prop · H903236 · 2022-06-08 00:00:00 — medlemsavgifter och påfyllnadsförhandlingar m.m., organisationsstrategier, förberedelse och genomförande av styrelsemöten, policydialog och högnivåkonsultationer med organisationerna samt övergripande och organisationsspecifika samråd, •Sida bereder och beslutar om multi-bi-stöd, följer upp detta och återför kunskap till , bistår med expertkunskap, deltar i styrelsemöten, bedriver uppföljning och Skr. 2021/22:236 påverkansarbete på land-, region- och global nivå, bidrar till organisationsbedömnings- och strategiarbetet samt deltar i övergripande multisamråd liksom i de organisationsspecifika samråden med eller med andra departement i , •Utlandsmyndigheterna (i huvudsak ambassader och representationer) följer och påverkar de multilaterala organisationernas arbete, deltar i förhandlingar, rapporterar kontinuerligt till organisationsansvariga i , bidrar inför styrelsemöten och andra viktigare möten och deltar i arbetet med organisationsbedömningar. •Utrikesdepartementet har ansvar för övergripande system- och reformfrågor relaterade till multilateralt utvecklingssamarbete och har huvudmannaskapet för flertalet multilaterala organisationer. Ansvaret för ett antal multilaterala organisationer ligger på andra departement, som t.ex. för WHO, för FAO och för . granskade om och Sidas hantering av stöd till multilaterala organisationer var ändamålsenligt utformad. Regeringen redovisade sin bedömning av iakttagelser och åtgärder med anledning av denna granskning i skrivelsen om svenskt bistånd till multilaterala organisationer (skr. 2021/22:144). Uppföljning av kärnstöd sker på flera sätt: genom organisationernas årsrapportering, som en del av det löpande styrelsearbetet inklusive behandling av utvärderingar, revisionsrapporter och analyser, samt genom strategiska dialoger och andra bilaterala kontakter med organisationerna. Dokumentation sker i organisationsvisa akter. Även Mopans rapporter utgör en del av uppföljningen. Eftersom kärnstöden är ett bidrag till organisationernas verksamhet som helhet lägger stor vikt vid att säkerställa att organisationerna har egna starka system och kapacitet för uppföljning och utvärdering. För multi-bi-stödet, som genomförs på landnivå, regionnivå och global (tematisk) nivå, följer Sida upp enskilda insatser genom skriftlig återrapportering, deltagande med andra givare i årsmöten och motsvarande, samt genom en löpande dialog med organisationerna. Särskilda ställningstaganden skrivs för varje skriftlig rapportering som inkommer från den genomförande organisationen och en årlig resultatbedömning och bedömning sammanställs för varje insats. Därtill gör Sida fältbesök på land- och regionnivå och särskilda utvärderingar av ett urval av insatser. Uppföljningen omfattar även uppföljning av de risker som identifierats inför beslut om stöd. Riskanalysen uppdateras regelbundet. 2021/22:236 3.2.2 En viktig del i multilaterala engagemang utgörs av dialog och påverkansarbete gentemot de multilaterala organisationerna. Det sker främst inom ramen för styrelsearbete, högnivådialoger, löpande kontakter på tjänstemannanivå, deltagande i arbetsgrupper och inom ramen för uppföljning av biståndsinsatser. Påverkansarbetet involverar på olika sätt, beroende på frågan, samtliga svenska aktörer: och övriga , Sida, andra svenska myndigheter, samt den svenska utrikesförvaltningen. Att tillhandahålla svensk personal till de multilaterala organisationerna är också en del i det strategiska påverkansarbetet. När hela utrikesförvaltningen och de svenska myndigheterna samarbetar och driver ett samstämmigt budskap på flera nivåer – globalt, regionalt och på landnivå – ökar effektiviteten i vårt multilaterala arbete och förutsättningarna för att få gott genomslag för svenska prioriteringar Påverkansarbete kräver långsiktighet, uthållighet, fokusering och god samordning för att uppnå resultat. Samarbetet mellan , Sida och utlandsmyndigheterna är gott och har blivit allt starkare. Då påverkansarbetet sker i samspel med andra, såsom likasinnade länder och civilsamhällesorganisationer, är det svårt att särskilja effekterna av det specifikt svenska agerandet från det som görs gemensamt. Dock ges i denna skrivelse ett flertal exempel på hur t.ex. strategiska planer och arbetssätt ändrats i en riktning som verkat för såsom stärkt fokus på jämställdhet eller mänskliga rättigheter. 3.2.3Svenskar inom det multilaterala systemet fanns det inom FN-systemet totalt 525 anställda med svensk nationalitet, av totalt 116 338 anställda. Motsvarande siffra för var 55 fast anställda svenskar av cirka totalt cirka 16 000 anställda. Regeringen verkar för att öka antalet svenskar i de multilaterala organisationerna. var cirka 202 personer (154 kvinnor och 48 män) anställda inom multilaterala organisationer (exklusive EU) via Sidas olika program för att ställa personal till förfogande inom multilaterala organisationer, varav 31 (19 kvinnor och 12 män) tjänstgjorde inom programmet för personal på högre nivåer. Programmet ger en unik insyn i de olika organisationerna och är ett bra sätt att öka den multilaterala kunskapen och erfarenheten inom , Sida och andra myndigheter. Det är också ett verktyg för att påverka organisationernas arbete i strategiska frågor, där har kunskap, engagemang och intressen. rekryterades 74 personer inom Sidas resursbasprogram på junior- och mellannivå. UN Youth Volunteers (UNyV) är ett sätt att få in yngre personer tidigt i FN-systemet genom ett volontärsår. Till UN Volunteers (UNV) rekryteras även äldre ålderskategorier. För yngre akademiker finns Junior Professional Officer-programmet (JPO) som är den vanligaste vägen in till en FN-karriär för unga svenskar. Programmet Special Assistant to the Resident (SARC) riktar sig till mer erfarna akademiker med minst fem års relevant erfarenhet, och innebär Skr. 2021/22:236 tjänstgöring vid ett av FN:s landskontor i ett av FN:s programländer. Specialist (SDP) är ett program med liknande kvalifikationskrav som SARC-tjänsterna. SDP-tjänsterna rekryteras till och har oftast fokus på uppföljning av de globala målen samt stöd till UNDP:s landchef. Resursbasprogrammen bidrar till att öka antalet kvalificerade svenskar inom FN-systemet och är öppna för allmänheten att söka. var antalet svenskar i dessa totalt 230 personer, varav 119 JPO, 19 SARC och SDP samt 81 UNyV och 11 UNV. av deltagarna i programmen var kvinnor. Av de svenskar som deltagit i JPO, SARC- eller SDP-programmen –2016 är i genomsnitt fortfarande kvar på en tjänst inom FN-systemet. Totalt av deltagarna i programmen arbetar fortfarande inom utvecklingssamarbetsområdet, t.ex. i multilaterala organisationer eller inom statsförvaltning (i eller utomlands). ställer svensk personal till förfogande inom framför allt fredsbyggande. Vid slutet av 2021 fanns 23 svenskar som ställts till förfogande inom ramen för utgiftsområde 7 (internationellt bistånd) till () FN som arbetar med fredsfrågor. Utgångspunkten för regeringens antikorruptionsarbete är att korruption aldrig ska accepteras. ställer tydliga krav på god kontroll och åtgärder mot korruption i de multilaterala organisationerna. Som kärnstödsgivare har verkat för att de multilaterala organisationerna ska ha egna starka system för att upptäcka och hantera oegentligheter, inklusive revision och inspektion och utredning. Misstänkta och bekräftade fall av korruption följs upp inom ramen för styrelsearbetet och vid behov genom ytterligare åtgärder. Sida för en löpande och tät dialog med samarbetspartners och följer upp revisioner och utvärderingar samt genomför biståndet med fältbesök. Medarbetare och samarbetsorganisationer är skyldiga att rapportera in alla misstankar om korruption till Sidas särskilda utredningsgrupp. Sida har ökat resurserna och stärkt sitt engagemang på antikorruptionsområdet. Chefer och handläggare har utbildats i antikorruptionsarbete och särskilda uppföljningsrutiner för korruptionsfall har utvecklats. Myndigheten har bl.a. en särskild brevlåda för ”visselblåsare” som externa parter och personal kan använda. En effekt av detta har varit att fler korruptionsfall har rapporterats och som därefter kunnat utredas och åtgärdas. Sexuella utnyttjanden, övergrepp och trakasserier (SEAH) kräver nolltolerans mot SEAH inom samtliga multilaterala organisationer. bevakar och har varit pådrivande för att det multilaterala systemet ska bli bättre på att förebygga, följa upp misstänkta fall av SEAH och ge stöd till offren. 2021/22:236 tar löpande upp dessa frågor med de högst ansvariga inom FN- systemet och lyfter dem även systematiskt i dialog med partnerorganisationer. har tagit initiativ till nätverk för samarbete mot SEAH och samarbetar med likasinnade länder. har som medordförande i nätverk för jämställdhet varit drivande i utarbetandet av OECD-DAC:s rekommendationer för att motverka och hantera SEAH inom utvecklingssamarbetet, vilka publicerades . Rekommendationerna syftar till att stödja, vägleda och uppmuntra OECD-DAC-medlemmar och icke-medlemmar att genomföra effektiva åtgärder för att förhindra och hantera nya fall av SEAH. SEAH-frågorna har även fått allt större plats på dagordningarna inom ramen för dialog och styrning av FN- organisationerna, och andra forum där som givare ingår. följer också upp frågan och deltar i pågående arbete inom FN- organisationerna. I de avtal om fleråriga kärnstöd till ett antal FN- organisationer som ingicks 2021 har särskild vikt lagts vid att organisationerna vidtar åtgärder för att förebygga och hantera SEAH. FN:s generalsekreterare , har varit tydlig med att det råder nolltolerans mot SEAH i FN-systemet och ett betydande reformarbete pågår inom FN-systemet. Allt FN-arbete mot sexuellt våld ska utgå från offrens behov, vilket också förespråkat. Generalsekreteraren har varit tydlig med ledarskapets ansvar för SEAH- arbetet och har vidtagit en rad åtgärder för att motverka förekomsten och uppföljning av misstänkta fall av SEAH. Det är dock tydligt att mer måste göras, varför regeringen fortsätter att vara pådrivande för ytterligare reformer och förbättringar, samt ökad transparens kring problemen. Att förebygga förekomsten av SEAH är, och kommer fortsätta att vara, en prioritering. 3.2.5Upphandling och svensk export Upphandling inom FN-systemet uppgår till ca 20 miljarder US- dollar, bestående av ungefär lika delar varor och tjänster. Varje FN-organ har sin egen upphandlingsorganisation och sina egna procedurer och regler. uppgick den samlade svenska exporten till till , vilket av FN:s totala upphandling placerar på 79:e plats av medlemsländerna. De internationella finansieringsinstitutionerna IMF, Världsbanksgruppen och de regionala utvecklingsbankerna genererar upphandling i låntagarländerna om . De finansierar främst stora infrastrukturprojekt inom sektorer som transport, energi, digitalisering och hälsa, ofta tillsammans med andra finansiärer. Därutöver har dessa institutioner en betydande rådgivande roll gentemot myndigheter och projektgenomförande aktörer i låntagarländerna. Endast en mindre andel av upphandlingen genomförs av utvecklingsbankerna själva. Det handlar då främst om förstudier, konsulttjänster och pilotprojekt, men även varor och tjänster till institutionernas egen drift. Sammantaget handlar det om mycket stora upphandlingsvolymer och betydande affärsmöjligheter på områden där svenska företag är starka. Ändå har svenska företag haft jämförelsevis små andelar. Arbetet för att Skr. 2021/22:236 bevaka främjandeaspekter kring ramverk och policyer samt i nyckelsektorer bedrivs framför allt genom Business , med ett tydligt strategiskt fokus på hållbarhet. Om upphandlingssystemen globalt skulle förändras till att premiera hållbara lösningar skulle det kunna främja svenska exportföretag som generellt sett har hög standard på hållbarhetsområdet och bidra till uppfyllelse av de globala målen. Mot den bakgrunden har den svenska gemensamma visionen formulerats som att ”all upphandling som genereras av svenskt bistånd normalt ska innehålla hållbarhetskrav ”. Bland åtgärderna kan nämnas att inkludera hållbar upphandling i nya organisationsstrategier för multilaterala organisationer samt att identifiera strategiska processer där har möjlighet att påverka upphandlingskraven. En viktig åtgärd för arbetet framåt blir att lyfta in upphandlingsfrågorna i regeringens satsning på STEP (Sustainable Transition through Economic Partnership) med syfte att ta tillvara synergier mellan biståndet, handelspolitiken och handelsfrämjande för att stödja hållbar återhämtning, arbetstagares rättigheter och en grön omställning i låg- och medelinkomstländer. FN:s upphandlingar vanligtvis är tröga och brister i flexibilitet. Det är fortfarande ofta lägsta inköpspris som avgör snarare än ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarhetskriterier. Frågan om hållbar upphandling är på frammarsch inom FN-systemet men motarbetas av länder som bedömer att en utveckling i den riktningen det skulle missgynna dem. Olika FN-organ har kommit olika långt. UNDP och () är tongivande medan är beroende av generalförsamlingens utskott för budget och administrativa frågor där det varit svårt att få gehör för främjande av hållbar upphandling. Figur 4.1 visar det totala internationella biståndet till multilaterala organisationer . uppgick det till enlig preliminära siffror från OECD-DAC. Biståndet genom multilaterala organisationer (kärnstöd plus multi-bi-stöd inklusive bidrag till EU:s institutioner och fonder) har utgjort kring av det samlade internationella biståndet. Andelen multi- bi-stöd i relation till det totala multilaterala biståndet ökade från 2020. Totalt bistånd från DAC-länder och andel till multilaterala organisationer 2011–2020 Miljarder kronor , nettoutfall, löpande priser 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Anm.: Multi-bi-stöd för ingår i diagrammet nu i Icke-multilateralt stöd då det ännu inte publicerats av Källa: Stat flows by donor [DAC1]. Figur 4.2 visar DAC-länders bistånd , uppdelat på multilateralt kärnstöd, multi-bi-stöd respektive icke-multilateralt stöd (dvs. bilateralt bistånd som inte kanaliseras genom multilaterala organisationer). De största givarna av multilateralt bistånd var i tur och ordning , och , med på sjätte plats. De fem största givarna stod tillsammans för av det totala multilaterala biståndet och de tio största för av det totala multilaterala biståndet. Figur 4.2 Multilateralt bistånd per DAC-land 2020 Miljarder kronor, nettoutfall, löpande priser Källa: OECDStat flows by donor (DAC1). Figur 4.3 visar de tio multilaterala organisationer (exklusive EU:s institutioner och fonder) som 2020 hanterade mest biståndsmedel från det internationella givarsamfundet. Världsbanksgruppen var störst och hanterade till största delen multilateralt kärnstöd (). Näst störst var WFP som i huvudsak hanterade multi-bi-stöd (). Därnäst kom Globala fonden som nästan enbart hanterade multilaterala kärnstöd (). Det kan noteras att bankerna och vissa tematiska fonder generellt har en hög grad av kärnstödsfinansiering medan FN:s fonder och program i hög grad mottar öronmärkt multi-bi-finansiering. Figur 4.3 De 10 största multilaterala organisationerna 2020 Bruttoutfall, löpande priser (exklusive EU:s institutioner och fonder) Gröna klimatfonden (GCF) FN:s flyktingkommisarie (UNHCR) Globala fonden för aids,… 0 20 40 60 80 100 120 Anm.: Bidrag till EU:s institutioner och fonder ingår inte. Källa: Stat ’ total use of multilateral system. Figur 4.4 visar svenskt bistånd, uppdelat på multilateralt kärnstöd och multi-bi-stöd samt icke-multilateralt stöd, för . Siffrorna inkluderar bidrag genom EU:s institutioner och fonder. Andelen svenskt bistånd genom multilaterala organisationer (som del av det totala biståndet) har ökat , från 2020. Beloppsmässigt ökade biståndet genom multilaterala organisationer till 2019 och 2020. Den stora redovisade ökningen 2020 berodde främst på att det året ingick ett avtal om stöd till GCF om för , 2021/22:236 som enligt gällande redovisningsprinciper redovisas i sin helhet , även om utbetalningarna görs över hela avtalsperioden. Multi-bi-stödet ökade från till . Ökningen berodde till stor del på en ökad kanalisering genom multilaterala organisationer i låg- och medelinkomstländer samt konfliktsituationer, inklusive i humanitära insatser. Den höga siffran berodde delvis på asylkostnader samt tidigareläggning av vissa utbetalningar. Figur 4.4 Svenskt multilateralt kärnstöd, multi-bi-stöd och ickemultilateralt bistånd 2011–2020 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Anm.: Biståndsnivåerna i diagrammet skiljer sig delvis från budgeterade utbetalningar enligt biståndsramen, som redovisas i budgetpropositioner. Det beror främst på att redovisningen till OECD-DAC, som ovan avser, visar lagda skuldsedlar medan budgetpropositionerna visar faktiska utbetalningar och justeringar för utbetalningar som gjorts avseende kommande år verksamhet. Källa: Stat flows by donor [DAC1] och svensk rapportering av bistånd till OECD-DAC 2020 (CRS). I bilaga 2 redovisas faktiska utbetalningar till samtliga multilaterala organisationer som mottagit biståndsstöd från (exklusive EU:s institutioner och fonder) fördelat på kärnstöd och multi- bi-stöd respektive 2020. Utbetalningar till multilaterala organisationer exklusive EU:s institutioner och fonder, ökade från till 26 miljarder kronor och . utbetalningar utgjorde kärnstöd och multi-bi-stöd En betydande del av ökningen berodde på ökat multi-bi-stöd för hantering av covid-19-pandemins effekter i låginkomstländer och lägre medelinkomstländer och för arbete i sköra och konfliktdrabbade länder, inklusive genom humanitära insatser. Av utbetalningarna (kärnstöd och multi-bi) gick till de fem största: Världsbanksgruppen, UNDP, , WFP och UNFPA. procent gick till de tio största och gick till de 15 största Detta visar på en hög grad av fokusering vilken gör att ofta är bland de största givarna till de organisationer där vi har större stöd. Det finns även en kontinuitet i vilka organisationer som varit största mottagare av svensk finansiering. Detta har gjort det möjligt för Skr. 2021/22:236 att bygga upp kunskap om organisationerna och att stärka sitt inflytande. Därutöver finns ett förhållandevis stort antal organisationer som var mottagare av mer begränsad finansiering av , såsom FN:s mindre fackorgan och andra organisationer där det har funnits anledning för att ha ett engagemang. Totalt gjordes utbetalningar till 94 organisationer. Figur 4.5 visar det svenska stödet fördelat på kategori av organisation (FN:s fonder och program, , FN övrigt, utvecklingsbanker, tematiska fonder och övrigt). Figur 4.5 Fördelning av det svenska multilaterala biståndet Anm.: Biståndsnivåerna i diagrammet skiljer sig delvis från utfallen som redovisas av OECD-DAC. Det beror på att redovisar hela beloppet för lagda skuldsedlar det år de läggs, medan ovan avser faktiska utbetalningar. Totalen om är exkl. bidrag till EU:s institutioner och fonder. Källa: Svensk rapportering av bistånd till OECD-DAC 2020 (CRS). totala humanitära bistånd uppgick till varav två tredjedelar kanaliserades genom multilaterala organisationer. förmedlades genom varav som kärnstöd till multilaterala organisationer. Därutöver 3,4 miljarder genom Sida varav multi-bi-stöd med utgångspunkt från specifika kriser och nationella eller regionala humanitära responsplaner. Tabell 4.1 visar de 15 största mottagarna av multilateralt kärnstöd från –2020 (exklusive EU:s institutioner och fonder). Den enskilt största mottagaren av svenskt kärnstöd var Världsbanksgruppen följt av Afrikanska (AfDB), Globala Fonden och WFP. Tabellen visar också procentuella del av organisationernas totala 2021/22:236 kärnstöd som var högst för WFP (), FN:s fredsbyggande fond (PBF) () och UNFPA (). Tabellen visar även på vilken plats kom bland organisationens kärnstödsgivare i fråga om kärnstödsbidragets storlek. Som framgår tillhörde ofta de största kärnstödsgivarna till organisationerna. Tabell 4.1 Utbetalningar till de 15 största mottagarna av svenskt kärnstöd 2018–2020 Miljoner kronor, nettoutfall, löpande priser och samt procentuella bidrag till organisationernas totala kärnstöd 2020 Världsbanksgruppen (VBG) (AfDB)/Afrikanska utvecklingsfonden Globala fonden (GFATM) FN:s fond för katastrofbistånd (CERF) Gröna klimatfonden (GCF) Palestinaflyktingar (UNRWA) Globala miljöfonden (GEF) Globala vaccinalliansen (GAVI) FN:s samlade program mot hiv och aids FN:s fredsbyggande fond (PBF) Anm.: Biståndsnivåerna i tabellen skiljer sig delvis från utfallen som redovisas av OECD-DAC. Det beror på att OECD-DAC redovisar hela beloppet för lagda skuldsedlar det år de läggs medan ovan avser faktiska utbetalningar. procentuella bidrag i kolumnen längst till höger avser procentuella bidrag till organisationernas totala kärnstödsinkomster. VBG inkluderar bidrag till , , . procentuella bidrag till de multilaterala utvecklingsbankerna (VBG och AfDB) avser bördandel i påfyllnaderna till bankernas respektive fonder för låginkomstländer. procentuella bidrag till UNRWA avser den så kallade programbudgeten. procentuella bidrag till GEF samt ranking avser den sjunde påfyllnaden (GEF-7). procentuella andel till Gavi avser perioden –2020. Källa: Svensk rapportering av bistånd till OECD-DAC (CRS) och Budgetpropositionen 2022 (prop. 2021/22:1 Utg.omr. Tabell 4.2 visar de 15 största mottagarna av multi-bi-stöd från 2018–2020. De största enskilda mottagarna av multi-bi-stöd var under sessa år Världsbanksgruppen, UNDP och . banksgruppen 2020 handlade i första hand om stöd med anledning av Skr. 2021/22:236 covid-19-pandemin, inklusive för sociala trygghetssystem. Utbetalningar till de 15 största mottagarna av svenskt multi- Miljoner kronor, nettoutfall, löpande priser FN:s kontor för humanitärt bistånd (Ocha) FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) FN: s projektorganisation (UNOPS) Globala partnerskapet för utbildning (GPE) för utbildning, vetenskap och Afrikanska (AfDB)/Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) Anm.: En återbetalning på gjordes till IOM 2018 vilket gör att nettoutfallet blir lägre än de ca som gavs i multi-bi-stöd. Källa: Svensk rapportering av bistånd till OECD-DAC (CRS). I figur 4.6 redovisas geografisk fördelning för Sidas multi-bi-stöd 2020. Fördelningen överensstämmer i stort , där var största mottagare (). Jämfört med 2019 har andelen som går till samt det globala stödet ökat något, medan andelen av stödet som går till har minskat. 2021/22:236 Figur 4.6 Andel Sidas utfall genom multilaterala organisationer per Anm.: andel var 0,och syns därför inte i diagrammet. Källa: Sidas redovisning av regeringsuppdrag Figur 4.7 visar hur Sidas multi-bi-stöd fördelas mellan sektorer. Figur 4.7 Tematisk fördelning av Sidas multi-bi-stöd 2018–2020 Källa: Sida redovisning av regeringsuppdrag . Störst andel av Sidas multi-bi-stöd gick till kategorierna humanitärt stöd, regering och civila samhället samt hälsa inklusive SRHR. Ökningen 2020 berodde Skr. 2021/22:236 främst på ökade medel till WHO söder om . Fördelning av utfall av policymarkörer i insatser där genomföraren är en multilateral organisation, 2020 Demokrati och mänskliga rättigheter Källa: Sida redovisning av regeringsuppdrag . Policymarkörer indikerar till vilken grad Sidas verksamhet integrerar ett specifikt perspektiv, baserat på OECD-DAC:s system för klassning. Andelen av Sidas multi-bi-stöd som gick till insatser med jämställdhet som huvudsyfte låg på medan den andel som integrerat jämställdhet som delsyfte var . Sammantaget syftade av insatserna i någon grad till att ökad jämställdhet. Gällande demokrati och mänskliga rättigheter hade av insatserna detta som huvudsyfte och hade det som delsyfte. Motsvarade siffror för miljö- och klimat var något lägre, . 5 Resultat inom tematiska områden 5.1Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer Globalt sett förvärrades en redan negativ demokratisk tillbakagång .