prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — budgetpropositionen konstaterade trafikutskottet att det inte delar regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat utan ser behov av att återigen tillkännager för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet (bet. 2016/17:TU1). enlighet med utskottets förslag om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:104), se I 14. höll infrastrukturministern ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhandlingsarbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens Regeringen tillsatte också en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) samt internt inom påbörjat den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Regeringen uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937). Studien ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg (N2018/02705). I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt Statens energimyndighet att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen Uppdraget vidgades till att också omfatta satsningar på forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och laddinfrastruktur. ska högst användas och beräknas högst användas för uppdraget, varav för den del av uppdraget som avser elflyg. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935, N2017/02238 [delvis]). Regeringen fortsatte att bedriva arbetet med luftfarts- politiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. Nedan listas några exempel på detta. arbete är avslutat . För ytterligare information om hanteringen av arbete hänvisas till redogörelsen under punkten I 8 i denna skrivelse. Beträffande interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna hänvisas till redogörelserna under punkterna I 9 och I 14 i denna skrivelse. genomfördes generalförsamlingen för den Internationella civila luftfartsorganisationen (). var mycket aktivt i både förberedelserna och EU-koordineringen inför och under generalförsamlingen och agerade i enlighet med flygstrategins priorite- ringar. ägde förhandlingar rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeland. Exempelvis har ändringar i luftfartsavtalet med nu möjliggjort tillträde för skandinaviska flygbolag till den japanska flygplatsen . präglades arbetet av den dramatiska påverkan som covid- 19-pandemin har haft på luftfarten. Efter förslag från regeringen vidtogs en rad stödåtgärder för flygbranschen. Dessa inkluderar statliga kreditgarantier om för svenska flygföretag, varav högst till (prop. 2019/20:136, bet. 2019/20:FiU52, rskr. 2019/20:188), kapitaltillskott till om (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364), kapitaltillskott till om (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364 ), tillskott till om (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366), extra driftsbidrag till icke-statliga flygplatser med (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20: FiU62, rskr. 2019/20:366) samt införande av temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa flygplatser i och med uppdrag till att upphandla flygtrafik på linjerna för en kostnad om högst (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). har vidare efter regeringens förslag avsatt i syfte att förstärka ambulansflygets kapacitet och tillgänglighet under den pågående pandemin (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Därtill har regeringen uppdragit åt Trafik- verket att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). 2021/22:75 Infrastruktur- departementet Åtgärder beslutades också på EU-nivå, exempelvis tillfälliga ändringar i Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2020/459 av 2020 om ändring av förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser, som innebär att flygbolag inte förlorar oanvända start- och Utöver pandemiåtgärder för luftfarten präglades EU- arbetet av förhandlingar om den fortsatta relationen mellan och EU efter övergångsperiodens slut samt behandling i ministerrådet om kommissionens förslag om det gemensamma europeiska luftrummet (SES2+) som presenterades . (Infrastrukturdepartementet) mottog redovisningar av tre olika regeringsuppdrag inom luftfartsområdet. Transportstyrelsen redovisade uppdraget om miljöstyrande start- och landningsavgifter (I2019/02304). uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med , , och Transportstyrelsen om obligatoriska klimatdeklarationer i samband med marknadsföring och försäljning av långväga resor med buss, tåg, flyg eller färja (I2019/02595). kunskapsunderlag om eldrivna flygplan (I2020/00185). har arbetet fortsatt präglats av åtgärder för att minska pandemins negativa effekter på luftfarten. Regeringen har sett ett behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. därför åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Uppdraget har förlängts , först t.o.m. den , därefter t.o.m. och slutligen t.o.m. (I2021/00674, I2021/01464 och I2021/02469). uppdrog regeringen åt att förhandla och ingå överenskommelser om att flygplatser ska vara beredskapsflygplatser under 2022 (I2021/03301. För att tillgodose behov av samhällsviktigt flyg beslutade regeringen i att förlänga uppdraget om införande av temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa flygplatser i och med uppdrag till att upphandla flygtrafik på linjerna (I2020/03230). Uppdraget förlängdes t.o.m. . därefter att förlänga uppdraget ytterligare t.o.m. den (I2021/01671). Vidare har , efter förslag från regeringen, fattat beslut om kreditgarantier eller en låneram till SAS- koncernen om (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:419). förslag från regeringen beslutat att stöd genom statlig medfinansiering tillfälligt bör lämnas till verksamheten för samordning av ankomst- och avgångstider (slots) för flygplatser i till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:422). Bland miljö- och klimatarbetet kan särskilt nämnas att Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning om säkerställande av lika villkor för hållbar luftfart (Faktapromemoria 2020/21:FPM139). Förslaget, som är en del i det så kallade ”Fit for 55”- paketet, innebär att krav ställs på inblandning av hållbara flygbränslen i fossilt jetbränsle. Förslaget har behandlats i rådet och kommer att fortsätta behandlas . förväntas trepartsförhandlingar mellan rådet, och , s.k. triloger, att inledas. Vidare har efter förslag från regeringen beslutat att bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl (prop. 2020/21:154, bet. 2020/21:TU14, rskr. 2020/21:334). Bemyndigandet gör det möjligt att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. Regeringen beslutade om ändring av förordningen (2011:867) om flygplatsavgifter så att start- och landningsavgifter ska differentieras i förhållande till luftfartygs (Infrastrukturdepartementet) remitterade dessutom en promemoria med förslag till en ny lag och en ny förordning om klimatdeklarationer för resor, bl.a. flygresor (I2021/02312). Inom EU-arbetet kan särskilt det fortsatta arbetet med det gemensamma europeiska luftrummet, SES 2+ nämnas. Efter att ministerrådet beslutat en allmän inriktning avseende Europeiska kommissionens förslag, har rådet och förhandlat med målet att nå en överenskommelse om revideringen. Sedan Förenade utträde ur EU regleras grundläggande lufttrafikrättigheter inom handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade . har ingått ett samförstånds- avtal med Förenade om ytterligare trafikrättigheter för frakt som innebär att lufttransportföretag från Förenade får rätt att landa i för att utföra reguljära- och icke reguljära lufttransport- tjänster med gods mellan punkter i och punkter utanför EU som en del i en transport som börjar eller slutar i Förenade , utan begränsning vad gäller rutt, kapacitet eller frekvens. Motsvarande rättighet ges till EU-lufttrafikföretag i förhållande till Förenade . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 2 om regionala flygplatser*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (bet. 2017/18:TU1 s. 21 f.). anför att de problem som de regionala flyg- platserna upplever inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen presenterat. Utskottet menar även att den föreslagna flygskatten riskerar att försämra möjligheterna för de regionala flygplatserna. Därutöver anser utskottet att det behövs en översyn av de regionala flygplatsernas möjligheter att långsiktigt kunna bidra till tillväxten. arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna påbörjades, i enlighet med den nationella flygstrategin, 2018. har arbetet tillfälligt getts lägre prioritet på grund av behovet av akuta åtgärder till flygplatserna till följd av coronapandemin. Efter regeringens förslag inrättades ett tillfälligt 2021/22:75 Infrastruktur- departementet 2021/22:75 driftstöd om till regionala flygplatser Infrastruktur- (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). departementet anledning av den pågående pandemin fanns behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. uppdrog regeringen därför åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Uppdraget har förlängts , först t.o.m. , därefter t.o.m. och slutligen t.o.m. (I2021/00674, I2021/01464 och I2021/02469). uppdrog regeringen åt att förhandla och ingå överenskommelser om att flygplatser ska vara beredskapsflygplatser (I2021/03301). Översynen kommer fortsatt att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 2. Statlig förvaltning och statistikfrågor Motioner från allmänna motionstiden /18, bet. 2017/18:FiU25 redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fi 39), 2019/20:75 (I 24) och 2020/21:75 (I 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om digitalisering och it i den statliga förvaltningen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick (bet. 2017/18:FiU25 s. 9 f.). Regeringen uppdrog åt Statskontoret att utreda myndigheternas arbete med vidareutnyttjande av information (S2014/3536) samt hinder för vidareutnyttjande av öppna data från statliga myndigheter (Fi2017/02163). Regeringen beslutade om bidrag till , som organisationen skulle använda för att göra en djupgående översyn av digitala förvaltning med fokus på öppna data. Vidare har regeringen i förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning gett myndigheten i uppgift att främja öppen och datadriven innovation samt tillgängliggörande av öppna data och vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Regeringen uppdrog åt Myndigheten för digital förvaltning att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data samt bedriva öppen och datadriven innovation (I2019/01416, och I2019/01020). lämnade Myndigheten för digital förvaltning en delrapport med en handlingsplan för tillgängliggörande och vidareutnyttjande av öppna data. lämnade Myndigheten för digital förvaltning sin slutrapport för uppdraget innehållandes rekommendationer och förslag, där framgår bland annat att en av effekterna av uppdraget varit att antalet datamängder på dataportal mer än tredubblats. Ärendet bereds vidare inom . Regeringen uppdrog åt Myndigheten för digital förvaltning att vara projektledare för for (I2020/00911), ett samverkansinitiativ mellan 45 myndigheter som syftar till att öka kunskapen om att vidareutnyttja offentliga data hos deltagarna och demonstrera värdet av tillgängliggörande och vidareutnyttjande av öppna data för behovsägarna. Regeringen beslutade en strategi för ökad tillgång av data ”Data – en underutnyttjad resurs för ” (I2021/02739). Strategin utgör ett komplement till den nationella digitaliseringsstrategin och syftar till att främja olika former av öppen och kontrollerad datadelning för ökad tillgång av data för bl.a. artificiell intelligens (AI) och digital innovation. Regeringen har vidare gett Myndigheten för digital förvaltning i uppdrag att främja offentliga aktörers förmåga att dela och nyttiggöra data så att data frigörs för utveckling av bl.a. artificiell intelligens (AI) och digital innovation (I2021/01826). I uppdraget ingår att etablera en digital arena för att möjliggöra samverkan kring data och innovation baserad på data. Uppdraget ska redovisas . antogs och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, som är en omarbetning av och rådets direktiv /98/EG av om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna de förslag som ett genomförande av det omarbetade direktivet ger anledning till (dir. 2019:20). Utredningen antog namnet Öppna data-utredningen. Utredningen överlämnade delbetänkandet Innovation genom information (SOU 2020:55), där det bl.a. föreslås en helt ny lag om tillgängliggörande av data. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen planerar att överlämna en proposition till med utredningens delbetänkande som grund. Lantmäteriet har haft regeringens uppdrag att analysera budgetära konsekvenser av myndigheters tillgängliggörande av s.k. särskilt värde- fulla datamängder samt de potentiella samhällsekonomiska nyttor som ett sådant tillgängliggörande kan ge (I2019/01415), med anledning av kommande genomförandeakter avseende och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (öppna datadirektivet). Lantmäteriet slutrapporterade regeringsuppdraget . Rapporten bereds vidare inom . Regeringen har vidare uppdragit åt att främja delning och nyttiggörande av data för smart statistik (I2021/02417), åt Rymdstyrelsen att analysera hur ett utvecklat nationellt rymddatalabb skulle kunna främja samhällets digitalisering (I2021/02683), åt Arbetsförmedlingen att utveckla en sammanhållen datainfrastruktur för 2021/22:75 Infrastruktur- departementet 2021/22:75 kompetensförsörjning och livslångt lärande (N2021/01915), åt Statens Infrastruktur- väg- och transportforskningsinstitut att bidra till ökad kunskap om departementet elektrifieringen av transporter genom att bl.a. genomföra pilotprojekt och ta fram modeller för hur data i praktiken på bästa sätt kan tillgängliggöras, delas och nyttiggöras (I2021/02212) samt åt att skapa en statlig infrastruktur för bilddata för bl.a. förbättrad cancerdiagnostik, att kartlägga datamängder av nationellt intresse på hälsodataområdet samt att genomföra en förstudie om digital nationell infrastruktur för (S2021/05259, S2021/05369 och S2021/06170). Regerin- gen har dessutom gett Verket för innovationssystem i uppdrag att kartlägga behovet av kompetensutvecklingsinsatser för datadelning, vilket praktiskt stöd respektive vilka testmiljöer och standarder för datadelning och datahantering som finns , att redogöra för aktuell spetsforskning samt att beskriva relevanta datamarknader och framgångsrika datadelnings- exempel (I2021/02737). Regeringen har för avsikt att slutbehandla tillkännagivandet i den kommande propositionen om en ny lag om tillgängliggörande av data som baseras på och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:1587 yrkande 2 och mot. 2017/18:3894 yrkande 10, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 64), 2019/20:75 (I 25) och 2020/21:75 (I 17). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om ett gemensamt europeiskt luftrum*: har tillkänna- gett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet (bet. 2017/18:TU10 s. 29 f.). I regeringens flygstrategi (N2017/00590) anges att ska fortsätta att vara ledande i utvecklingen av effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Ett fullt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), är en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. I en jämförelse med andra EU-stater kan konstateras att i hög grad uppnår målen som är överenskomna på EU-nivå. (PRB Annual Monitoring Report and Recommendations 2018). Ett led i att uppfylla de europeiska målen är att tillsammans med har inrättat ett geografiskt funktionellt luftrumsblock och erbjuder unikt integrerade och operationella undervägstjänster till luftrumsanvändarna genom den gemensamma organisation . Inom det svensk-danska gemensamma luftrummet och tillsammans med Est- land, , och erbjuds fri ruttplanering för att möjlig- göra kortast möjliga flygväg mellan två orter (FRA – Free Route Air- space). Inför den så kallade tredje referensperioden prestationer och avgiftssättning 2020–2024 fattade beslut om genomföranderegler och lämnade förslag till en nationell prestationsplan till . Kommissionen har inte fastställt prestationsplanen utan till följd av den pågående pandemin beslutade kommissionen i stället att särskilda regler ska gälla för prestationssystemen . Medlemsstaterna presenterade sina reviderade förslag till prestationsplaner utifrån de särskilda reglerna. Ärendet bereds vidare men bedöms kunna slutbehandlas efter att har godkänt förslag till reviderad prestationsplan. har meddelat sin avsikt att besluta om godkännande av medlemsstaterna prestationsplaner . Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:3766 yrkande 5, 2017/18:3894 yrkande 12, 2017/18:1251 och 2017/18:3758 yrkande 33, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 76), 2019/20:75 (I 28) och 2020/21:75 (I 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om självkörande fordon*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon (bet. 2017/18:TU15 s. 12 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka regelförändringar som behövs för en intro- duktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg (dir. 2015:114). överlämnade utredaren slutbetänk- andet Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16). Betänkandet har remissbehandlats. När det gäller de strategiska övervägandena rörande införandet av automatiserad körning pågår intensiva internationella processer inom UNECE och i EU. Bl.a. har inom ramen för det tredje mobilitetspaketet antagit en strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet. har dessutom antagit en gemensam strategi för smart och hållbar mobilitet. Vidare har vissa andra strategiska åtgärder för att adressera frågor om en uppkopplad, samverkande och automatiserad mobilitet vidtagits. Regeringen beslutade att inrätta en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier (dir. 2018:85). Kommitténs uppdrag är att identifiera och påskynda policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier inom inledningsvis tillämpnings- områdena precisionsmedicin, uppkopplad industri samt uppkopplade och automatiserade fordon, farkoster och system. Detta arbete inbegriper auto- matiserad körning på väg men också automatiseringen inom hela transportområdet. 2021/22:75 Infrastruktur- departementet 2021/22:75 Infrastruktur- departementet gav (Infrastrukturdepartementet) en s.k. bokstavsutredare i uppdrag att utreda och utvärdera vissa frågor avseende dels ansvarsfördelning vid automatiserad körning av vägfordon, dels främjandet av ökad användning av geostaket (I 2020:B). Bokstavs- utredaren redovisade uppdraget i promemorian Ansvarsfrågan vid automatiserad körning samt nya regler i syfte att främja en ökad användning av geostaket (Ds 2021:28). Promemorian har remissbehand- lats. Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:2901 yrkande 33, 2018/19:1121 yrkande 51, 2018/19:1207, 2018/19:1302, 2018/19:1440, 2018/19:1561, 2018/19:1845, 2018/19:2734 yrkande 39 och 2018/19:2901 yrkande 32, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 33) och 2020/21:75 (I 19). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 11 om fördjupad översyn av förarutbildningen*: har tillkännagett för regeringen det utskottet anför dels om behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels om att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över (bet. 2018/19:TU7 s. 79 f.). och Transportstyrelsen har genomfört en översyn av förar- utbildningen och överlämnat en rapport till (Infrastrukturdepartementet) med förslag om ett nytt förarutbild- ningssystem för personbil. Dessutom utvärderade begränsningen för handledare att handleda fler än 15 elever . Utvärderingen visar att begränsningen troligen inte har haft avsedd effekt, utan snarare lett till att osynliggöra problemen, eftersom den som utför illegal verksamhet inte längre ansöker om handledartillstånd. Regeringen uppdrog den 5 septem- ber 2019 åt Transportstyrelsen att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. I uppdraget ingick att överväga ytterli- gare begränsning av antalet handledartillstånd som en person kan ha samt införande av en begränsning att endast eller godkänd trafik- skolas fordon får användas vid prov. Transportstyrelsen redovisade uppdraget i rapporten att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. Efter remissbehandlingen beslutade regeringen en ändring i körkortsförordningen (1998:980) som innebär att vid körprov för körkortsbehörighet B får endast fordon användas som ägs eller innehavs av , en trafikskola med tillstånd eller en gymnasieskola.