prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — längre ska behöva vara fråga om ett stort antal vapen eller explosiva varor för att ett brott ska kunna bedömas som synnerligen grovt, om det rör sig om vapen eller varor av särskilt farlig beskaffenhet. utfärdade regeringen den lag antagit (SFS 900). givandet redovisades som slutbehandlat i ovan nämnda proposition. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21, rskr. 2020/21:371). därför åter som öppen. Ärendet bereds i . 2017/16:1, mot. 2017/18:3569 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 104), 2018/19:75 (Ju 48), 2019/20:75 (Ju 39) och 2020/21:75 (Ju 34). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 36 om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 89). Ett av syftena med ombildningen av polisen har varit att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i hela landet. Regeringen delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner rörande lokalt polisarbete och har därför begärt in återrapportering av olika slag. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. Med utgångspunkt i slutrapporten fortsätter Polis- myndigheten sitt utvecklingsarbete för att uppnå reformens intentioner, ett arbete som regeringen följer noga och får löpande information om. I regleringsbreven ställde regeringen krav på Polis- myndigheten att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen skedde bl.a. vid månatliga möten mellan rikspolischefen och statssekreteraren. regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. redovisningen framgick att fortsatte arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förut- sättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. finns även kommunpoliser i samtliga kommuner. I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten hade kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. skulle också bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i myndighetens årsredovisning . Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen redovisar till har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat följas upp. I reglerings- brevet ålade regeringen att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare skulle Polis- myndigheten analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Återrapporteringen gjordes i årsredovisningen . För att säkerställa fortsatt återrapportering från avseende myndighetens arbete med att åstadkomma en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet har regeringen gett fortsatta uppdrag i regleringsbreven –2022. I regleringsbrev fick myndigheten ett återrapporteringskrav att redovisa antalet områdespoliser och kommun- poliser. skulle fortsatt redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. Särskild vikt skulle läggas vid att redovisa hur resurser fördelats så att det skulle finnas en stark lokal närvaro i utsatta områden. Myndigheten skulle redovisa omfattningen av områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som gjordes för att dessa skulle få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghets- skapande arbete, utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden skulle särskilt redovisas, liksom antalet kommunpoliser och fördelningen av dessa över hela landet. I regleringsbrev anger regeringen att myndigheten ska redogöra för hur resurser har fördelats för att uppnå en stark lokal närvaro i hela landet, med fler poliser i yttre tjänst. Myndigheten ska vidare redovisa antalet kommunpoliser per polisregion, antalet områdespoliser per polisregion samt antalet anställda totalt inom den brottsförebyggande verksamheten och ingripandeverksamheten. behov av fler anställda, både poliser och civil- anställda, har medfört att regeringen i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. Regeringens satsning på ska ge myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. har genom uppdraget tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 till 2024. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. finns det fem sådana lärosäten. Antagningen till polisutbildningen har mer än fördubblats jämfört med 2021/22:75 Justitie- departementet Vidtagna åtgärder redovisades för i budget- propositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6), i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7) och i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 41 om en ökad polisiär närvaro i brottsutsatta områden*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 92). Regeringen har redovisat åtgärder för att stärka arbete i utsatta områden. granskade arbete i utsatta områden och konstaterade att regeringen, genom sin styrning av , har ökat förutsättningarna för att ska kunna arbeta effektivt i utsatta områden. bedömde att regeringen på flera sätt har prioriterat arbete i utsatta områden och att det finns och har funnits en tydlig ambition om att försöka vända utvecklingen i dessa En av förutsättningarna för att kunna vara mer närvarande är enligt regeringens satsning på fler polisanställda. Genom den verksamhetsuppföljning som sedan ett par år tillbaka månatligen redovisar till kan utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen följas upp. I regleringsbrev fick myndigheten ett antal nya återrapporteringskrav och uppdrag som berör utsatta områden. Myndigheten skulle redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. vikt skulle läggas vid att redovisa hur resurser fördelats så att det skulle finnas en stark lokal närvaro i utsatta områden. därutöver redovisa i vilken omfattning det fanns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som gjordes för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brotts- förebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden skulle I regleringsbrev anger regeringen att myndigheten ska redogöra för hur resurser har fördelats för att uppnå en stark lokal närvaro i hela landet, med fler poliser i yttre tjänst. Myndigheten ska fortsatt redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden skulle särskilt redovisas. Regeringen har på flera vis adresserat problematiken i utsatta områden och vikten av att hela samhället gemensamt involveras i lösningen. beslutade regeringen att ge samtliga tolv myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet i uppdrag att utveckla sin organisation och ha ett ökat fokus på ökade de tolv myndigheterna dessutom den samlade förmågan ytterligare genom att knyta till sig nio nya myndigheter fattade regeringen ytterligare ett beslut om att de tolv myndigheterna får uppgiften om att samverka mot grov och organiserad brottslighet inskrivet i sina respektive instruktioner. Ändringen trädde i kraft . Genom instruktionsändringen fick samtliga tolv myndigheter ett brottsbekämpande uppdrag och myndigheternas uppdrag i utsatta områden blev ännu tydligare. beslutade regeringen om två uppdrag åt de tolv myndigheterna att inrätta pilotprojekt som rör näringsverksamhet och felaktig folkbokföring med koppling till organiserad brottslighet. Uppdragen redovisades till regeringen och resulterade bland annat i en rad operativa kontrollåtgärder, en utökad samverkan och nya arbetssätt och metoder för att komma åt både näringsverksamhet och felaktig folk- bokföring kopplat till organiserad brottslighet. Ett annat sätt att skapa polisiär närvaro i brottsutsatta områden är kamerabevakning. Kamerabevakning fyller en viktig funktion för att öka tryggheten på utsatta platser och möjligheterna att bekämpa brott. Kamerabevakning kan användas i utredningar av brott men också för att förhindra pågående brottslighet och möjliggöra för polisen att fördela resurser till rätt platser. Regeringen har gjort mycket för att förenkla och förbättra möjligheterna att använda kamerabevakning . infördes en ny kamerabevakningslag. Den innebar att de flesta privata aktörer, t.ex. butiker och köpcentrum, får sätta upp kameror utan tillstånd. togs tillståndskravet bort för Polismyndig- heten, Säkerhetspolisen, och . I Polismyndig- hetens regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att beskriva hur arbetet med kamerabevakning bedrivs och utvecklas. Uppdraget redovisades till regeringen . Enligt redovisningen ger kamerabevakning positiva effekter för såväl det brottsförebyggande som det brottsutredande arbetet som kamerorna verkar trygghetsskapande och ger klara operativa fördelar för myndigheten. Lättnaderna i kamerabevakningslagen (2018:1200) har enligt inneburit klara vinster i myndighetens uppdrag då kamerabevakning kan etableras mer effektivt. tillförs vidare en kraftfull och långsiktig finansiell förstärkning för att utveckla myndighetens tekniska förmåga. Medlen ska bl.a. användas för ökad kamerabevakning. Det är emellertid inte enbart en ökad polisiär närvaro som krävs för att vända utvecklingen i de utsatta områdena. Regeringen presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, däribland brottsligheten. beslutade regeringen om handlingsplanen Ett som håller ihop – Regeringens insatser för minskad segregation och goda livschanser för alla (A2020/02652). Handlingsplanen innehåller insatser som regeringen genomför eller planerar att genomföra för att motverka och minska den socioekonomiska segregationen i . Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på så väl lokal som regional och nationell nivå. Därför har en satsning på det brotts- förebyggande arbetet lanserats. Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) och i budgetpropositionen 2021/22:75 Justitie- departementet 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7) redovisades vidtagna åtgärder och tillkännagivandet ansågs därmed Punkten är slutbehandlad. Punkt 46 om en särskild brottskod för brott med hedersmotiv*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att införa en särskild brottskod för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU1 s. har därmed bifallit motion 2017/18:3586 yrkande 6 samt delvis motionerna 2017/18:3186 yrkande 5 och 2017/18:499 yrkande 3. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. uppdraget ingick bl.a. att analysera möjligheterna att föra statistik över hedersrelaterade brott och, om det bedöms möjligt, föreslå hur sådan statistik skulle kunna tas fram (Ju 2017:06, dir. 2017:25). slutredovisades genom betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). regeringen propositionen Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet 2019/20:131). I propositionen gjorde regeringen bedömningen att inte bör ges i uppdrag att införa nya brottskoder för brott med hedersmotiv och angav att regeringen mot den bakgrunden inte avser att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU21, rskr. 2020/21:371). Punkten står därför åter som öppen. beslutade regeringen propositionen Ett särskilt brott för hedersförtryck (prop. 2021/22:138). I propositionen föreslås ett särskilt brott som tar sikte hedersrelaterade gärningar. Genom införandet av det nu föreslagna hedersförtrycksbrottet kommer upprepad brottslighet som begås med ett hedersmotiv att ges en egen brottskod. Det innebär alltså att det kommer finnas statistik om bl.a. anmälningar av och lagföringar för Därtill finns redan brottskoder för bl.a. straffbestämmelserna I propositionen bedöms därför tillkännagivandet som Punkten är slutbehandlad. Punkt 49 om statistik om angrepp på s.k. blåljuspersonal*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att det bör göras en kartläggning av brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal och en analys av vilka åtgärder som är verksamma mot denna företeelse (bet. 2017/18:JuU1 s. 94 infördes ett nytt gradindelat brott i , sabotage mot blåljusverksamhet. Att brottet har införts innebär att statistik över anmälda, handlagda och uppklarade brott samt misstänkta och lagförda personer nu finns tillgänglig hos (Brå). Genom statistiken är det möjligt att följa utvecklingen av anmälda sabotage mot blåljusverksamhet och brottens hantering i rättskedjan. publicerade Brå en fördjupad kortanalys gällande otillåten påverkan mot anställda vid (Brå kortanalys 6/2020). Analysen ger en bild av polisanställdas utsatthet för otillåten påverkan och vilka konsekvenser och stödbehov utsattheten leder till, samt om det skiljer sig åt mellan olika grupper av polisanställda. Brå har också publicerat en rapport om polisers utsatthet för hot och våld inom ramen för en utvärdering av kroppsburna kameror (Brå 2020:1). Studien belyser bl.a. utsattheten för våld och trakasserier samt känslan av trygghet bland poliserna före och efter införandet av de kroppsburna kamerorna. Vidare har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) tagit fram en vägledning för att stödja blåljusaktörer som , polis och ambulanssjukvård i sitt arbete att motverka hot och våld mot sin personal både vad gäller det långsiktiga förebyggande arbetet och den operativa beredskapen. redovisade ett regeringsuppdrag om att intensifiera det systematiska arbetsmiljöarbetet avseende bl.a. hot och våld. har avsatt extra –2020, en satsning som fortsätter 2021, för att möjliggöra en ambitionshöjning inom en rad områden med bäring på medarbetarnas arbetsmiljö, särskilt inom området hot och våld. En annan åtgärd som vidtagits för att, från , stärka medarbetarskyddet för polisanställda är att regeringen beslutat nya regler om tjänstekort, vilket gör att polisanställda inte längre behöver exponera sitt personnummer och hela sitt namn på korten. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). beslutade regeringen att skriva av ärendet. Punkten är slutbehandlad. Punkt 67 om polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att stärka polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 135). har behov av att stärka och utveckla polisverksamheten. Regeringen har därför i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser som framförallt ska ge myndigheten möjlighet att utöka antalet anställda och därmed höja förmågan och öka effektiviteten i arbetet. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som tillhandahåller polisutbildning från tre till fem. Åtgärderna medför bättre möjligheter för att både förstärka och utveckla polisverksamheten, däribland arbetet mot narkotikabrotts- ligheten. Kompetensförsörjningen inom myndigheten är en viktig fråga för regeringen men det hör till uppgifter att planera för och rekrytera rätt kompetens utifrån verksamhetens behov. fick därför i uppdrag att ta fram en strategisk och långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns i organisationen. I syfte att minska tillgången på narkotika i samhället och därmed försvåra missbruk av narkotika gav regeringen Polis- myndigheten i uppdrag att förstärka och utveckla bekämpningen av illegal handel med narkotika, inbegripet narkotikaklassade läkemedel. I upp- draget ingår även att förstärka bekämpningen av illegal produktion av narkotika. Uppdragstiden förlängdes från till . En delredovisning lämnades . Av denna framgår bl.a. att myndigheten har ambitionen att inrätta fler s.k. lokala 2021/22:75 Justitie- departementet fokusgrupper med särskild kompetens att arbeta uthålligt och systematiskt mot narkotika-, vapen- och våldsbrottslighet, vilket finns i Myndigheten arbetar också med en översyn av den interna utbildningen på narkotikaområdet. har på regeringens uppdrag gjort en studie av narkotikamarknader i , inbegripet illegal handel med narkotika- Brå har även redovisat hur rättsväsendets och samhällets motåtgärder skulle kunna stärkas för att minska tillgången till Regeringen tillsatte en utredning som ska se över postlagens bestämmelser om tystnadsplikt i syfte att underlätta de brottsbekämpande myndigheternas arbete med att förhindra illegal handel via post med bl.a. narkotika. om postlagens tystnadsplikt (I2020:02) betänkandet Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post (SOU 2021:29). remitterats och bereds nu i . Punkten är inte slut- Punkt 73 om polisens återkoppling till brottsutsatta*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att förbättra polisens återkoppling till brottsutsatta och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 136). Som ett led i arbetet med att genomföra EU:s brottsofferdirektiv beslutade regeringen om vissa ändringar i förundersökningskungörelsen (1947:948). stärkt informationsskyldighet till målsägande generellt under förunder- sökningen, t.ex. med information om den fortsatta handläggningen av fick 2016 i uppdrag av regeringen att kartlägga brottsutsattas behov av stöd under brottmålsprocessen och analysera i vilken utsträckning dessa behov kan tillgodoses genom Uppdraget redovisades och fick till följd att regeringen i regleringsbreven gav rättsväsendets myndigheter i uppdrag att identifiera vilka relevanta meddelandeflöden riktade till brottsutsatta som skulle kunna anslutas till Mina meddelanden. Myndigheterna skulle också utreda i vilken utsträckning tjänsten kan användas för att brottsutsatta ska kunna följa och få fortlöpande statusuppdateringar kring sina ärenden. I regleringsbrevet fick i uppdrag att gå vidare i arbetet med att kunna informera brottsutsatta via Mina För att inhämta mer information om vad gör för att stärka samverkan med andra aktörer i samhället gällande brottsofferarbetet gav regeringen myndigheten ett uppdrag i regleringsbrevet . redovisades i årsredovisningen . för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. granskade effektiviteten i Polismyndig- hetens arbete med information till brottsutsatta (RiR 2021:20). slutsats var att det fanns flera effektivitetsbrister i sätt att arbeta. Regeringen överlämnade den 12 en skrivelse (skr. 2021/22:57) till med Regeringen avser särskilt följa upp hur befäster de rutiner som finns för att säkerställa att brottsutsatta får den information de behöver under hela ärendets gång. Ett återrapporteringskrav om detta har beslutats i regleringsbrevet . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 74 om särskild utbildning för den som hör eller förhör barn*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att säkerställa att den som hör eller förhör barn ska ha särskild utbildning för det och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 107 f.). har haft i uppdrag att redovisa vilket arbete som bedrivs för att säkerställa att personal som förhör barn i så stor utsträckning som möjligt har särskild utbildning och tillämpar den handledning som har tagits fram på området. Uppdraget redovisades i årsredovisning . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera om bestämmelserna om förhör med barn som misstänks för brott är ändamålsenliga, samt ta ställning till om eventuella författningsändringar även bör avse målsägande och vittnen i de fall det lämnas förslag på ändringar i bestämmelser som även reglerar förhör med målsägande eller vittnen, samt utreda behovet av en ökad närvaro av vid inledande förhör med barn som misstänks för brott. Uppdraget redovisades i betänkandet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (SOU 2022:1). Betänkandet har remitterats till . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på en strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inkluderat hedersrelaterat våld och förtryck (dir. 2021:29). Utredaren ska lämna förslag på praktiska åtgärder för ett stärkt barnrättsperspektiv i brottmålsprocessen, exempelvis vad gäller bemötande av barnet, barnanpassad information och stöd till barnet under processen, metodutveckling, erfarenhetsutbyte och andra liknande åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 36, 67, 73 och 74. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Prop. 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 105), skr. 2018/19:75 (Ju 49), skr. 2019/20:75 (Ju 40) och skr. 2020/21:75 (Ju 35). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om stöd till civila som gjort internationell insats*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:FöU1 s. 17–18). En förnyad beredning av förslag om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats har genomförts. Möten med civila myndigheter under som deltar med utsänd personal i internationella insatser och internationell verksamhet har genomförts och för att inhämta myndigheternas syn på de förslag om lagstiftning som lämnades i 2021/22:75 Justitie- departementet I beredningen har följande framkommit. författningsreglering som omfattar samtliga statliga civila myndigheter skulle omfatta ett stort antal myndigheter med olika behov. reglering försvåras av att myndigheternas internationella verksamhet skiljer sig väsentligt åt i fråga om uppdragens karaktär och omfattning. Myndigheterna gör, i likhet med sina remissvar , olika bedömningar av utredningens förslag och samsyn saknas. skulle kunna bidra till ökad tydlighet och synlighet för deltagande i civila insatser men det bedöms av flera remissmyndigheter som svårt att