prop · H903191 · 2022-03-22 00:00:00 — Aktgranskningen visar även att andelen anvisade nyanlända från ABO som lämnat önskemål baserat på möjlighet till arbete eller utbildning har ökat från 2020. 137Intervjuer med företrädare för , , , . 138Migrationsverket, Kvalitetschefens instruktion om riktlinjer avseende matchningskriterier vid anvisning av nyanlända, 2016, s. 3. 139Intervju med företrädare för , , . , PM för beslut. Ärende angående uppdatering av bosättningsunderlag, 2020. 140Intervjuer med företrädare för , 2020-10-20a, 2020-10-20b, . 141Migrationsverket, PM för beslut. Ärende angående uppdatering av bosättningsunderlag, 2020. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? också kräva mer resurser.142 Av beslutet till det nya bosättningsunderlaget framgår dock att det från flera håll inom myndigheten har lyfts att man ser en nytta av att ta in informationen så att den kan vägas in i bedömningen om anvisningskommun.143 Det framgår även att man, som en tidsbesparingsåtgärd, gjort förändringar i IT-systemen som ska förenkla arbetet med förändringarna i bosättningsunderlaget.144 I våra intervjuer med handläggare på har det lyfts att uppgifter om arbetslivserfarenhet och utbildningsbakgrund skulle kunna vara användbara för att göra en ännu bättre matchning, framför allt för att möjliggöra matchning där den nyanlända har en utbildning eller ett yrke som är efterfrågad på vissa orter.145 I en av våra intervjuer med en tjänsteperson på framkommer även att det pågår en förstudie om att använda matchningsalgoritmer i anvisningsarbetet, vilket skulle kräva uppgifter om nyanländas utbildnings- och arbetslivserfarenhet. Arbetet med matchningsalgoritmer syftar till att förbättra matchningen genom att göra en prediktion över i vilken kommun den nyanlända har störst chans till arbete. Arbetet uppges fortfarande vara i utvecklingsstadiet.146 6.6.3Att gör individanpassade anvisningar kan leda till att fler anvisas Vår granskning visar att inte samlar in uppgifter om nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund så att de kan användas vid beslut om anvisningskommun. Vi kan däremot konstatera att har utvecklat sitt arbetssätt för att bedöma och besluta om anvisningskommun och även lägger stor vikt vid andra individuella önskemål och behov, exempelvis önskemål om att bo nära släkt och vänner eller behov av specialistsjukvård.147 Vår aktstudie av anvisningsärenden visar att tagit större hänsyn till individuella faktorer vid beslut om anvisningskommun än vad de gjorde 2017.148 142Intervju med företrädare för och . 143Migrationsverket, PM för beslut. Ärende angående uppdatering av bosättningsunderlag, 2020, s. 4. 144Ibid, s. 2–3. 145Intervju med företrädare för , 2020-10-20a, 2020-10-20b och . 146Intervju med företrädare för , . 147Initialt bedömdes ärenden löpande vartefter de kom in och hänsyn togs främst till kommunernas ackumulerade uppfyllnadsgrad av kommuntalen. Arbetssättet har utvecklats så att en större mängd ärenden bedöms . I samband med detta tas även hänsyn till individuella behov och önskemål för att hitta en lämplig anvisningskommun. Initialt tillämpades även den så kallade närhetsprincipen som innebar att nyanlända, i de fall det var möjligt, skulle anvisas till den kommun de bott i . Intervjuer med företrädare för , 2020–10-20b, 2020–10-21b och . 148Riksrevisionens aktgranskning av anvisningsärenden –2020. Aktgranskningen visar att anvisade nyanlända från ABO som ”Ja” eller ”Ja, nästan” fått sina önskemål om kommun tillgodosedda var 2017 jämfört med 2020. ”Ja, nästan” innebär att den nyanlända anvisats till grannkommun eller i direkt närhet till önskad kommun. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Vi bedömer att det förändrade arbetssättet där större hänsyn tas till individuella förutsättningar kan bidra till att fler nyanlända tackar ja till den anvisningskommun de erbjuds. Det kan i sin tur leda till att en större andel nyanlända väljer att bosätta sig genom anvisning. Att fler nyanlända bosätts genom anvisning bedömer vi i sin tur främjar bosättningslagens intention om ett jämnare mottagande. Vår analys av statistik över avbrott visar att andelen anvisade nyanlända som tidigare vistats på anläggningsboenden och som tackat nej till erbjudande om anvisningskommun har minskat med cirka mellan 2017 och 2020.149 En risk med att enbart ta hänsyn till individuella önskemål och behov kan vara att anvisningarna koncentreras till vissa kommuner. Därför är det är viktigt att löpande följer upp och tar hänsyn till kommunernas ackumulerade uppfyllnadsgrad av kommuntalen så att ett jämnt mottagande mellan kommunerna uppnås. Vi bedömer att har ett arbetssätt där de väger in kommunernas ackumulerade uppfyllnadsgrad av kommuntalen, årsplaneringen samt nyanländas önskemål och behov. 6.7Migrationsverket kan i vissa fall inte beakta barnets bästa ska i varje ärende där det ingår barn beakta barnets bästa.150 Men i granskningen framkommer att myndigheten inte alltid kan beakta barnets bästa vid anvisning. Enligt har det uppstått ett fåtal situationer där ensamkommande barn som är kvotflyktingar inte har blivit anvisade till den kommun där barnet har anknytning. I vissa fall har det dessutom handlat om barn som av UNHCR tagits ut till på grund av att de har anknytningspersoner här.151 Det kan också handla om föräldrar som vill återförenas med sitt barn som tidigare anlänt till som ensamkommande kvotflykting eller ensamkommande asylsökande.152 Anledningen till att i dessa fall inte kan anvisa utifrån en bedömning av barnets bästa beror antingen på att kommunen i fråga har noll i kommuntal eller redan har uppfyllt sitt kommuntal. Kommuner inom samma län kan överlåta anvisningar till varandra, men det är inte alltid en sådan överenskommelse kommer till stånd. Anledningar kan vara att kommuner med 149Migrationsverket, ”Statistik över anvisningar och mottagande enligt 2017–kommuntal”, hämtad . Statistik över andelen nyanlända från ABO som tackat nej till anvisning jämförs med andelen avräknade anvisningar från ABO. Siffrorna kommuntal är hämtade och är preliminära. 150Artikel 3 lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. 151Intervju med företrädare för , , . 152Migrationsverket, Hemställan om ändring i förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, 2021, s. 2. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? ett lågt kommuntal inte vill ge bort platser eller att kommuner inte vill ta emot fler än det tidigare beslutade kommuntalet.153 Vi noterar att under granskningens gång inkommit med en hemställan till regeringen gällande en förordningsändring i bosättningsförordningen. föreslår i hemställan att de ska ges möjlighet att undantagsvis anvisa nyanlända utöver kommuntalet när detta är nödvändigt för att tillgodose barnets bästa i en viss situation.154 153Intervju med företrädare för , och . 154Se , Hemställan om ändring i förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, 2021. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 7Har det uppstått några konsekvenser för kommuner utöver lagens intentioner? I avsnittet beskriver vi vilka konsekvenser som bosättningslagens införande har haft i kommuner. Avsnittet bygger på beskrivningar från intervjuer med tjänstepersoner och politiker i fem kommuner. Beskrivningarna har även kompletterats utifrån intervjuer med ett urval av länsstyrelser. De intervjuade kommunerna har fått antingen ökat, minskat eller oförändrat mottagande av nyanlända155 efter lagens införande, är geografiskt spridda i landet samt har valt att erbjuda nyanlända som anvisas till kommunen permanenta bostadskontrakt eller tillfälliga bostadskontrakt. Vi har inte analyserat hur vanligt förekommande eller allvarliga de konsekvenser som framförs är eller om samma konsekvenser finns i fler kommuner än dem vi intervjuat. Eftersom våra iakttagelser i huvudsak grundar sig på erfarenheter från fem kommuner är analysen inte uttömmande. Andra kommuner kan ha andra erfarenheter. Eftersom nivåerna på mottagandet av nyanlända minskade kraftigt åren efter bosättningslagens införande har det också varit svårt att utifrån intervjuer fastställa om konsekvenserna för kommunerna enbart varit en följd av lagens införande. Våra huvudsakliga fynd är: •De kommuner som fått ett ökat mottagande genom anvisning efter lagens införande uppger att de fått ökade kostnader för försörjningsstöd. •De kommuner som fått ett minskat anvisningsmottagande efter lagens införande uppger att de ser en risk för att kommunen inte kan upprätthålla en beredskap och kapacitet att ta emot nyanlända. •Flera länsstyrelser uppger att aktiv medverkan till bosättning i annan kommun är ett problem i deras län och att det delvis kan bero på kommunernas tolkning av bosättningslagen. 7.1Både ett ökat och ett minskat anvisningsmottagande har fått konsekvenser för kommuner Utöver lagens intentioner bedömde regeringen i förarbetena till lagen att det kunde leda till andra konsekvenser för kommunerna. Regeringen konstaterade att lagen skulle få konsekvenser för de kommuner som i det frivilliga systemet tog emot förhållandevis få nyanlända eftersom de nu skulle få ett ökat mottagande. I dessa kommuner konstaterade regeringen att det kunde komma att krävas 155Mottagandet avser kommunens totala mottagande av nyanlända per 1 000 invånare. I fyra av de fem intervjuade kommunerna sammanfaller förändringen av det totala mottagandet med förändringen i anvisningsmottagandet. I den kommun som fått ett oförändrat totalt mottagande av nyanlända har andelen som tagits emot efter anvisning ökat. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? investeringar i bostadsbyggande eller andra insatser för att tillgängliggöra bostäder för nyanlända.156 Regeringen bedömde att en höjd ersättning till kommuner för mottagandet av nyanlända skulle öka kommunernas förutsättningar att klara av att ta emot nyanlända. Regeringen resonerade inte i propositionen som ligger till grund för lagen, om det skulle uppstå konsekvenser för de kommuner som skulle få ett minskat anvisningsmottagande, utöver intentionerna.157 Nedan beskriver vi vilka konsekvenser, utöver intentionerna, som införandet av bosättningslagen haft i våra intervjuade kommuner. 7.1.1Kommuner som fått ökat mottagande ser ökade kostnader för försörjningsstöd Tre av de fem intervjuade kommunerna uppger att kommunen fått ökade kostnader för försörjningsstöd till nyanlända, i takt med att anvisningsmottagandet har ökat. En tjänsteperson i en av kommunerna uppger dock att nyanlända inte är den enskilt bidragande faktorn.158 Av de tre kommunerna har två fått ett jämförelsevis stort ökat mottagande av nyanlända efter anvisning och ett ökat mottagande totalt efter lagen. Den tredje kommunen har fått ett relativt oförändrat totalt mottagande av nyanlända men en ökad andel nyanlända som tagits emot i kommunen efter anvisning. Tjänsteperson i en av kommunerna uppger att kommunens ökade kostnader för försörjningsstöd, utöver ett ökat mottagande, också beror på att etableringstiden inte är tillräcklig för den nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden.159 I en av de andra kommunerna uppger både politiker och tjänstepersoner att kommunen fått ökade kostnader för försörjningsstöd på grund av tidsglappet som kan uppstå från att dagsersättningen från upphör till dess att etableringsersättning betalas ut.160 För anvisade upphör i regel dagersättningen att betalas ut när personen mottas i en kommun.161 Etableringsersättningen kan betalas ut först efter att personen skrivits in i etableringsprogrammet hos Arbetsförmedlingen. har i sin återrapportering till regeringen lyft att de ökade kostnaderna för försörjningsstöd i 2015/16:54 s. 17 och 33–35, bet. 2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128. har tidigare granskat det statliga stödet som riktades till kommuner för att stimulera ett ökat bostadsbyggande, både generellt och i kommuner som tog emot nyanlända. Granskningen visade att stödet varit ineffektivt och borde ha utformats på ett annat sätt. Se , Stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande, 2019. 157I departementspromemorian som ligger till propositionen anger regeringen att den mer proportionerliga fördelningen kan minska kostnader i vissa kommuner för till exempel förskola och skola som följer av ett mycket högt och ibland svårförutsett mottagande. Se Ds 2015:33, s.60. 158Intervju med tjänsteperson i kommun C, . 159Intervju med tjänsteperson i kommun D, . 160Intervju med tjänstepersoner i kommun A, och intervju med politiska företrädare i kommun A, . 161Migrationsverket, ”Ekonomiskt stöd för nyanlända”, hämtad . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN det så kallade glappet är en utmaning i vissa delar av landet.162 Även SKR har konstaterat att kostnaderna för försörjningsstöd i glappet har ökat från 2016.163 Vi har inte inom ramen för den här granskningen undersökt om eller i vilken utsträckning som införandet av bosättningslagen har bidragit till den här ökningen. har dock i en tidigare granskning 2014 beskrivit att glappet mellan dagersättningen och etableringsersättningen ofta innebär att nyanlända måste vända sig till kommunen för att få ekonomisk hjälp. Det framgick även att det för många kommuner kunde leda till ökade kostnader för kompletterande försörjningsstöd. konstaterade även att glappet riskerade att bli ännu större efter förändrade regler för när Arbetsförmedlingen kan betala ut etableringsersättning. De förändrade reglerna innebar att Arbetsförmedlingen först kan upprätta etableringsplan och betala ut etableringsersättning när den nyanlända mottagits i en kommun.164 7.1.2Minskat mottagande påverkar kommunernas beredskap, kompetens och kvalitet Två av de fem intervjuade kommunerna har fått ett minskat anvisningsmottagande efter bosättningslagens införande.165 har även det totala mottagandet av nyanlända i minskat vilket också bidragit till att dessa kommuner har ett lågt mottagande av nyanlända . I intervjuer med politiska företrädare och tjänstepersoner i kommunerna lyfts att det minskade mottagandet sammantaget har lett till organisatoriska nedskärningar vilket de uppger riskerar att påverka kommunernas beredskap och kapacitet. Bland annat nämns utmaningar att bibehålla kompetens när personalstyrkan behöver minskas, svårigheter att upprätthålla kvalitet i mottagandet och insatser, nedskärningar inom skola samt att startsträckan för att växla upp och möta ett eventuellt högre mottagande blir längre med en liten grundbemanning. En av kommunerna beskriver att skolans ekonomi särskilt har påverkats eftersom de statliga medlen minskat i takt med det minskade mottagandet. Vidare beskrivs att det blir en utmaning för kommunen när medlen försvinner men stödbehovet hos tidigare mottagna elever finns kvar . menar både tjänstepersoner och politiska företrädare i kommunerna att de dragit stor lärdom av att en gång tidigare klarat ett ökat mottagande, och att de därför är bättre rustade idag.166 Enligt beskriver många av länets kommuner som har ett lågt mottagande att det även är svårt att behålla en grundbemanning efter att den 162Länsstyrelsen län, Återrapportering av uppdrag 18 enligt regleringsbrevet , 2021, s. 9. 163Sveriges Kommuner och Regioner, PM. Etableringsprogrammet och ekonomiskt bistånd, 2020. 164Riksrevisionen, Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande, 2014. 165Kommuntal var för kommunerna 8 respektive 17. 166Intervju med tjänstepersoner i kommun E, ; Intervju med politiska företrädare i kommun E, och ; Intervju med tjänstepersoner i kommun B, och , ; Intervju med politiska företrädare i kommun B, . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? statliga grundersättningen till kommuner för mottagande av nyanlända försvann 1 januari 2020.167 i uppger i intervju att länets kommuner har fått ett lågt anvisningsmottagande efter lagens införande. fördelar därför kommuntalen så att alla kommuner får ett anvisningsmottagande. Enligt ger det kommunerna en ekonomisk möjlighet att upprätthålla en organisation för mottagande av nyanlända, utifall att mottagandet skulle öka.168 7.1.3Kommuner erbjuder olika boendelösningar till anvisade nyanlända Bosättningslagen innehåller inga bestämmelser om hur länge anvisningskommunen ansvarar för bosättningen av nyanlända. Några särskilda krav på typ av bosättning uppställs inte, utan det är upp till kommunen att avgöra hur skyldigheten ska fullgöras i ett enskilt fall.169 Av förarbetena till lagen framgår att regeringens intention är att kommunen i så stor utsträckning som möjligt ska erbjuda permanenta boendelösningar.170 Våra intervjuer visar att fyra av de fem intervjuade kommunerna erbjuder permanenta boendekontrakt till nyanlända som tas emot i kommunen efter anvisning. I intervjuerna framkommer även att det kan finnas olika anledningar till att kommunen väljer att erbjuda en viss typ av boendelösning till målgruppen. Två av de intervjuade kommunerna uppger att de har en god bostadssituation och erbjuder permanenta bostadskontrakt hos det kommunala bostadsbolaget till nyanlända som anvisas till kommunen. Den ena kommunen ger förtur i bostadskön till nyanlända, och den andra har en bostadsgaranti för alla sina kommuninvånare.171 De övriga tre kommunerna uppger att det råder en generell bostadsbrist i kommunen men de erbjuder olika boendelösningar till målgruppen. I den ena kommunen uppger en av de intervjuade politiska företrädarna att de ser sitt ansvar enligt bosättningslagen som långsiktigt och därför har valt att bygga bostäder till målgruppen och erbjuda permanenta kontrakt.172 Denna kommun beviljades medel från det statliga stödet för bostadsbyggande som infördes i samband med bosättningslagen.173 I den andra kommunen ges nyanlända förtur till permanenta kontrakt hos det kommunala bostadsbolaget. Intervjuad politiker i kommunen uppger att de valt denna strategi för att visa individerna att de tror på 167Intervju med företrädare för , . 168Intervju med företrädare för , . 2015/16:54, s. 39. 170Ibid, s. 18. 171Intervju med politisk företrädare i kommun B, ; Intervju med tjänstepersoner i kommun B, ; Intervju med politisk företrädare i kommun E, ; Intervju med tjänsteperson i kommun E, . 172Intervju med politisk företrädare i kommun D, . 173Mejl från företrädare för kommun D, . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN dem.174 I den tredje kommunen har kommunfullmäktige tagit ett principiellt beslut att endast erbjuda tillfälliga kontrakt på två år175, , med hänvisning till likställighetsprincipen samt en ansträngd bostadssituation.176 7.1.4Oönskade konsekvenser av att kommunernas ansvar inte är tydligt reglerat Aktiv medverkan till bosättning i annan kommun kan beskrivas som att en kommun genom sitt agerande får en person i behov av stödinsatser att flytta till en annan kommun, utan att personen själv tagit initiativet till att flytta.177 Flera av de länsstyrelser vi intervjuat uppger att det finns kommuner i deras län som tagit emot nyanlända till följd av aktiv medverkan till bosättning i annan kommun.178 Av våra intervjuade kommuner är det ingen som har upplevt stora problem till följd av aktiv medverkan.179 En kommun beskrivs av både politiker och tjänsteperson arbeta med bostadsvägledning med syfte att hjälpa nyanlända att hitta ett nytt boende.180 Statskontoret publicerade en kartläggning av förekomsten av aktiv medverkan och konstaterade att fenomenet är svårfångat, men att en grupp som är föremål för aktiv medverkan är nyanlända. En av Statskontorets iakttagelser var att det är mer vanligt att kommuner som har en låg skattekraft och en arbetslöshet över genomsnittet har tagit emot invånare till följd av aktiv medverkan.181 Eftersom syftet med bosättningslagen är att få en jämnare fördelning av nyanlända mellan landets kommuner, konstaterar vi att det är något som kan motverkas när kommunerna använder sig av aktiv medverkan. Flera av de länsstyrelser vi intervjuat uppger att en bidragande orsak till att nyanlända utsätts för påtryckning att flytta genom aktiv medverkan är att vissa kommuner valt att tolka sitt bosättningsansvar enligt bosättningslagen som tidsbegränsat till två år.182 Denna 174Intervju med politisk företrädare i kommun C, . 175Med möjlighet till 1-års förlängning vid exempelvis föräldraledighet. 176Intervju med politiska företrädare i kommun A, och Intervju med tjänstepersoner i kommun A, . 177Se definition av aktiv medverkan/social dumpning enligt regeringsbeslut Fi2020/04520/K (delvis) Fi2021/01884. 178Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , . 179Intervju med tjänstepersoner i kommun B, och ; Intervju med tjänsteperson i kommun C, ; Intervju med tjänstepersoner i kommun E, och . 180Intervju med tjänsteperson i kommun A, och intervju med politisk företrädare i kommun A, . 181Statskontoret, Aktiv medverkan till bosättning i annan kommun, en kartläggning, 2020. 182Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , ; Intervju med företrädare för , ; Intervju med , . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? tolkning är något som även Statskontoret uppger vara en faktor bakom aktiv medverkan.183 Vad som gäller rättsligt i frågan – vilken kommun som har ansvaret efter det att anvisningskommunen ordnat boende i en annan kommun – har tidigare inte varit klarlagt. Enligt en dom från framgår dock att det är anvisningskommunen som är ansvarig för den nyanlända, till dess att en annan kommun tar över ansvaret. Om det inte är klarlagt vilken kommun som är den nyanländas bosättningskommun behåller anvisningskommunen ansvaret, enligt domstolen. Ansvaret kvarstår så länge behovet av boende finns och ärendet inte har flyttats över till en annan kommun.184 183Statskontoret, Aktiv medverkan till bosättning i annan kommun. En kartläggning, 2020, s. 46. 184Enligt finns det inga bestämmelser i bosättningslagen eller någon annan lag om att en anvisningskommun ska anses vara bosättningskommun enligt socialtjänstlagen. Detta med anledning av att regeringen efter att vissa förtydliganden i reglerna avseende tiden för när en kommun ska ta emot en nyanländ gjorde bedömningen att kommunens ansvar inte behövde förtydligas genom en sådan anvisning. Att kommunerna ansågs ha ett ansvar får därmed anses stå klart, men vilken rättslig grund detta vilar på framgår inte. Socialtjänstlagens allmänna regler om ansvarsfördelning mellan kommunerna blir därför, enligt domstolen, tillämplig. Enligt 2 a kap. 4 § 6 socialtjänstlagen behåller en kommun ansvaret för stöd och hjälp åt en enskild som till följd av ett beslut av kommunen vistas i en annan kommun, om det inte är klarlagt vilken kommun som är den enskildes bosättningskommun (HFD 2021 ref. 46). EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 8 Slutsatser och rekommendationer har granskat om reformen av anvisningssystemet för vissa nyanländas bosättning levt upp till intentioner. Reformen genomfördes av ökat asylmottagande som ledde till att antalet nyanlända som behövde tas emot i kommuner ökade. Systemet med frivilliga överenskommelser bedömdes inte vara tillräckligt för att möta behovet av anvisningsbara platser. Intentionerna med införandet av bosättningslagen var att påskynda mottagandet av nyanlända i kommuner samt att åstadkomma en jämnare fördelning av mottagandet mellan landets kommuner. Sammantaget förväntades detta bidra till en förbättring av nyanländas etablering på arbetsmarknaden. slutsats är att intentionerna har uppnåtts och att och länsstyrelsernas arbete i huvudsak fungerar väl och främjar intentionerna. Granskningen pekar dock på att det finns möjligheter att förbättra vissa delar av arbete. Det handlar om att systematiskt bör samla in uppgifter om nyanländas arbetslivskompetenser så att de, inom ramen för de beslutade kommuntalen, kan användas vid bedömning och beslut om anvisningskommun.