är att det leder till ökade kostnader. menar att det är orimligt att knyta bilstöd till rikt- åldern. Arbetstagare som är i anställning bör kunna behålla, eller vid nyanställning få, bilstöd under tid i anställning. DHR är positiva till höj- ningen av åldersgränserna i de funktionshindersspecifika stöden, men menar att stöden ska kunna beviljas så länge individer är i arbetslivet. Skälen för regeringens förslag: Bilstöd kan lämnas till en försäkrad som på grund av sitt eget eller sitt barns varaktiga funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita allmänna kommunikationer. Det finns totalt fyra grupper som bilstöd kan lämnas till och av dem är det de två första grupperna som påverkas av pensionsål- dershöjningarna: 1.en försäkrad som är och är beroende av ett fordon för att genom arbete få sin försörjning eller ett väsentligt tillskott till sin för- sörjning, eller för att genomgå arbetslivsinriktad utbildning eller genomgå rehabilitering under vilken han eller hon får rehabiliterings- ersättning eller aktivitetsstöd enligt föreskrifter som meddelas av rege- ringen, 2.en försäkrad som är och, efter att ha beviljats bidrag enligt 1, har beviljats sjukersättning eller aktivitetsersättning. Såväl som DHR anser att bilstödet ska kunna beviljas så länge individen är i arbetslivet. Denna proposition behandlar enbart anpassningarna av åldersgränserna utifrån de justeringar som görs i de pensionsrelaterade åldersgränserna. Frågan faller därför utanför arbetet med denna proposition. avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höj- ningarna av åldersgränserna i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat. Regeringen anser att äldre som är i förvärvsaktiv ålder ska om- fattas av ett rimligt försäkringsskydd. För att få del av bilstödet krävs att en person är beroende av ett fordon för sin försörjning. Det är då också rimligt att möjligheten att få stödet sträcker sig fram till den ålder då en person kan få såväl inkomstpension som ta del av pensionssystemets grundskydd. För personer som har sjukersättning är det rimligt att åldern för rätt till bilstöd även följer åldersgränsen för sjukersättning. Regeringen föreslår därför att den övre åldersgränsen för att få bilstöd ska höjas till 2023 och knytas till riktåldern . Förslaget medför ändringar i 52 kap. 10 § SFB. 5.3.8 Bidrag till arbetshjälpmedel Regeringens bedömning: Åldersgränsen för hur länge bidrag till arbetshjälpmedel kan lämnas bör höjas och anpassas till de föreslagna ändringarna av åldersgränsen för rätten att kvarstå i anställning enligt lagen om anställningsskydd. Det innebär att åldersgränsen bör höjas från 68 till 2023. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har inget att invända. avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höj- ningar av åldersgränser i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat och att den enda säkra konsekvensen är att det leder till ökade kostnader. menar att det är orimligt att knyta bidrag till arbets- hjälpmedel till rätten att kvarstå i anställningen enligt lagen om anställ- ningsskydd. Arbetstagare som är i anställning bör kunna behålla, eller vid nyanställning få, bidrag till arbetshjälpmedel under tid i anställning. Skälen för regeringens bedömning: Enligt 2 § förordningen (1991:1046) om bidrag till arbetshjälpmedel får bidrag lämnas till arbets- givaren eller den försäkrade och avse kostnaden för 1.att köpa eller, om det är ekonomiskt mera förmånligt, att hyra sådana arbetshjälpmedel eller anordningar på arbetsplatsen som behövs för att den försäkrade ska kunna utföra sitt arbete, 2.expertundersökningar i ärenden om sådana anpassningsåtgärder som avses i 1, och 3.att reparera arbetshjälpmedlet. Bidraget kan enligt 7 § i förordningen betalas ut till och med månaden före den då den försäkrade fyller . Åldersgränsen får anses följa dagens 68-årsgräns för rätten att kvarstå i anställning enligt 32 a § lagen (1982:80) om anställningsskydd, den så kallade las-åldern. Åldern för rätt att kvarstå i anställning höjdes från 67 till 2020 och höjs från 68 till 2023 (prop. 2018/19:91, bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276). När las-åldern höjdes från 67 till 2020 höjdes också åldersgränsen för bidrag till arbetshjälpmedel. Regeringen anser att åldersgränsen för bidrag till arbetshjälpmedel även fortsättningsvis bör följa las-åldern. Åldersgränsen bör därför höjas till 2023. 2021/22:181 5.4 Anpassningar av åldersgränserna i övriga Regeringens bedömning: Åldersgränserna för rätten att kvarstå i anställning enligt anställningsskyddslagen bör knytas till riktåldern för pension . Utformningen behöver analyseras vidare. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har inget att invända. () anser att det är viktigt att riktåldern inte blir högre än las-åldern. Skälen för regeringens bedömning: Åldersgränserna för rätten att kvarstå i anställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd har i enlighet med pensionsöverenskommelsen anpassats till förslagen i Ds 2019:2 avseende 2020 och 2023. har åldern höjts från 67 till och höjs åldern från 68 till (prop. 2018/19:91, bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276). OFR anser att det är viktigt att riktåldern inte blir högre än las-åldern. Regeringen instämmer och anser att las-åldern bör anpassas till riktåldern när den ändras. Regeringen bedömer att åldersgränserna för rätten att kvarstå i anställning bör knytas till riktåldern 2026, men att den närmare utformningen av en sådan anpassning behöver analyseras vidare. Regeringens förslag: Åldersgränserna för rätten till arbetslöshets- ersättning och rätten att bli medlem i en arbetslöshetskassa samt åldern då medlemskapet upphör utan uppsägning ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension enligt socialförsäkrings- balken . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slaget eller har inget att invända. avstyrker att en riktålder införs i arbetslöshetsför- säkringen eftersom de anser att signalvärdet av höjningar av åldersgränser i kringliggande försäkringssystem är ytterst begränsat och att den enda säkra konsekvensen är att det leder till ökade kostnader. Arbetsförmedlingen och Inspektionen för arbetslöshetsersättningen (IAF) är positiva till ambitionen om att förlänga arbetslivet, men påpekar att det finns åldersgränser i de arbetsmarknadspolitiska programmen som är kopplade till pensionsåldern, men som inte har omnämnts i prome- . Arbetsförmedlingen konstaterar att det med undantag för arbets- löshetsförsäkringen och insatser för nyanlända inte framgår om även arbetsmarknadspolitiska förordningar i övrigt kommer att omfattas av de höjda åldersgränser som föreslås för socialförsäkringssystemet och andra Arbetsförmedlingen efterlyser därför ett klargörande från regeringen. Skälen för regeringens förslag: Arbetslöshetsersättning betalas ut enligt de villkor som anges i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Villkoren för medlemskap i en arbetslöshetskassa framgår av lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Båda lagarna innehåller åldersgränser vid . Rätten till arbetslöshetsersättning upphör enligt 22 § lagen om arbetslöshetsförsäkring före den månad när den arbets- löse fyller . Enligt 34 § lagen om arbetslöshetskassor upphör rätten att bli medlem före den månad då den som ansöker om medlemskap fyller . Enligt 36 § samma lag upphör medlemskapet i en arbetslöshetskassa utan uppsägning den dag medlemmen fyller . Vid införandet av åldersregleringen angavs att ålderspensionärer av prin- cipiella, administrativa och ekonomiska skäl inte bör tillhöra arbetslös- hetsförsäkringen när deras försörjning är tillfredställande ordnad genom olika former av ålderspension (se prop. 1973:56 s. 195). avstyrker eftersom de anser att signalvärdet av höj- ningarna av åldersgränserna i arbetslöshetsförsäkringen är ytterst begränsat. Syftet med att införa en riktålder för pension är att bryta att betraktas som en förutbestämd pensionsålder och att därigenom förmå fler personer att arbeta längre upp i åldrarna. För att uppnå detta föreslår regeringen i denna proposition bland annat att åldersgränserna för pens- ionssystemets grundskydd ska höjas och att åldersgränserna därefter ska knytas till riktåldern för pension. Åldersgränserna för rätten till arbetslös- hetsersättning och medlemskap i en arbetslöshetskassa har en tydlig och naturlig koppling till pensionssystemets pensionsåldersnorm. Regeringen anser att kopplingen mellan regelverken bör bibehållas och föreslår därför att åldersgränserna ska höjas med 2023 och knytas till rikt- åldern för pension i enlighet med vad som föreslagits avseende ålders- gränserna för pensionssystemets grundskydd. Arbetsförmedlingen och IAF efterlyser ett klargörande från regeringen om arbetsmarknadspolitiska förordningar kommer att omfattas av de höjda åldersgränserna. Regeringen avser i sedvanlig ordning att se över behovet av förordningsändringar med anledning av denna proposition. Förslaget medför ändringar i 22 § lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring, och 34 och 36 §§ lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. 2021/22:181 5.4.3 Regeringens förslag: Åldersgränserna för att omfattas av lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska anpassas till och följa de föreslagna höjningarna av åldersgränserna för pensions- systemets grundskydd. De övre åldersgränserna ska höjas från 65 till 2023 och knytas till riktåldern för pension enligt socialförsäkringsbalken . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som uttalar sig tillstyrker för- slaget eller har inget att invända. Skälen för regeringens förslag: Lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, förkortad etablerings- lagen, reglerar det statliga ansvaret för etableringsinsatser. Arbetsför- medlingen ansvarar enligt lagen för att vissa nyanlända invandrare erbjuds insatser som syftar till att underlätta och påskynda deras etablering i arbets- och samhällslivet. Etableringslagen gäller för vissa nyanlända som har fyllt 20 men inte . Lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare innehåller bestämmelser om kommuners ansvar att erbjuda samhällsorientering. Lagen omfattar personer som har fyllt 18 men inte . Syftet med att införa en riktålder för pension är att komma bort från att betraktas som den normala pensionsåldern och därigenom ge fler personer möjlighet att arbeta längre upp i åldrarna. För att uppnå detta föreslår regeringen i denna proposition att åldersgränserna för pensions- systemets grundskydd och kringliggande socialförsäkringssystem höjs och därefter knyts till riktåldern för pension. Regeringen anser att även de övre åldersgränserna för att omfattas av etableringslagen och lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska höjas från 65 till 2023 och knytas till riktåldern för pension . Förslaget medför ändringar i 1 och 2 §§ lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och 1 a och 2 §§ lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 5.4.4Kommunala servicetjänster för äldre Regeringens förslag: Åldersgränsen för när kommunala service- tjänster får tillhandahållas utan föregående behovsprövning ska höjas från 68 till . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt Skälen för regeringens förslag: Kommuner får inte utan stöd i lag ge understöd till enskilda. Socialtjänstlagen (2001:453) ger kommuner såväl möjlighet som skyldighet att under vissa förutsättningar ge understöd till bland annat äldre. infördes dock en ny bestämmelse i socialtjänstlagen med innebörden att socialnämnden utan föregående behovsprövning får erbjuda hemtjänst till äldre personer. Syftet är att ge de kommuner som så önskar möjligheter att bevilja äldre kvinnor och män insatser inom äldre- omsorg på ett enklare sätt och med större utrymme för delaktighet och självbestämmande (prop. 2017/18:106). har kommunerna möjlighet att utan föregående individuell behovsprövning tillhandahålla servicetjänster åt personer som har fyllt . Det följer av 2 kap. 7 § lagen (2009:47) om vissa kommu- nala befogenheter. Med servicetjänster avses här tjänster som är avsedda att förebygga skador, olycksfall eller ohälsa och som inte utgör personlig omvårdnad. Det är inte frågan om en skyldighet för kommunerna att till- handahålla nämnda tjänster utan det är kommunerna själva som beslutar om och i så fall vilka tjänster som ska erbjudas, samt för vilka ålders- grupper. Den tidigare 67-årsgränsen motiverades dels av pensions- systemets flexibla pensionsålder med rätt att då kvarstå i anställning till , dels av att personer normalt inte har svårt att själva utföra de sysslor som omfattas av begreppet servicetjänster (prop. 2005/06:115 s. 149). Regeringen anser fortsatt att den nuvarande kopplingen mellan ålders- gränsen för de kommunala servicetjänsterna och rätten att kvarstå i anställ- ning bör bibehållas. Regeringen bedömer vidare att personer i allmänhet inte har svårt att själva utföra de sysslor som omfattas av begreppet servicetjänster. Regeringen föreslår därför att åldersgränsen för de kommunala service- tjänsterna ska anpassas till åldersgränsen i lagen (1982:80) om anställ- ningsskydd. Det innebär att åldersgränsen för de kommunala servicetjäns- terna höjs från 68 till . Förslaget medför ändringar i 2 kap. 7 § lagen (2009:47) om vissa kommu- nala befogenheter. Vissa åldersgränser i skatte- och Regeringens förslag: Åldersgränsen för att omfattas av bestämmel- serna om förhöjt grundavdrag i inkomstskattelagen ska höjas från 65 till 2023 och till 2026. Även åldersgränsen i bestämmelserna om avdrag för debiterade egenavgifter i samma lag ska höjas från 65 till 2023 och till 2026. ska bara ålderspensionsavgift beta- las på avgiftspliktig ersättning enligt socialavgiftslagen till personer som vid årets ingång har fyllt . gäller detta på avgiftspliktig ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt . Åldersgränsen i bestämmelserna om avdrag vid beräkning av egenavgifter i socialavgiftslagen ska höjas på motsva- rande sätt till 2023 och till 2026. Förslagen i promemoria överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslogs inte höjda åldersgränser i bestämmelserna om avdrag för debiterade egenavgifter i inkomstskatte- lagen eller i bestämmelserna om avdrag vid beräkning av egenavgifter i Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna däribland , akademikers centralorganisation (), () och flera kommuner till- styrker, avstår från att yttra sig eller har inga synpunkter på förslaget. remissinstanser, bl.a. , Försäkring och flera kommu- ner konstaterar att ändringarna är nödvändiga om Pensionsgruppens över- enskommelse om t.ex. höjd las-ålder ska kunna genomföras och att det är viktigt att arbetslivet förlängs, bl.a. för att klara den framtida kompetens- i (LO) påpekar att förbundet inte ställt sig bakom de höjda åldersgränserna i pensionssystemet. framför att det kan finnas skäl att avvakta med åldershöjningen från till avseende såväl skatter som social- avgifter och i stället höja skattereglerna till först när riktåldern höjs På så sätt skulle fler arbetstagare få erfarenhet av den lägre skatten innan de slutar att arbeta, vilket sannolikt skulle medföra att fler skjuter fram sitt utträde ur arbetslivet. Region avstyrker förslaget eftersom det innebär minskade inci- tament för att personer ska arbeta längre. gemenskap, och Senio- rerna (vilka svarat gemensamt och nedan benämns pensionärsförbunden) samt avstyrker förslaget om höjd åldersgräns för förhöjt grundavdrag. Flera av dessa remissinstanser påpekar vikten av att beskattningen av lön och pension är lika oavsett ålder och har invänd- ningar mot hur det förhöjda grundavdraget är konstruerat. Näringslivets Skattedelegation (NSD) kritiserar förslaget om ändrad åldersgräns för arbetsgivaravgiften då det i praktiken innebär höjd arbets-