prop · H90394 · 2022-02-01 00:00:00 — Promemorians förslag utgår ifrån att kurser kan väljas bort, i stället för förslaget i denna proposition om att yrkesprogrammen ska innehålla det som krävs för grundläggande behörighet. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. och kommuner, Kommuner och Regioner (SKR), , , , Transportföretagen, Företagarna, i (LO), , och (). framhåller att olika elever har olika intressen och syften med sin gymnasieutbildning och att det därför är positivt att de kan välja bort kurser som leder till grundläggande högskolebehörighet. elevråd – är positiva till förslaget och anser att det kan stärka attraktiviteten och elevers rättigheter. , som tillstyrker förslaget, bedömer att förändringen inte har någon avgörande betydelse ur organisatorisk synvinkel. Genom att behörighetsgivande kurser föreslås ingå i yrkesprogrammen redan från början anser kommun att det skapas bättre planerings- anser att förslaget förenklar planering och schemaläggning för både skolan och eleverna. Förbundet är dock kritiskt till att elever på yrkesprogram ska ges möjligheten att välja bort kurserna för grundläggande behörighet. kommun framför att kommunens gymnasieskolor har haft som utgångspunkt att elever på yrkesutbildningarna ska läsa kurser som ger grundläggande behörighet. De elever som inte har velat ta del av dessa kurser har gjort ett aktivt val att inte läsa dem. för fram att det har ytterst stor betydelse att förslaget innehåller en möjlighet för eleverna att få välja bort kurser utan att eleverna anses följa ett reducerat program eller att det påverkar examensbevis eller studiebevis. kommun anser att det i grunden är ett bra förslag att ge elever fler valmöjligheter, men påtalar att det kommer att ställa högre krav på varje skolas organisation. Även Förvaltningsrätten i framför synpunkter när det gäller skolornas förutsättningar för planering. tillstyrker förslaget men pekar på att det finns en risk för att alla yrkeselever, även de som väljer bort de behörighetsgivande kurserna, får längre skoldagar när de behörighetsgivande kurserna måste schemaläggas. kommun påtalar att denna utökning kan påverka elevernas upplevelse av stress. ser en risk för att förslaget kan bidra till att strukturen för gymnasieskolans studievägar blir mer otydlig. Arbetsförmedlingen är positiv till förslaget men uttrycker oro för att yrkesprogrammen kan uppfattas som krävande och därför väljs bort. , hörselskadade barn och barn med språkstörning tror att det finns en risk att det kommer att tolkas som att elever som aktivt väljer bort kurser inte har en fullständig utbildning. Som nämns i avsnitt 3 bereddes även tillfälle att yttra sig över utkastet till lagrådsremiss i anslutning till propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program. I sitt yttrande föreslog att strukturen på programmen skulle göras mer enhetlig genom att den behörighetsgivande kursen i svenska eller svenska som andraspråk om 100 gymnasiepoäng på barn- och fritidsprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet samt den behörighetsgivande kursen i engelska om 100 gymnasiepoäng på hotell- och turismprogrammet flyttades från den programgemensamma delen till den gymnasiegemensamma. Eleverna på de två förstnämnda programmen skulle då endast ha möjlighet att välja bort 100 gymnasiepoäng svenska eller svenska som andra språk i stället för 200 gymnasiepoäng och eleverna på hotell- och turismprogrammet skulle inte ha möjlighet att välja bort 100 gymnasiepoäng engelska. Skälen för regeringens förslag Det bör finnas en valfrihet eftersom elever har olika mål med sina gymnasiestudier I denna proposition föreslås att yrkesprogrammens omfattning utökas som programmen även fortsättningsvis ska genomföras . Av de elever som slutfört ett yrkesprogram med examen eller studiebevis om minst 2 500 gymnasiepoäng hade så många som av eleverna läst ett utökat program (officiella Elever som går ett utökat program läser fler gymnasiepoäng än vad som normalt ingår i ett nationellt program. Det är vanligare att elever på yrkesprogram läser ett utökat program jämfört med elever på högskoleförberedande program. Störst andel avgångselever 2020 som gått ett utökat program fanns på det industritekniska programmet (). Även på naturbruksprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet hade en stor andel av eleverna läst ett utökat program (). Alla dessa tre program är yrkesprogram. Minst andel elever som avslutat gymnasieskolan med utökat program återfanns på de två högskoleförberedande programmen samhällsvetenskapsprogrammet () och ekonomiprogrammet (). Männen läste totalt sett utökat program i något högre utsträckning än kvinnorna; av männen respektive av kvinnorna slutförde ett utökat program i gymnasieskolan . Elever med utländsk bakgrund läste oftare utökat program än elever med svensk bakgrund () (officiella statistik, . Trots att det är fler elever på yrkesprogrammen som läser utökat program är andelen elever som oftast eller alltid känner sig stressade i skolan större på de högskoleförberedande programmen. Enligt uppgav nästan sex av tio elever på högskoleförberedande program 2018 att de oftast eller alltid är stressade i skolan. På yrkesprogram var motsvarande andel fyra av tio. Jämfört med 2015 har andelen stressade elever ökat på både högskoleförberedande program och på yrkesprogram (, Attityder till skolan 2018, rapport 479, 2019). Att en så stor andel elever på yrkesprogrammen väljer att läsa utökat program visar att många elever på dessa program har vilja och förmåga att läsa mer än 2 500 gymnasiepoäng. Av de elever som avslutade gymnasieskolan med en yrkesexamen /20 hade grundläggande behörighet till högre utbildning. Det är dock stor variation mellan olika program. På vård- och omsorgsprogrammet hade av avgångseleverna med yrkesexamen grundläggande behörighet. På barn- och fritidsprogrammet var det och på el- och energiprogrammet var det . Detta kan jämföras med fordons- och transportprogrammet där av eleverna med en yrkesexamen också hade grundläggande behörighet (Betyg och studieresultat i gymnasieskolan 2020, dnr 2020:2893). På yrkesprogrammen är det mycket vanligare att kvinnor har läst kurserna som krävs för grundläggande behörighet. Bland de yrkeselever som slutförde sina studier , inklusive elever som inte nådde kraven för examen och fick ett studiebevis hade av kvinnorna grundläggande behörighet medan av männen hade sådan behörighet (officiella statistik, . Det industritekniska programmet är ett intressant exempel i detta sammanhang. Som nämnts var det över hälften av eleverna på industritekniska programmet som slutförde sin utbildning med utökat program 2020, vilket är den största andelen av de nationella programmen. Andelen elever som avslutat sina studier med en examen från industri- 2021/22:94 tekniska programmet är . Inget annat yrkesprogram har lika stor andel som tar examen , vilket kan jämföras med att andelen elever som avslutar sina studier med en examen från ett högskoleförberedande program i genomsnitt är . Av de elever från industritekniska programmet som påbörjade sina studier och slutförde studierna med en examen var det som hade grundläggande behörighet. Det finns således en vilja och förmåga hos många av eleverna på industritekniska programmet att läsa utökat program. Men många av dessa elever väljer andra kurser än de som ger grundläggande behörighet. Regeringen anser att exemplet illustrerar vikten av att elever har möjlighet att välja bort att läsa det som krävs för grundläggande behörighet. är kritiskt till att elever på yrkesprogram ska ges möjligheten att välja bort kurserna för grundläggande behörighet. Förbundet anser att om eleven ska ges möjlighet att välja bort de behörighetsgivande kurserna måste omständigheterna vara sådana att det inte kan ske lättvindigt. Motsvarande synpunkt framförs av (). Regeringen tar dock i beräkning att elever har olika mål med sin utbildning och det är ett viktigt skäl till förslaget att det ska vara möjligt att välja bort grundläggande behörighet. Därigenom kan de elever som så önskar fullt ut koncentrera sig på att förbereda sig för arbetslivet. Flera remissinstanser delar uppfattningen att elever som inte har målet att studera vidare på högskola ska kunna välja bort grundläggande behörighet. Detta framförs bl.a. av . Även pekar på att olika elever har olika intressen och syften med sin gymnasieutbildning och att det därför är positivt att de kan välja bort de kurser som leder till grundläggande högskolebehörighet. Om en person senare i livet ändrar sig och vill läsa in grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå går det också bra att göra det genom vuxenutbildning (komvux). gäller att vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå och som saknar grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå sådan behörighet (20 kap. 19 § skollagen). Rätten till utbildning gäller även i syfte att uppnå grundläggande behörighet till utbildning inom liksom särskild behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå inom högskolan och särskilda kunskaper till utbildning inom (20 kap. 19 a och 19 b §§ skollagen, prop. 2016/17:5 s. 17–24). Elever bör även ha en valfrihet för att genomströmningen inte ska minska uppföljning visar att många elever inte fullföljer sin utbildning. Detta påpekas av som uttrycker en oro för att den föreslagna utökningen av gymnasiepoäng kommer att göra det ännu svårare för dessa elever att nå målen för utbildningen. Regeringen konstaterar att av eleverna som påbörjade ett yrkesprogram tog examen . Det är en något högre andel av männen som tar examen jämfört med kvinnorna. kraven för en examen ökar något (officiella Men det är fortfarande en alltför stor andel av eleverna som inte når målen för utbildningen. Bland dem som klarat nuvarande krav för en yrkesexamen kan det finnas elever som lyckats med minsta möjliga marginal. Även för denna grupp kan en utökning av antalet gymnasiepoäng innebära en högre risk för studiemisslyckanden. Mer omfattande studier kan påverka elevernas upplevelse av stress och göra att motivation och engagemang kan avta, vilket kommun påpekar. påtalar att en förhållandevis stor elevgrupp har svårt att klara de kurser i matematik och engelska som ingår i yrkesprogrammen. Att då lägga till fler kurser på en högre nivå riskerar enligt att ytterligare försämra genomströmningen inom gymnasieskolan. Regeringen tar dessa farhågor på allvar. Regeringen anser därför att elever bör ha en möjlighet att välja bort delar av det som krävs för grundläggande behörighet även av det skälet att studiemisslyckanden och stress inte ska öka. Regeringen bedömer, i likhet med SKR, att möjligheten för eleverna att välja bland alternativa studieupplägg sannolikt påverkar deras studiemotivation positivt. Även de som i viss omfattning har valt bort svenska eller svenska som andraspråk och engelska har gått en fullständig utbildning , hörselskadade barn och barn med språkstörning tror att det finns en risk att det kommer att tolkas som att elever som aktivt väljer bort kurser inte har en fullständig utbildning. anser att det har ytterst stor betydelse att förslaget innehåller en möjlighet för eleverna att få välja bort kurser utan att eleverna anses följa ett reducerat program eller att det påverkar examensbevis eller studiebevis. Annars finns det enligt föreningen risk för diskriminering av en stor grupp elever. Regeringen håller med om att det är angeläget att elever på yrkesprogrammen har rätt att välja bort grundläggande behörighet. Regeringen anser vidare att elevernas möjlighet att välja bort att läsa de delar av ämnena svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för grundläggande behörighet inte är stigmatiserande. Detta eftersom kraven för examen kommer att behållas på dagens nivå och bortvalet av kurserna inte innebär att eleverna anses läsa ett reducerat program enligt 9 kap. 6 § gymnasieförordningen. Flera alternativ gör det ännu viktigare med studie- och yrkesvägledning anser att det finns en risk att elever som har svårt att klara sina yrkeskurser ändå väljer att parallellt försöka klara de behörighetsgivande kurserna. Med detta följer en risk för att de lägger mycket kraft på flera kurser som upplevs som svåra och riskerar att misslyckas med både behörighetsgivande kurser och yrkeskurser samt prioriterar ned att slutföra kurser i andra gymnasiegemensamma ämnen. För att motverka en sådan risk anser regeringen att det är av stor vikt att eleverna erbjuds studie- och yrkesvägledning av hög kvalitet i samband med valet av gymnasieutbildning. Arbetsförmedlingen uttrycker en oro för att yrkesprogrammen kommer att uppfattas som krävande och därför väljas bort. 2021/22:94 denna oro, däremot anser regeringen att det är viktigt att eleverna informeras om möjligheten som finns att välja bort delar av det som krävs för grundläggande behörighet. Regeringen kan konstatera att det har blivit alltmer komplext att planera ett framtida yrkesliv. Elever behöver räkna med att vidareutveckla kompetenser och förmågor genom hela sitt kommande yrkesliv. Bättre möjligheter för eleverna på yrkesprogrammen att läsa det som krävs för grundläggande behörighet kommer enligt regeringens mening att bidra till att göra yrkesprogrammen till mer attraktiva val för elever som vill hålla alla dörrar öppna . som förändringarna på arbetsmarknaden är snabba erbjuds individen ökade valmöjligheter. Det ställer ökade krav på eleverna att kunna hantera information om ett stort antal valmöjligheter och att kunna välja strategiskt. Alla elever har inte möjlighet att välja på samma villkor och när antalet valsituationer är många blir konsekvenserna av dåligt underbyggda val stora för eleverna. Detta ställer i sin tur krav på att skolans studie- och yrkesvägledning är anpassad för att möta alla elevers behov. För att stärka studie- och yrkesvägledningen och bidra till att fler elever får möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval har regeringen gett i uppdrag att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. Uppdraget, som pågår till 2024, framgår av regleringsbrev (ändringsbeslut) för avseende (U2020/05523). Delar av det som krävs för grundläggande behörighet får inte väljas bort om de ingår i yrkesprogrammen av något annat skäl än att ge grundläggande behörighet På barn- och fritidsprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet ingår redan 100 gymnasiepoäng mer svenska eller svenska som andraspråk än på andra yrkesprogram. På hotell- och turismprogrammet ingår 100 gymnasiepoäng mer av ämnet engelska. Eleverna på dessa program kan inte välja bort detta och ska enligt regeringens förslag inte heller i fortsättningen kunna göra det, om det inte kan ske enligt någon av de bestämmelser om stödåtgärder som finns i 9 kap. gymnasieförordningen. Anledningen är att mer svenska och svenska som andraspråk samt engelska ingår i dessa yrkesprogram av ett annat skäl än för att ge grundläggande behörighet. På t.ex. hotell- och turismprogrammet ingår mer engelska eftersom goda kunskaper i engelska är en förutsättning för anställningsbarhet inom de yrken som programmet förbereder för. Elever på dessa program ska dock kunna välja bort svenska eller svenska som andraspråk och engelska om omfattningen av dessa ämnen är större än vad som krävs för yrket, det vill säga om syftet är att ge grundläggande behörighet. föreslår att svenska eller svenska som andraspråk på barn- och fritidsprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet samt engelska på hotell- och turismprogrammet ska flyttas från den programgemensamma delen till den gymnasiegemensamma, men att eleverna på de två förstnämnda programmen endast ska ha möjlighet att välja bort 100 gymnasiepoäng svenska eller svenska som andra språk i stället för 200 gymnasiepoäng samt att eleverna på hotell- och turismprogrammet inte ska ha möjlighet att välja bort 100 gymnasiepoäng engelska. programmen ska därigenom bli så enhetlig som möjligt. Regeringen delar Prop. 2021/22:94 uppfattning om utformningen av förslaget i denna del. Planeringen ska utgå ifrån att det som krävs för grundläggande behörighet ska ingå i alla yrkesprogram Flera remissinstanser uttrycker en oro för att förslagen kommer att medföra sämre planeringsförutsättningar för skolorna. kommun konstaterar att regeringens förslag medför många valmöjligheter för eleverna och att detta ställer högre krav på varje skolas organisation, flexibilitet och utbud. Förvaltningsrätten i lyfter fram att kommunens ekonomiska överväganden och skolornas disposition av lärarresurser behöver göras innan de vet hur många elever som väljer bort grundläggande behörighet. När det gäller de praktiska utmaningarna kan regeringen konstatera att gymnasieskolan, jämfört med , redan har en mycket komplex struktur. Denna struktur är en konsekvens av gymnasieskolans breda uppdrag som handlar om att förbereda för både arbetsliv inom olika sektorer och för högre utbildning med olika inriktning. Ju fler val och variationer som finns i systemet, desto mer komplex blir exempelvis schemaläggningen. bedömer att det blir en stor utmaning för skolhuvudmännen att arrangera detta på ett rimligt sätt. Myndigheten anser att det kommer att krävas fler individuella scheman för att uppfylla alla elevers önskemål. Regeringen vill med anledning av synpunkten framhålla att har alla elever rätt att läsa det som krävs för grundläggande behörighet som individuellt val, som utökat program eller om huvudmannen väljer att erbjuda eleverna detta, inom programfördjupningen. På tre program ingår i viss utsträckning svenska eller svenska som andraspråk eller engelska inom de obligatoriska programgemensamma delarna av programmen. Som nämnts tidigare hade av eleverna som tog examen från yrkesprogram grundläggande behörighet, och av yrkeseleverna läste av eleverna utökat program. Mot denna bakgrund menar regeringen att förslagen inte innebär att gymnasieskolan som system blir mer komplext. Den stora skillnaden är att vissa elever kommer att välja bort grundläggande behörighet i stället för att som låta intresserade elever välja till grundläggande behörighet. Regeringens bedömning vinner vidare stöd av bl.a. , som tillstyrker förslaget och bedömer att förändringen inte har någon avgörande betydelse ur organisatorisk synvinkel. Eftersom möjligheten att läsa vad som krävs för grundläggande behörighet finns så bör kapaciteten finnas på plats. Det finns också remissinstanser som anser att förslagen kommer att förenkla planeringen för skolorna. Genom att behörighetsgivande kurser föreslås ingå i yrkesprogrammen redan från början anser kommun att det skapas bättre planeringsförutsättningar. Även anser att förslaget förenklar planering och schemaläggning, både för skolan och eleverna. Det finns vidare exempel där ett liknande system som det föreslagna fungerar i praktiken. kommun framför i sitt remissvar att kommunens gymnasieskolor har haft som utgångspunkt att elever på yrkesutbildningarna ska läsa kurser som ger grundläggande behörighet. 2021/22:94 De elever som inte har velat ta del av dessa kurser har gjort ett aktivt val att inte läsa dem. För att öka yrkesprogrammens attraktionskraft är det enligt regeringen viktigt att den grundläggande behörigheten planeras in från början. Därmed undviks planeringsproblem i form av t.ex. schemakrockar som har gjort att det i praktiken har varit svårt för vissa elever att läsa det som krävs för att uppnå grundläggande behörighet. Genom att svenska eller svenska som andraspråk och engelska nu ska ingå i yrkesprogrammens grundupplägg i den omfattning som krävs för grundläggande behörighet, kommer det att finnas förutsättningar att komma till rätta med detta problem. pekar på att det finns en risk för att alla yrkeselever, även de som väljer bort grundläggande behörighet, får längre skoldagar när detta måste schemaläggas. Regeringen anser att sammanhållna skoldagar är att föredra av flera skäl. Men inte heller i denna del anser regeringen att förslagen utgör någon principiell skillnad, eftersom eleverna har denna rättighet och skolorna behöver planera för att göra det möjligt att vissa elever läser mer svenska och engelska som andra elever inte gör det. Elevernas garanterade undervisningstid utökas Regeringens förslag: Den garanterande undervisningstiden för elever- na på yrkesprogram ska utökas i proportion till programmens ökade För elever som väljer bort delar av det som krävs för grundläggande behörighet ska den garanterade undervisningstiden min- skas i motsvarande omfattning. Promemorians förslag: Överensstämmer innehållsmässigt med Promemorians förslag till ändring i bilaga 2 till skollagen har dock en annan redaktionell utformning genom att det i promemorians förslag anges i löptext hur många undervisningstimmar elever på respektive program har rätt till. Promemorians förslag utgår ifrån att delar av kurser kan väljas bort, i stället för förslaget i denna proposition om att yrkesprogrammen ska innehålla det som krävs för grundläggande Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för yrkeshög- skolan, Arbetsförmedlingen, och utbildningspolitisk utvärdering, Kommuner och Regioner, , , elevråd – , Företagarna och i . bedömer att stora skillnader i fråga om minsta garan- terad undervisningstid mellan programtyperna innebär att eleverna på de högskoleförberedande programmen missgynnas resursmässigt. anför att även om det kan förefalla rimligt att anpassa den garanterade undervisningstiden efter programmens olika om- fattning, är det inte oproblematiskt att öka variationen i förhållande till den reglering som gäller . Skälen för regeringens förslag Hur mycket ska den garanterade undervisningstiden utökas? Den lärarledda undervisningen är den kanske viktigaste resursen i all gymnasial utbildning. I det gamla linjegymnasiet fanns detaljerade timplaner för olika ämnen. I samband med programgymnasiets införande minskade detaljstyrningen av tidsanvändningen och antalet timmar angavs i stället per ämne. minskade tidsstyrningen ytterligare och den minsta garanterade undervisningstiden angavs för alla program. I samband med denna förändring definierades gymnasiepoäng som ett mått på studieomfattningen av en kurs, dvs. den beräknade arbetsinsatsen för eleven. Gymnasiepoäng ska därmed inte vara ett mått på det antal lektioner som erbjuds eleven (prop. Ett nationellt program omfattar 2 500 gymnasiepoäng. garanterade undervisningstiden på ett yrkesprogram är . Huvudmannen beslutar om antalet undervisningstimmar för bl.a. varje kurs och gymnasiearbetet samt om hur fördelningen av undervisningstiden över läsåren ska göras. Huvudmannen ska även redovisa hur eleven har fått sin garanterade undervisningstid (4 kap. 22 § gymnasieförordningen). Hur undervisningstiden fördelas beror på en rad olika faktorer som t.ex. gruppstorlek och kursens svårighetsgrad. Hur många timmar som huvudmannen avsätter för gymnasiearbetet varierar också. I denna proposition föreslås att yrkesprogrammens omfattning ska utökas upp till 2 800 gymnasiepoäng. Den garanterade undervisningstiden bör därför utökas i motsvarande omfattning. Att den garanterade undervisningstiden utökas stöds av flera remissinstanser. anser att utökningen är en förutsättning för att eleverna ska kunna uppnå grundläggande behörighet till högskolan. anser att utökningen är ett måste om nu utbildningarna blir än mer komprimerade. Regeringen delar denna bedömning. Som framgår ovan är den garanterade undervisningstiden för elever på yrkesprogrammen .