prop · H903113 · 2022-02-03 00:00:00 — I beräkningen av de offentligfinansiella effekterna av förslaget antogs att det utestående anståndsbeloppet motsvarade en anståndstid och att avbetalningstakten motsvarade . Antalsstatistiken tyder på att förändringen av antalet företag följer förändringen av anståndsbeloppet, dvs. att avbetalningarna är jämnt fördelade bland företagen med avseende på anståndsbeloppets storlek. Cirka 22 000 företag har återbetalat sina anstånd (51 000–29 000 = 22 000), vilket motsvarar . Omräknat motsvarar detta (43‧12/11 = 47), vilket mot bakgrund av osäkerheten kan avrundas till . Med antagandet att avbetalningstakten även är jämnt fördelad mellan företagen med avseende på anståndsbeloppets storlek kan antalet företag som begär ytterligare förlängning av anståndstiden uppskattas till ca 13 000 (51 000‧0,5‧0,5 = 12 750). De flesta företag som beviljats anstånd finns inom handel, restaurang och hotell samt inom byggbranschen. Av alla företag som beviljats anstånd finns inom handel, har en restaurang- eller hotellverksamhet och finns inom byggbranschen. av alla företag som beviljats anstånd tillhör kategorierna mikroföretag eller små företag. Resterande är medelstora eller stora företag. Av det samlade anståndsbeloppet har beviljats mikroföretag eller små företag. Resterande har beviljats medelstora eller stora företag. För att beviljas förlängning av anståndstiden måste en ansökan lämnas in till . Mängden information som behöver lämnas i ansökan bedöms vara begränsad, bl.a. mot bakgrund av att har relevant information genom den eller de ansökningar om anstånd som har lämnats. Tidsåtgången för att samla in nödvändig information, sammanställa och överföra den bedöms endast undantagsvis överstiga . Bedömningen är att tiden för de allra flesta företag bör uppgå till mellan och , och att den genomsnittliga tiden inte bör överstiga . Med antagandena att den genomsnittliga tidsåtgången uppgår till Prop. 2021/22:113 20 minuter och att ansökan sammanställs och lämnas av en kvalificerad ekonom eller jurist kan den genomsnittliga kostnaden för att ansöka om förlängning av anstånd beräknas enligt följande. Enligt lönestatistik för yrkesgrupper (SSYK) uppgick den genomsnittliga månadslönen för revisorer och personer med liknande arbetsuppgifter till . Enligt ska den genomsnittliga månadslönen multipliceras med schablonvärdet 1,84 som inkluderar semesterersättning, arbetsgivaravgifter och olika indirekta kostnader (, Ekonomiska effekter av nya regler – Så beräknar du företagets kostnader). Om antalet timmar under en månad uppgår till 160 resulterar detta i en genomsnittlig kostnad om ca per företag (43 900/160‧20/60‧1,84 = 168). Ovan uppskattas att 13 000 företag kommer att ansöka om förlängning av anståndstiden. Det innebär att den totala administrativa kostnaden kan uppskattas till ca (13 000‧170 = 2 210 000). Särskild hänsyn till mindre företag vid reglernas utformning bedöms inte vara nödvändig. bedöms inte ha sämre förutsättningar att hantera ansökningsförfarandet än större företag och i övrigt är regelverket helt neutralt med avseende på företagens storlek. 4.4.5Effekter för myndigheter och allmänna förvaltningsdomstolar Förslagen medför tillkommande kostnader för för bl.a. ärendehantering och utveckling av it-stöd. Kostnaderna uppskattas till sammanlagt . Regeringen bedömer att kostnaderna ryms inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Det bedöms inte finnas något behov av särskilda informationsinsatser förutom information om möjligheten att förlänga anståndstiden ytterligare och att beviljas en avbetalningsplan. Det är av vikt att företag får information om denna möjlighet för att kunna planera sin verksamhet. Förslagen bedöms vidare innebära att färre ärenden kommer att överlämnas till för indrivning, jämfört med om förslagen inte skulle genomföras. När det gäller effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna görs bedömningen att det främst är de bestämmelser som innebär att anståndstiden kan förlängas ytterligare som skulle kunna leda till att vissa beslut överklagas till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Enligt uppgifter från hade totalt 104 avslagsbeslut efter ansökan om tillfälliga anstånd överklagats per . Mot den bakgrunden finns det inte anledning att räkna med att införandet av nu nämnda bestämmelser kommer att medföra någon nämnvärd ökning av antalet mål. Därmed ryms tillkommande kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna inom befintliga ekonomiska ramar. 2021/22:113 4.4.6 Effekter för den ekonomiska jämställdheten Genom att företagen får utökade möjligheter till skattekrediter gynnas indirekt även företagsägare. Eftersom män är överrepresenterade som företagare indikerar det att förslaget kan komma att gynna män i högre utsträckning än kvinnor. Eftersom förslaget är tillfälligt bedöms dock inte effekterna som långtgående. Förslaget bedöms vara förenligt med . Åtgärden är tidsbegränsad och förväntas därför inte ha några nämnvärda effekter när det gäller miljön. Eventuella direkta effekter för enskilda och offentlig sektor och fördelningseffekter kan också anses vara kortfristiga. Åtgärdens kortfristiga effekt är betydelsefull för anställda och andra intressenter i de företag som har problem med likviditeten och som utnyttjar möjligheten till ytterligare förlängd anståndstid och avbetalningsplan. 5 Tillfälligt slopad karenstid för stöd vid korttidsarbete 5.1 Bakgrund och gällande rätt Korttidsarbete innebär att arbetstagare tillfälligt går ned i arbetstid och lön. trädde ett system med statligt stöd vid korttidsarbete i kraft (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). det systemet får endast lämnas om det råder en synnerligen djup låg- konjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående. stödet är att stödja sysselsättningen och dämpa arbetslösheten. för statligt stöd vid korttidsarbete innebär att staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaderna för korttidsarbete. korttidsarbete utgörs av den lön inklusive arbetsgivaravgifter som mot- Bestämmelserna om stöd finns i lagen om stöd vid korttidsarbete samt förordningen (2020:208) om stöd vid korttidsarbete. genom att regeringen meddelar föreskrifter för en stödperiod om tolv kan förlängas en gång . handläggs, efter aktivering, av . trädde ett nytt system för stöd vid korttidsarbete i kraft 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). ett komplement till det tidigare systemet. Stöd enligt det nya systemet kan lämnas till arbetsgivare som på grund av tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter behöver införa korttidsarbete. nya systemet gäller för tid fr.o.m. . Stödet handläggs av och lämnas efter att verket beslutat om godkännande för stöd. Ett godkännande får bara lämnas om 1.arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter, 2.de ekonomiska svårigheterna har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll, 3.de ekonomiska svårigheterna inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas, och 4.arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. Stödperioden är begränsad i följd med möjlighet till förlängning . Efter aktivering eller godkännande ansöker arbetsgivaren om stöd (s.k. preliminärt stöd) som lämnas enligt tre fasta nivåer för arbetstids- och löneminskning. Staten står vid varje nivå för en tredjedel av lönekostnaden inklusive arbetsgivaravgifter för den uteblivna arbetstiden medan återstoden fördelas mellan arbetstagare och arbetsgivare med olika inbördes fördelning beroende på nivån av arbetstidsminskning. En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd är skyldig att göra en avstämning för att det ska vara möjligt att fastställa ett slutligt stöd. Från det att det nya systemet om stöd vid korttidsarbete trädde i kraft och under resterande del av 2020 samt –har stödet med anledning av pandemin varit tillfälligt förstärkt, s.k. korttidspermittering. Förstärkningen har bl.a. bestått i att staten stått för tre fjärdedelar av den totala kostnaden i stället för den ordinarie nivån på en tredjedel av kostnaden. Stödperioden har också förlängts genom införandet och förlängning av den tillfälliga lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Det förstärkta stödet har omfattat stödperioder t.o.m. . De tillfälliga förstärkningar och justeringar som gjorts med anledning av pandemin behandlas i propositionerna Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132), Extra ändringsbudget – Fler kraftfulla åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:166), Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83), Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121) och Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208). beslutade regeringen att tillsätta en kommitté som ska se över stödet vid korttidsarbete (dir. 2021:79). Kommittén ska bl.a. utvärdera stödets betydelse för att lindra effekterna av pandemin för näringsliv, sysselsättning och samhällsekonomin, analysera om regelverket kan göras enklare och mer flexibelt och analysera behovet av förändrad och förstärkt reglering för att förhindra felaktiga utbetalningar och missbruk. Den del av uppdraget som handlar om att utvärdera stödets betydelse för att lindra effekterna av pandemin ska redovisas i ett del- 2021/22:113 betänkande . Uppdraget i övrigt ska redovisas . 5.2Regler om sammanlagd tid för stöd och om karens Enligt 7 b § lagen om stöd vid korttidsarbete gäller att den sammanlagda tiden som en arbetsgivare får stöd inte får överstiga 24 kalendermånader om 36 kalendermånader. Bestämmelsen är tänkt att aktualiseras när det ursprungliga, konjunkturella stödet och stödet enligt det öppna, permanenta systemet, lämnas i nära tidsmässig anslutning till varandra (prop. 2019/20:132 s. 59 och 88). I samband med att det öppna och permanenta systemet för stöd vid korttidsarbete infördes ansågs det inte som ändamålsenligt om detta skulle kunna leda till så lång sammanlagd stödperiod som 33 månader varför den sammanlagda tiden för stöd begränsades (prop. 2019/20:132 s. 59). Av 8 a § lagen om stöd vid korttidsarbete framgår vidare att när en stödperiod har löpt ut, får ett beslut om godkännande enligt 5 a § samma lag, dvs. i ärenden om stöd vid korttidsarbete som lämnas vid tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter hos en enskild arbetsgivare, fattas tidigast 24 kalendermånader efter den tidpunkten. Bestämmelsen om en karens infördes för att motverka överutnyttjande av stöd och för att förhindra att en arbetsgivare använder stödet för att överbrygga strukturella problem i verksamheten (prop. 2019/20:132 s. 58 och 59). 5.3Byte av handläggande myndighet har föreslagits Ärenden om stöd vid korttidsarbete som lämnas vid tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter hos en enskild arbetsgivare enligt 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete handläggs av . I propositionen Handläggande myndighet för ärenden om stöd vid korttidsarbete som beslutades föreslås att ska handlägga dessa ärenden (prop. 2021/22:77). Den föreslagna ändringen innebär att bl.a. kommer att pröva frågor om godkännande, preliminärt stöd och ytterligare stöd samt ersättning för kostnader för kompetensinsatser enligt lagen om stöd vid korttidsarbete. I propositionen föreslås också att ska pröva frågor om ersättning för kostnader för kompetensinsatser även när stöd vid korttidsarbete lämnas vid en synnerligen djup lågkonjunktur, dvs. stöd som lämnas enligt 5 § lagen om stöd vid korttidsarbete. Stöd som lämnas av föreslås tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Förslagen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för ansökningar om godkännande som lämnas efter . beredskap för stöd till företag Regeringen presenterade en åtgärdsplan för in- förande av smittskyddsåtgärder. gjorde bedömningen att befinner sig i en situation med en ökad smittspridning och ökad vårdbelastning och att det därför är aktuellt med beslutades propositionen Fortsatt beredskap genom förlängd giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smitt- skyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2021/22:69, bet. 2021/22:SoU9, rskr 2021/22:128). I propositionen föreslår regeringen att lagarna förlängs t.o.m. för att fortsatt säkerställa en god beredskap i han- teringen av covid-19-pandemin. meddelade regeringen att ytterligare restrik- tioner gäller fr.o.m. den 23 respektive . innebär bl.a. att det införs en regel om sittande gäster på restauranger samt krav på avstånd mellan sällskap för t.ex. restauranger och vid större idrotts- och kulturarrangemang och krav på platsbokning för vissa resor. Begränsningar införs även för trängsel i affärer och köpcentrum med en regel om per person. Regeringen meddelade att skärpta smittskydds- åtgärder införs fr.o.m. med anledning av den kraftigt ökade smittspridningen i samhället, som belastningen i sjuk- De nya restriktionerna innebär bl.a. att det för allmänna sam- mankomster och offentliga tillställningar inomhus utan vaccinationsbevis införs ett tak på max 50 personer. För allmänna sammankomster och offentliga tillställningar inomhus med över 50 deltagare där vaccinations- bevis används införs krav på max 8 personer per sällskap och 1 meters avstånd mellan sällskap. För serveringsställen införs en begränsning på max 8 personer per sällskap och de behöver stänga . mässor införs krav på vaccinationsbevis om antalet deltagare överstiger Fortsatt gäller att trängsel inte får förekomma samt krav på Efter en hemställan från beslutade regeringen om ändringar i förordningen (2021:8) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19. med gäller ett deltagartak på 500 deltagare för all- männa sammankomster, offentliga tillställningar, inklusive mässor, inom- Det finns dock en möjlighet till sektionering. när vaccinationsbevis används. Därutöver sänktes deltagartaket för privata sammankomster som genomförs i hyrda lokaler till 20 personer (50 per- soner i samband med en begravningsceremoni). Regeringen beslutade propositionen Extra änd- ringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med av coronaviruset (prop. 2021/22:86, 2021/22:FiU16, 2021/22:137). Propositionen innehåller bl.a. förslag om utökningar av det ordinarie omställningsstödet för företag, av omsättningsstöden till enskilda näringsidkare och handelsbolag samt av 2021/22:113 Vidare föreslås medel för stöd till kultur och idrott samt för tillfälligt slopat fribelopp för att få studiemedel. beslutades propositionen Extra ändringsbudget – Fler åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. 2021/22:89, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:137). I propositionen föreslås att den tillfälliga skatte- och avgiftsfriheten för förmån av fri parkering förlängs till att gälla fram t.o.m. . Det föreslås även vissa förändringar av regelverket om s.k. tillfälliga anstånd. Ändringarna innebär bl.a. att anstånd med inbetalning av dels avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter, dels mervärdesskatt vars redovisningsperiod är en kalendermånad får beviljas för högst nio redovisningsperioder vardera. Vidare föreslås att anstånd för dessa skatter och avgifter får beviljas även för redovisningsperioder som infaller –. 5.5Möjlighet till stöd vid korttidsarbete för den som mottagit stöd under pandemin Regeringens förslag: Bestämmelsen om att ett beslut om godkännande tidigast får fattas 24 kalendermånader efter att en tidigare stödperiod löpt ut ska inte gälla om den tidsperiod som löpt ut omfattar en kalendermånad –. Även den arbetsgivare som har fått stöd ska, efter godkännande av , kunna beviljas preliminärt stöd för stödmånader fr.o.m. . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget, däribland , , , i (LO), , akademikers centralorganisation (), Unionen och . Tillväxtanalys avstyrker förslaget och anser att den föreslagna åtgärden att tillfälligt slopa karenstiden riskerar att bromsa en redan försenad och nödvändig strukturomvandling i svensk ekonomi. bedömer dock att risken för strukturella problem är mindre framöver om stödet vid korttidsarbete är förstärkt utan utgår enligt de ordinarie nivåerna för arbetstidsminskning och statlig finansiering. , , och Visita ställer sig positiva till förslaget att slopa karenstiden men anser att villkoren avseende bl.a. stödnivåer, möjligheten att tillämpa korttidsarbete under uppsägningstid, inkluderandet av familjemedlemmar och verksamhet som huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och som det allmänna enligt en offentligrättslig reglering har till uppgift att tillhandahålla bör utformas i enlighet med den tidigare tillfälliga lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Eftersom de förutsättningar som enligt 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete gäller för att godkännas för stöd lämnas oförändrade bedömer både och att stöd vid korttidsarbete, även vid ett genomförande av lagförslaget, endast kommer att kunna medges i undan- Skälet till det är att samhället och alltjämt Prop. 2021/22:113 befinner sig i pandemin och att arbetsgivarna därmed har haft på sig att anpassa verksamheten efter rådande omständigheter. ifrågasätter dessutom om arbetsgivarens allvarliga ekonomiska svårigheter fortsatt kan bedömas som tillfälliga. Mot den bakgrunden efterlyser och , tillsammans med , TCO och Unionen, ytterligare klargöranden beträffande förutsättningarna för att godkännas för stöd. Detta särskilt med tanke på att stödet kommer att kunna beviljas retroaktivt. Unionen anser att det bör förtydligas att de ekonomiska svårigheterna som pandemin medfört fortsatt är sådana som inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas. Enligt bör det tydligt framgå av lag och förarbeten att långtidseffekter av pandemin, och myndighetsrekommendationer, är sådana faktorer som medför att företag uppfyller kravet på ekonomiska svårigheter och vara berättigade till korttidsstöd. , och Förvaltningsrätten i har anfört att regeringen bör redogöra för hur förslaget förhåller sig till regeln i 7 b § lagen om stöd vid korttidsarbete om att en arbetsgivare bara kan få stöd under sammanlagt 24 månader . De påpekar att arbetsgivare som vill ansöka om nytt stöd utan hinder av karenstid kan ha fått stöd . och Företagarna framhåller betydelsen av hur utbetalning av stödet hanteras på skattekontot samt vikten av att informerar företag om den hanteringen. Skälen för regeringens förslag Arbetsgivare som har fått stöd under pandemin bör ges en ny möjlighet att ansöka om stöd Pandemin har påverkat svenska företag drastiskt. Detta gäller inte minst de företag som har drabbats hårt av de restriktioner som beslutats för att minska smittspridningen. Sedan utbrottet har historiskt stora åtgärder vidtagits för att begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. En av dessa åtgärder är stödet vid korttidsarbete. har det kommit in totalt ca 136 000 ansökningar om stöd vid korttidsarbete och nästan 600 000 svenskar uppskattas ha varit korttidspermitterade under pandemin. Stödet har således använts i stor utsträckning. Stöd vid korttidsarbete kan, efter godkännande, lämnas under högst nio kalendermånader i följd (6 a och 7 a §§ lagen om stöd vid korttidsarbete). Efter stödperiodens slut inträder en karenstid om 24 kalendermånader (8 a § samma lag). Genom den tillfälliga och upphävda lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall har arbetsgivare för perioden –, utan hinder av karensen, kunnat ansöka om och få stöd vid korttidsarbete . En stor andel av de arbetsgivare som har påverkats av återinförda restriktioner kan antas tillhöra gruppen arbetsgivare som har fått stöd vid korttidsarbete tidigare under pandemin. Utan en förändring av bestämmelsen om karens kommer dessa arbetsgivare inte att kunna få ytterligare stöd i närtid även om förutsättningarna i 5 a § lagen om korttidsarbete är upp- 2021/22:113 fyllda. Detsamma gäller för arbetsgivare som uppfyller de materiella villkoren för korttidsarbete av skäl som inte är hänförliga till pandemin. Den ökade smittspridningen i hela och nya varianter av viruset visar att det fortsatt är viktigt med god beredskap inför snabba förändringar i pandemin. Smittspridningen har också drastiskt tilltagit i , vilket medfört nya skärpta rekommendationer, allmänna råd och restriktioner. Regeringen har också föreslagit utökningar och förlängningar av bl.a. stöd till näringslivet. Stödet vid korttidsarbete har varit en viktig åtgärd för att förhindra att personal blir uppsagd och för att möjliggöra att företag snabbt kan komma i gång igen när läget vänder. Stödet bör kunna användas även framöver av arbetsgivare som, på grund av pandemin eller av andra skäl, hamnar i oförutsedda allvarliga ekonomiska svårigheter, även om de har fått stöd tidigare under pandemin. Inte minst den tilltagande smittspridningen, trots en hög vaccintäckning, och de därav föranledda skärpta restriktionerna talar för detta. I likhet med majoriteten av remissinstanserna anser regeringen därför att karenstiden tillfälligt bör slopas. Förslaget innebär, som Unionen konstaterar, att arbetsgivare som drabbas av en tillfällig kris, pandemirelaterad eller inte, har möjlighet att få stöd om kraven i övrigt är uppfyllda. Eftersom förslaget endast innebär ett tillfälligt slopande av karenstiden anser regeringen, till skillnad från Tillväxtanalys, att risken för att det riskerar att hindra en nödvändig strukturomvandling i svensk ekonomi är liten. Som anför bör risken för strukturella problem vara mindre framöver eftersom stödet vid korttidsarbete är förstärkt utan utgår med de ordinarie nivåerna för arbetstidsminskning och statlig finansiering. Regeringen anser sammanfattningsvis att regelverket för stöd vid korttidsarbete tillfälligt bör ändras för att möjliggöra även för de arbetsgivare som har fått stöd och som därför omfattas av karenstiden, att godkännas för stöd. Med anledning av den kraftigt ökade smittspridningen och införandet av nya restriktioner bör arbetsgivare ges möjlighet att söka stöd för stödmånader fr.o.m. utan hinder av en pågående karenstid på grund av att arbetsgivaren erhållit stöd –. Möjligheten att ansöka om stöd utan hinder av karenstid ska därmed gälla för stödmånader fr.o.m. december. Som bl.a. Förvaltningsrätten i anför gäller enligt 7 b § lagen om stöd vid korttidsarbete att en arbetsgivare bara kan få stöd under sammanlagt 24 månader under en 36- månadersperiod. Det innebär att en arbetsgivare som har fått stöd under samtliga de 19 kalendermånader som stödet varit förstärkt under pandemin kan beviljas stöd innan maximalt antal månader uppnåtts. och Företagarna har framfört synpunkter på hanteringen av stödet i skattekontot. Dessa kan inte beaktas i detta lagstiftningsprojekt. Av avsnitt 5.7 framgår att en ansökan om stöd med tillämpning av den föreslagna bestämmelsen om slopad karenstid ska ges in till efter . För ansökningar om stöd som ges in till ska bestämmelsen om karenstid gälla. Villkoren enligt det ordinarie regelverket gäller vid prövning av rätten till stöd Förslaget syftar till att tillfälligt göra det möjligt för arbetsgivare att ansöka om stöd utan hinder av bestämmelsen om karenstid i lagen om stöd vid korttidsarbete. Möjligheten att godkännas för stöd och beviljas stöd vid korttidsarbete bestäms i övrigt utifrån en tillämpning av de ordinarie reglerna i lagen. Som både och konstaterar innebär detta att förutsättningarna för att som arbetsgivare få ett godkännande för stöd enligt 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete lämnas oförändrade.