prop · H903242 · 2022-05-17 00:00:00 — För att säkerställa att insatser och utbetalningar som hänför sig till del- tagande i fysiska spel som tillhandahålls utanför svenskt territorium inte ska beaktas vid bestämmandet av behållningen för spelet föreslår rege- ringen, i likhet med vad bl.a. , och Spelinspek- tionen anser, att det i lagen om skatt på spel ska införas en definition av svenskt speldeltagande. Av definitionen ska framgå att deltagande i annat spel än onlinespel endast ska anses utgöra svenskt speldeltagande om spel- et tillhandahålls på svenskt territorium. Deltagande i spel på fysiska spel- platser under gränsöverskridande resor bör därmed inte kunna anses som svenskt speldeltagande när spelet sker i ekonomiska zon. För- slaget säkerställer därigenom att beräkningen av underlaget för skatten inte kommer i konflikt med havsrättskonventionen. Den föreslagna definitionen omfattar även fysiska spel som tillhanda- hålls på en stationär plats på svenskt territorium, men är inte avsedd att medföra någon förändring av beräkningen av behållningen för sådana spel. I fråga om fysiska spel som tillhandahålls på svenskt territorium bör det även i fortsättningen sakna betydelse för beskattningen om spelaren är bo- satt i eller endast vistas här tillfälligt. Det avgörande för om det rör sig om svenskt speldeltagande är i stället om spelet tillhandahålls på en fysisk plats på svenskt territorium. En definition av vad som avses med svenskt speldeltagande bör även reglera vad som avses med svenskt speldeltagande vid deltagande i online- spel. Av förarbetena till lagen om skatt på spel framgår att vid onlinespel rör det sig om svenskt speldeltagande om spelaren är bosatt i eller stadigvarande vistas här, oavsett var spelaren befinner sig fysiskt (prop. 2017/18:220 s. 364). Det innebär att om spelaren t.ex. tillfälligt är på resa utomlands så utgör det ändå svenskt speldeltagande. Definitionen av svenskt speldeltagande föreslås därför innehålla en reglering med sådan innebörd. Förslaget är dock inte avsett att medföra någon förändring i sak i denna del. Förslaget medför införandet av 7 § tredje stycket lagen om skatt på spel. Vissa mindre justeringar av spellagen Regeringens förslag: Ett förtydligande ska göras i bestämmelsen om spelmyndighetens ingripanden på grund av att en licenshavare åsidosätter sina skyldigheter enligt spellagen så att det klart framgår att skyldigheten att ingripa mot en licenshavare omfattar samtliga fall då licenshavaren inte uppfyller förutsättningarna för licens. Spellagens bestämmelse om placeringen av en licenshavares spelsy- stem ska ändras så att det klart framgår att licens endast får ges om lic- enshavaren säkerställt att spelmyndigheten kan kontrollera att utrust- ningen uppfyller föreskrivna krav. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få med- dela föreskrifter om undantag från kravet på registrering av spelare som deltar i lotteri , s.k. prenumerationslotterier. I övrigt ska vissa rättelser och redaktionella ändringar göras i Departementspromemorians förslag överensstämmer i allt väsentligt I förhållande till departementspromemorian föreslår regeringen även vissa ytterligare redaktionella ändringar. Remissinstanserna: Endast två remissinstanser yttrar sig över förslagen om vissa mindre justeringar av spellagen. för onlinespel () avstyrker förslaget om undantag för krav på kundregistrering för prenumerationslotterier. föreningen finns det inga riskfria spelformer vare sig ur ett konsument- skyddsperspektiv eller ur ett penningtvättperspektiv. Skälen för regeringens förslag Förtydligande av skyldigheten att ingripa på grund av att en licenshavare åsidosätter sina skyldigheter enligt spellagen I spellagen ställs ett antal olika krav på spelverksamheten som licenshavar- en är skyldig att uppfylla för att licenspliktigt spel ska få bedrivas. flesta bestämmelser anges endast att licenshavaren är skyldig att vidta en viss åtgärd eller att spelverksamheten ska bedrivas på ett visst sätt. t.ex. fallet med bestämmelserna i 5 kap. 3–6 §§ spellagen, där kraven för att få bedriva spel på kasinon, dvs. en särskild lokal för kasinospel (se 2 kap. 3 § 7 spellagen), regleras. Vissa bestämmelser som innehåller krav på spelverksamheten har i ställ- et formulerats som förutsättningar för att licens ska få beviljas. på denna lagstiftningsteknik är bestämmelsen i 5 kap. 7 § spellagen, enligt vilken licens att tillhandahålla värdeautomater på andra platser än på ett kasino får ges om vissa i paragrafen uppräknade förutsättningar är uppfyll- I denna och i övriga bestämmelser med liknande utformning tar majori- teten av kraven som ställs tydligt sikte på spelets bedrivande (se t.ex. 2021/22:242 6 kap. 3 och 5 §§ samt 9 kap. 2, 3 och 5 §§ spellagen). Avsikten med dessa krav är således att de ska gälla och inte bara för ansökan om licens. Detta är även utgångspunkten för regleringen av Spelinspektionens skyl- dighet att ingripa mot överträdelser av spellagen. I 18 kap. 12 § första stycket spellagen anges nämligen att om förutsättningarna för licens enligt 4 kap. 1–3 §§ är uppfyllda, eller om en licenshavare i övrigt åsidosätter sina skyldigheter enligt denna lag eller enligt föreskrifter eller villkor som meddelats med stöd av lagen, ska spelmyndigheten förelägga licenshavaren att inom vidta rättelse eller besluta om förbud, ändring av villkoren eller anmärkning. Formuleringen ”förutsättningar för licens enligt 4 kap. 1–3 §§” fanns inte med i det författningsförslag som lämnades i betänkandet En omregle- rad spelmarknad (SOU 2017:30). Bestämmelsens lydelse justerades dock under beredningen i för att tydliggöra att licenshavarens skyldigheter inte bara omfattar sådana krav som har med spelets bedrivande att göra, utan även sådana krav som avser licenshavar- ens personliga egenskaper (prop. 2017/18:220 s. 201, 339 och 340). Det har emellertid framkommit, bl.a. genom utformningen av Spelin- spektionens licensbeslut, att hänvisningen till 4 kap. 1–3 §§ spellagen skulle kunna missförstås som en inskränkning av bestämmelsens tillämp- ningsområde i förhållande till de krav som formulerats som förutsättningar för licens (se t.ex. 5 kap. 7 § spellagen), till att endast omfatta kraven i de omnämnda paragraferna. Mot bakgrund av de höga krav på tydlighet som måste ställas på tillsynsbestämmelser i allmänhet bör därför hänvisningen till 4 kap. 1–3 §§ utgå. Genom förtydligandet klargörs att skyldigheten att ingripa aktualiseras i samtliga fall då förutsättningarna för licens inte läng- re är uppfyllda. Ändring av spellagens bestämmelse om placeringen av en licenshavares spelsystem Spelare ska kunna utgå från att de spel som tillhandahålls är säkra och att de inte kan manipuleras. I spellagen ställs därför krav på att licenshavares spelsystem ska uppfylla föreskrivna tekniska krav och att uppfyllelsen av dessa krav ska verifieras av ett ackrediterat organ. För att säkerställa att Spelinspektionen på ett tillfredsställande sätt kan kontrollera spelsystemen är huvudregeln enligt 16 kap. 2 § första stycket spellagen att en licenshav- ares spelsystem ska vara placerat i . Spelinspektionen får dock en- ligt andra stycket i samma paragraf medge undantag från denna regel. Sådana undantag kan medges om tillsynen i stället kan utföras antingen av en myndighet i licenshavarens etableringsland som Spelinspektionen har ingått avtal med eller om licenshavaren kan ge Spelinspektionen möjlighet att genomföra en tillfredsställande kontroll genom fjärråtkomst eller lik- nande. Spelinspektionen har ingått avtal om sådant samarbete med spel- myndigheter i några andra länder. Myndigheten har vidare genom licens- beslut meddelat undantag från huvudregeln i samtliga fall när det har be- gärts. Syftet med regleringen i 16 kap. 2 § spellagen är att säkerställa att Spel- inspektionen kan genomföra en tillfredsställande kontroll av en licenshav- För att tydliggöra detta syfte bör undantagsregleringen utgå och de olika metoderna för att säkerställa Spelinspektionens kontroll- Prop. 2021/22:242 möjligheter i stället omformuleras till alternativa förutsättningar för att till- dela en licens. Detta innebär att Spelinspektionen inte längre kommer att behöva besluta om undantag från kravet på att spelutrustningen ska vara placerad i och bedöms därmed medföra ett något enklare förfaran- de hos myndigheten. Spelinspektionen, som är den enda remissinstans som yttrar sig i denna del, tillstyrker förslaget. I likhet med vad som gäller en- ligt nuvarande reglering, bör Spelinspektionen även i fortsättningen i sam- band med prövningen av en licens ta ställning till om en tillfredsställande kontroll är säkerställd. Utvidgad rätt att meddela föreskrifter om undantag från registrering och kontroll av en spelares identitet I 12 kap. spellagen finns bestämmelser om registrering av spelare. Enligt huvudregeln i 12 kap. 1 § ska en licenshavare registrera den som vill delta i spel. Vid registreringen ska spelaren enligt 12 kap. 2 § uppge namn, adress och personnummer eller motsvarande. Licenshavaren ska även kon- trollera spelarens identitet på ett betryggande sätt genom en tillförlitlig elektronisk identifiering eller motsvarande. Syftet med bestämmelserna är att licenshavaren ska kunna upprätthålla lagstadgade åldersgränser samt att fusk, bedrägeri och annan brottslig verksamhet ska kunna motverkas och förhindras (prop. 2017/18:220 s. 140). Krav på registrering har, med hänsyn till penningtvättsreglerna, även an- setts nödvändigt när det gäller köp av lotter , s.k. prenumera- tionslotterier. För spelare som deltar i ett prenumerationslotteri finns där- för en särskild bestämmelse om registrering i 12 kap. 3 § spellagen. I likhet med vad som gäller för annat spel, ska deltagare i sådana lotterier registrer- as med namn, adress och personnummer eller motsvarande. Mot bakgrund av de låga belopp som sådant spel omfattar, och eftersom lotterna sänds till spelarens folkbokföringsadress, har det dock inte ansetts nödvändigt med ett särskilt krav på betryggande identifiering av spelarens identitet. Enligt 21 kap. 11 § spellagen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om undantag från registrering enligt 12 kap. 1 § spellagen och om hur kontrollerna av en spelares identi- tet enligt 12 kap. 2 och 4 §§ spellagen ska göras. Utgångspunkten är att undantag endast bör komma i fråga i de fall då riskerna för penningtvätt eller finansiering av terrorism bedöms som låga, exempelvis vid köp av fysiska lotter (prop. 2017/18:220 s. 141). Någon möjlighet att undanta pre- numerationslotterier från registreringskravet finns inte. Mot bakgrund av att prenumerationslotterier som regel omfattar låga be- lopp och även i övrigt har många likheter med fysiska lotter anser regering- en, till skillnad mot , att möjligheten att föreskriva om undantag från registrering även bör omfatta sådana lotterier. Det innebär att möjligheten att föreskriva undantag från registrering kommer att omfatta alla spel en- ligt spellagen. Bemyndigandena i 21 kap. 11 § spellagen ska därför ändras till att även omfatta registrering av spelare som deltar i lotteri enligt 12 kap. 3 § spellagen. 2021/22:242 Övriga rättelser och redaktionella ändringar i spellagen Enligt 6 kap. 11 § spellagen är det vid försäljning av förhandsdragna fysi- ska lotter enligt 9 § inte tillåtet att låta spelaren själv göra sin insats med hjälp av teknisk eller elektronisk utrustning som tillhandahålls av den juri- diska personen, såvida inte utrustningen är försedd med en slumptalsgen- erator eller ett elektroniskt minne. När spellagen infördes justerades den nu aktuella lagtexten med anledning av synpunkter från Lagrådet. I sam- band med justeringen kom en felaktig dubbel negation att föras in i be- stämmelsen. Den korrekta innebörden framgår dock av författningskom- mentaren till bestämmelsen. Där anges att fysiska förhandsdragna lotter i vissa fall får tillhandahållas genom att spelaren själv sköter den tekniska utrustningen under förutsättning att den inte är försedd med slumptalsgen- erator eller elektroniskt minne (prop. 2017/18:220 s. 309). För att den innebörden ska framgå av lagtexten bör bestämmelsen justeras. Av 18 kap. 2 § spellagen framgår att spelmyndigheten har tillsyn över att spelverksamhet som bedrivs med licens eller registrering enligt samma lag följer penningtvättslagen. Vid en genomförd lagändring som trädde i kraft blev den aktuella bestämmelsen i penningtvättslagen omnumrerad till 1 kap. 2 § första stycket 15 (prop. 2020/21:206, bet. 2021/22:FiU7, rskr. 2021/22:11, SFS 2021:903). Omnumreringen gjorde att hänvisningen i spellagen blev felaktig. För att undvika att hänvisningen ska behöva justeras vid framtida ändringar i penningtvättslagen bör bestämmelsen få en annorlunda utformning. Vidare bör även vissa andra mindre redaktionella ändringar göras i 4 kap. 4 §, 11 kap. 1 §, 18 kap. 13 §, 19 kap. 2 § och 21 kap. 8 och 13 §§ spellagen. Förslagen medför ändringar i 4 kap. 4 §, 6 kap. 11 §, 11 kap. 1 §, 16 kap. 2 §, 18 kap. 2, 12 och 13 §§, 19 kap. 2 § samt 21 kap. 8, 11 och 13 §§ spel- lagen. Regeringens förslag: Lagändringarna ska i fråga om de nya bestäm- melserna om tillstånd för spelprogramvara träda i kraft . Ändringarna till följd av uppsägelsen av överenskommelsen mellan och om automatspel på passagerarfartyg i reguljär linjetrafik mellan länderna ska träda i kraft den dag regeringen bestäm- Övriga ändringar ska träda i kraft . Bestämmelserna om tillstånd för spelprogramvara ska få tillämpas på ansökningar om tillstånd som lämnas in till spelmyndigheten efter den och som avser tid efter . De upphävda bestämmelserna i automatspelslagen, bestämmelserna som ändras till följd av uppsägelsen av överenskommelsen mellan och och de äldre bestämmelser i lagen om skatt på spel ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Betänkandets förslag överensstämmer delvis med regeringens. I be- tänkandet föreslås att ändringarna i lagarna ska träda i kraft med undantag av bestämmelserna om tillstånd för spelprogramvara som ska träda i kraft . Departementspromemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I departementspromemorian föreslås att andra ändringar än de till följd av uppsägelsen av överenskommelsen mellan land ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I pro- memorian föreslås att ändringen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna, däribland Aktie- bolaget och Galopp och , tillstyrker eller har inga syn- punkter på förslagens ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Flera remissinstanser vill att förslagen om en möjlighet att meddela un- dantag från de tekniska kraven och anpassade regler om bonus ska träda i kraft så fort som möjligt. Det gäller bl.a. , Bygde- gårdarnas riksförbund, Folkspel ideell förening, Pensionärernas riksor- ganisation, , SKPF Pensionärerna, , bingoarrangörers centralorganisation (Sve- bico), och . Enligt bl.a. och Paf Consulting Abp (Paf) bör bestämmelserna om tillstånd för spelprogramvara träda i kraft . Enligt bl.a. Miljonlotteriet och är det dock fullt rimligt att förslaget om tillståndskrav får ett senare ikraftträdandedatum än övriga förslag med hänsyn till frågans komplexitet. menar att det behövs tre mån- ader för att göra nödvändiga förändringar i blanketter och information på hemsidan med anledning av ändringarna i lagen om skatt på spel. Skälen för regeringens förslag: Eftersom förslagen syftar till att stärka den svenska spelregleringen genom att bl.a. öka möjligheterna att stänga ute olicensierad spelverksamhet, skydda konsumenterna och öka möjlig- heterna att följa utvecklingen på den svenska spelmarknaden är det ange- läget att ändringarna kan träda i kraft . Eftersom det rör sig om relativt omfattande förändringar är det också viktigt att aktörerna på spelmarknaden ges att anpassa sig till den nya reg- leringen. Även om det inte införs något krav på särskild måttfullhet vid marknadsföring av spel bedöms t.ex. det justerade måttfullhetskravet kräva för anpassning. Det behövs även, som konstate- rar, för myndigheten att göra nödvändiga förändringar med anled- ning av ändringarna i lagen om skatt på spel. För att inte ha för många olika tidpunkter för ikraftträdande, som riskerar att skapa förvirring kring när de olika ändringarna börjar gälla, bör ändringarna träda i kraft vid sam- ma tidpunkt, om det inte finns särskilda skäl för undantag. Eftersom Spel- inspektionen har uppgett att myndigheten inte avser att ställa några högre krav på de allmännyttiga lotterierna i avvaktan på den nya möjligheten att meddela undantag från de tekniska kraven saknas det vidare, som bl.a. Folkspel ideell förening, Svebico och efter- frågar, skäl att föreslå någon särskild ikraftträdandetidpunkt för bestäm- melserna som särskilt berör dessa lotterier. 2021/22:242 Mot bakgrund av omfattningen av förslagen bedömer regeringen att ett rimligt datum för ikraftträdande är . Majoriteten av de föreslagna ändringarna bör därför träda i kraft . När det gäller den föreslagna regleringen om tillstånd för spelprogram- vara är det visserligen, som bl.a. och Paf anser, viktigt att ett sådant krav kan träda i kraft . behövs det, som påpekar, tillräckligt med tid för att samtliga aktörer ska kunna förbereda sig på förändringarna. Hänsyn behöver tas till att lic- enshavare måste förlita sig på att deras underleverantörer väljer och har tillräcklig tid för att söka tillstånd. I annat fall måste licenshavaren ha rim- lig tid att byta underleverantör. Regleringen bör därför träda i kraft . Det bör införas en övergångsregel som innebär att reglerna ska kunna tillämpas på ansökningar som lämnas in till Spelin- spektionen efter om de avser tid efter , för att möjliggöra att ansökningarna ska kunna lämnas in till och prövas av myndigheten innan reglerna börjar att gälla. Ändringarna i 1 kap. 2 och 4 §§ spellagen är beroende av att överens- kommelsen mellan och om automatspel på passagerarfar- tyg i reguljär linjetrafik mellan länderna upphör att gälla. Uppsägningstid- en är och måste föregås av ett riksdagsbeslut. För att skapa nödvändig flexibilitet bör det därför överlåtas åt regeringen att bestämma tidpunkt för ikraftträdande av ändringarna till följd av uppsägelsen. Med hänsyn till att det även efter ikraftträdandet kan uppkomma frågor om bl.a. tillstånd, avgifter och skatter som hänför sig till tiden före ikraft- trädandet, bör slutligen de upphävda bestämmelserna i automatspelslagen samt äldre bestämmelser i lagen om skatt på spel och 1 kap. 2 och 4 §§ spellagen fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Övriga författningsändringar bedöms inte vara sådana att de motiverar särskilda övergångsbestämmelser. 16.1Åtgärder för att stänga ute olicensierat spel Regeringens bedömning: Införandet av tillståndskrav för spelpro- gramvara bedöms försvåra tillhandahållandet av olicensierat spel och därmed medföra ett ökat skydd mot spelets skadeverkningar och ett stärkt konsumentskydd, vilket även kan leda till minskade samhällseko- nomiska kostnader för att hantera spelproblem. En förflyttning av spel- andet från olicensierat till licensierat spel kan även medföra ökade skatteintäkter för staten. För spelprogramvaruutvecklare kommer avgiften för tillstånd inne- bära vissa merkostnader. kan möjligheten att bedriva verk- samhet med tillstånd ge dessa aktörer ökad legitimitet och större förtro- ende på spelmarknaden. Regleringen bör också medföra mer rättvisa konkurrensvillkor på marknaden för spelprogramvara. Det bedöms inte leda till några mer omfattande konsekvenser för licenshavarna. Kravet kommer för Spelinspektionen medföra ansvar för att pröva ansökningar om tillstånd och att utöva tillsyn över att reglerna följs. Förslaget kan medföra förändringar i både kostnader och avgifter för Spelinspektionen, men förväntas i sin helhet inte medföra någon stats- finansiell nettobelastning. När det gäller arbetet med tillsynen av till- ståndshavare och övriga effekter på myndighetens verksamhet bedöms detta kunna hanteras inom befintlig anslagsram. Kravet kan medföra en viss måltillströmning till de allmänna förvalt- ningsdomstolarna. De merkostnader som detta kan medföra bedöms dock kunna rymmas inom befintlig anslagsram. Kravet bedöms inte ha någon påverkan på jämställdheten mellan kvinnor och män. Betänkandets bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig särskilt Kammarrätten i menar att den samlade bilden som ges av förslaget om tillstånd för spelprogramvara är att det kan medföra en viss måltillströmning till domstolarna, men inte några ökade anslag. Spelinspektionen bedömer att förslaget innebär högre kostnader för myndigheten än vad utredningen bedömer. Den prövning som ska göras vid en ansökan om tillstånd till spelprogramvara är inte lika omfattande som vid en ansökan om licens för spel. Myndighetens tidigare uppskatt- ning av vad ansökningsavgiften bör uppgå till är dock alldeles för låg. En- ligt myndigheten kommer det att ta att hantera en ansökan. För att täcka kostnaderna för prövningen behöver avgiften enligt myndig- heten uppgå till . Spelinspektionen har tidigare angett att hanteringen av ansökningarna förväntas ta en årsarbetskraft i anspråk. Vid denna uppskattning var tillsynen inte medräknad. Myndigheten bedömer att arbetet med tillstånden och tillsynen totalt kommer att ta fem årsarbets- krafter i anspråk, vilket ger en ökad kostnad om ca . Enligt myndigheten krävs det även en vidareutveckling av IT-stöd för handläggningen, vilket innebär en engångskostnad om ca . Skälen för regeringens bedömning: Förslaget om ett tillståndskrav för spelprogramvara syftar till att försvåra tillhandahållandet av olicensierat spel genom att minska olicensierade aktörers tillgång till spelprogramvara. Förslaget bedöms kunna leda till en viss förflyttning av spelandet från olic- ensierat till licensierat spel och därmed medföra ökade skatteintäkter från spelskatt för staten. Denna bedömning är emellertid förenad med sådan osäkerhet som gör att denna effekt inte kan uppskattas. Vid spel hos olic- ensierade spelföretag gäller inte heller de skyddsmekanismer som följer av spellagen om bl.a. omsorgsplikt, bonusbegränsningar, gränssättning och möjlighet till självavstängning. Det är framför allt inom den mest riskfyll- da spelformen, onlinekasino, som olicensierat spelande förekommer. För- slaget bedöms därför även medföra ett ökat skydd mot spelets skadeverk- ningar och ett stärkt konsumentskydd. Till följd av det ökade skyddet mot spelets skadeverkningar bör även de samhällsekonomiska kostnaderna för att hantera spelproblem kunna minska i någon mån. Förslaget påverkar i övrigt främst de som tillverkar, tillhandahåller, installerar och ändrar spel- programvara för den svenska spelmarknaden, innehavare av licens för 2021/22:242 kommersiellt onlinespel och vadhållning, Spelinspektionen samt i viss mån de allmänna förvaltningsdomstolarna. Det är svårt att förutse hur många aktörer som kommer att söka tillstånd. Utredningen uppskattar, utifrån uppgifter från spelbranschen, att det är ett begränsat antal programvaruutvecklare som förser merparten av den sven- ska spelmarknaden med spelprogramvara. Även om förslaget är utformat på ett sätt som endast medför begränsade kostnader i form av avgifter och administration för programvaruföretagen, är det rimligt att anta att vissa aktörer som verkar på marknaden kommer att avstå från att ansöka om tillstånd. Utredningens bedömning, som är något osäker, är att det är rim- ligt att förvänta sig ca 70 ansökningar inför reglernas ikraftträdande. Ienlighet med vad som gäller i övrigt vid licens-, tillstånds- och registre- ringsprövningar enligt spellagen ska den som ansöker om tillstånd för spel- programvara vara skyldig att betala en avgift som täcker myndighetens kostnader för tillståndsprövningen.