prop · H903264 · 2022-06-27 00:00:00 — Vidare skapades en digital utbildningsplattform för att utbilda demokratiledare. De metoder som utvecklades i projektet konkretiserades även i ett brädspel och memoryspel. Efter projektet har verksamheten levt vidare via , där Unga Örnars medlemmar och andra intresserade kan ladda ner studiematerial och gå den digitala ledarskapsutbildningen. Verksamheten har fortsatt finansieras med externa medel från samarbetspartners och genom försäljning av det brädspel som togs fram. Flera demokratiklubbar i landet har startat eller ska starta. Organisationen har också ett fortsatt samarbete med, och får bidrag från, socialförvaltningen i , för att genomföra demokratiklubbar. Den tredje kraften. Projektets syfte var att utveckla en modell för brukarinflytande med konkreta verktyg för unga mellan som lider av psykisk ohälsa och har ett missbruk/beroende, så att de får en bra, jämlik och samordnad vård. Projektet ledde till att en helhetsmodell för reellt brukarinflytande togs fram, där ungdomarna både varit med i utvecklingen och i testningen. Information om modellen spreds lokalt och nationellt och representanter för målgruppen utbildades för vidare spridning. Deltagande kommuner och regioner fick genom projektet bättre kännedom om brukarnas behov. Efter projektet har verksamheten levt vidare genom Brukarkraft (ett resurscentrum för brukarinflytande). Föreningen genomför bl.a. utbildningar, certifieringar och stöd i brukarrevisioner, med utgångspunkten att ge metodstöd till självkostnadspris. Det samarbete som etablerades med myndigheter och organisationer (bl.a. SKR) 2021/22:264 Bilaga 3 har fortsatt och organisationen är också involverad i ett forskarnätverk kopplat till brukarrevisioner. Överlevnadskategori 3 – Erfarenheter från projekten lever vidare Till överlevnadskategori 3 hör projekt som har utvecklat en verksamhet, metod eller ett arbetssätt som efter projektets slut används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen, exempelvis inom offentlig sektor. Jämfört med kategori 4 är det för dessa projekt svårare att uttala sig om omfattningen. Projektets syfte var att öka delaktigheten för barn och ungdomar med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar som är i behov av stöd från flera vårdgivare, socialtjänst, myndigheter och skola. Projektet ledde till att barn och ungdomar med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar blev mer delaktiga i sin vård och omsorg. I projektet togs bl.a. material, utbildningar och filmer fram och spreds. Efter projektet har filmerna använts och fått stor spridning, särskilt filmerna om utredningar. Filmerna finns tillgängliga på Attention play på Youtube. särskilt har levt kvar i organisationen är sättet att samarbeta med och involvera barn, och där utgångspunkten är att barnen är experter på sin egen situation. Det är ett förhållningssätt som organisationen har tagit med sig i andra projekt. En viktig erfarenhet från projektet har varit betydelsen av att barn är delaktiga i sin egen vård, att de både kan och vill delta. Material och metoder finns med i organisationens Det tillåtande rummet – delaktighet, fantasi och förståelse. Projektets syfte var att genom konstnärliga workshoppar engagera målgruppen barn och ungdomar med funktionsnedsättningar och samarbetspartners för att tillsammans skapa en trygg mötesplats som motverkar rädsla och väcker Projektet ledde till att målgruppen fick ökade möjligheter att uttrycka känslor, idéer och genom olika konstnärliga uttryck och att flera samverkanspartners har utvecklat förståelse och respekt för målgruppens behov. Efter projektet har olika delar av verksamheten fortsatt, genom ett nytt arvsfondsprojekt (Sammankomster) där målgruppen är något utvidgad, genom fortsatta workshops, bl.a. som del av musiklärarutbildningen på i , och genom projektet som P4 Idrott för alla. Projektets syfte var att ta fram metoder och skapa nya samverkansformer för att barn och ungdomar med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar i åldern 10–ska bli motiverade och inkluderade i idrottsverksamhet och Detta skulle ske genom arbete i tvärgrupper med ett antal olika aktörer, i tre pilotkommuner. Projektet ledde till stärkta kunskaper om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar i idrottsrörelsen och inom föreningslivet. Ett antal filmer och utbildningar togs fram för föreningslivet samt för skolan. Efter projektet har materialet fortsatt att användas av och filmerna finns på organisationens Youtube-kanal Attention Play. Genom samarbetet med idrottsutbildarna har den ledarutbildning som skapades i projektet blivit en del av den grundutbildning som erbjuds alla tränare. Materialet finns tillgängligt hos , dels som en öppen webb att tillgå för föreningarna att använda, dels som en valbar modul i den grundläggande utbildningen för tränarverksamhet. har också till viss del utbildat föreningar och kommunala idrottsverksamheter. Tillsammans för god psykisk hälsa – Västmanlandsmodellen. Projektets syfte var att förändra attityder och bemötande kring människor som lever med psykisk ohälsa. Målet var att bidra till en ny modell för samverkan (Västmanlandsmodellen) för ett öppnare klimat och en bredare förståelse för målgruppens hela sammanhang. Projektet ledde till att organisationen, tillsammans med samarbetspartners, skapade aktiviteter som syftade till att öka kunskapen, förståelsen och acceptansen kring psykisk ohälsa. Genom föreläsningar, kurser, informationsträffar och andra evenemang nådde projektet såväl målgruppen som målgruppens omgivningar. Genom projektet skapades breda nätverk som underlättade samverkan mellan olika aktörer kring målgruppen. Efter projektet har verksamhet riktad till seniorer fortsatt genom nya samtalsgrupper i hela landet och samtalsgruppsledare utbildas, baserat på den samtalsmetodik som utvecklades i projektet. Vidare har en årlig temavecka i anordnats med fokus psykisk hälsa, som omfattar föreläsningar, seminarier och workshops dit alla är välkomna. fungerar som nav, med olika deltagande föreningar. Utöver detta sker samarbeten med föreningar som arbetar för psykisk hälsa. Nyfiken – sex och relationer för unga nyanlända. Projektets syfte var att förbättra unga nyanländas sexuella hälsa och kunskap om sina sexuella rättigheter. Målet var att målgruppen (15–) skulle få ökad kunskap samt reflektera över, och få en djupare förståelse kring, normer kopplat till sexualitet och relationer. Detta skulle ske genom workshops och samtalsträffar med målgruppen. Projektet ledde till användning och spridning av metodmaterialet ”Sexualundervisning på ” till målgruppen. Vidare togs ett könsmemoryspel fram som en ny metod, i samarbete med ett lokalt projekt. Dessutom deltog personer som möter målgruppen antingen i en processinriktad utbildning eller konferens. Vidare utbildades RFSU-informatörer i att hålla sexualupplysningspass med den primära målgruppen. Efter projektet har arbetet med att ha informatörer i olika lokalföreningar fortsatt. När det gäller den sekundära målgruppen (bl.a. professioner) har fått medel från och kunnat ta fram ett utbildningsmaterial som också finns i digital form. Materialet vänder sig till två målgrupper; lärare som möter nyanlända på gymnasiet och högstadiet samt socialtjänstpersonal. Dessa grupper kan boka digitala 2021/22:264 Bilaga 3 2021/22:264 Bilaga 3 Det könsmemoryspel som togs fram har haft stor efterfrågan och har tryckts i flera upplagor. Det riktar sig till alla, inte bara nyanlända ungdomar. Projektet har haft stort mervärde internt inom , genom att lokalföreningar och förbundskansliet har samarbetat och tillsammans arbetat fram utbildningar. Projektet har också lett till att man utvecklat antirasistisk sexualundervisning som används internt när utbildningar utvecklas. Fotboll för alla. Projektets syfte var att utifrån metoden Fotboll För Alla (FFA) öka den fysiska aktiviteten och bryta den ofta förekommande isoleringen för personer i alla åldrar med fysiska och/eller psykiska funktionsnedsättningar. Projektet ledde till att personer med olika funktionsnedsättningar fick möjlighet att spela fotboll och/eller delta på annat sätt i föreningslivet. Efter projektet har verksamheten fortsatt i föreningens regi och i samarbete med kommunen, även om pandemin har påverkat omfattningen. Det har bland annat varit ett uppehåll för träningar inomhus. 7.Skellefteå FF. Hela spelaren. Projektets syfte var att använda fotboll som verktyg för att skapa social utveckling och integration för ungdomar i , både svenskfödda och nyanlända. Projektet ledde till att föreningen bl. a. utvecklade en arbetsmetod där deltagare med olika bakgrund har möjlighet att skapa gemensamma sammanhang och växa som individer. Genom workshops, föreläsningar, individuella utvecklingsplaner, aktiviteter och arbete inom olika arrangemang, fick deltagarna erfarenhet och kunskap som gjorde dem till tryggare individer att möta samhällets utmaningar. Efter projektet har arbetsmetoden blivit en integrerad del av föreningen och samarbetet med olika aktörer i kommunen har fortsatt, även om pandemin har påverkat omfattningen. Projektets syfte var att skapa en plattform för att sprida kunskap om steroidmissbruk och dess följder med hjälp av ny innovativ pedagogik och digitala kanaler. Detta för att öka ungas kunskaper och insikter om steroider och skadliga kosttillskott och därmed förändra attityder så att målgruppen ungdomar i åldern 12–i skolor, idrottsföreningar, träningslokaler och gym aktivt avstår från dessa preparat. Tillsammans med målgruppen skulle man ta fram filmer och ett digitalt utbildningsprogram, inklusive lärarhandledning, som skulle bli en central del i en turné anpassad för skolor, föreningar och gym och baserad på ett nätverk av unga vuxna, så kallade ”spridningscoacher” (elever från GIH, andra högskolor och universitet). Projektet ledde till att kunskapen om dopning och riskerna med presentationshöjande kosttillskott eller kosttillskott med viktminskande effekt har höjts. Många skolor och elever tog del av det material som togs fram i form av bl.a. film, ljudbok, digital utbildning, lärarhandledning och podcast. Spridning skedde också genom kända träningsprofiler och polisen samt projektambassadörer. Vidare spreds ett ambassadörsprogram. Efter projektet har verksamheten drivits vidare i stiftelsens regi. Utställningen finns tillgänglig och utbildningsmaterialet finns tillgängligt digitalt på hemsidan och har fortsatt spridas. fortsatt i mindre skala under pandemin. Projektets syfte var att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning. Målet var att utveckla en verksamhet som erbjuder arbete och sysselsättning utanför daglig verksamhet, genom ett nära samarbete mellan föreningslivet, kommunen och målgruppen. Målgrupp var personer med funktionsnedsättning som har rätt till daglig verksamhet. Projektet ledde till skapandet av en plattform för daglig verksamhet och de flesta av deltagarna fick en fastare och bättre plattform för att få sysselsättning. Vidare utvecklades Föreningsservice som organisation. Efter projektet har verksamheten fortsatt i föreningens regi, bl.a. genom utbildning av handledare och genom att projektets metoder har tillvaratagits inom ordinarie verksamhet. Projektets syfte var att genom scenkonsten inspirera ungdomar till bättre kommunikationsförmåga och självinsikt. Vidare syftade projektet till att via hjälteberättelser undersöka hur jämlika möten kan skapas som ger sociala och personliga färdigheter, vilket främjar delaktighet i samhället. Målgruppen var unga svenska, nyanlända och ensamkommande ungdomar mellan , samt personer med lätt intellektuell och/eller kognitiv funktionsnedsättning som riskerar att hamna utanför samhället. Projektet ledde till att workshops genomfördes med drygt 2000 elever, framtagandet av en metodbok, broschyrer och interaktivt material. Vidare tog projektet fram en katalog bestående av femtio övningar som samlades i ett kartotek och som fungerade som grund för gestaltnings- och empatihöjande workshops. Efter projektet har workshopverksamheten levt vidare i och samarbeten med olika kommuner är på gång. Öppna dörren till leken och de nyanlända. Projektets syfte var att med leken som redskap främja nyanlända barns och ungdomars möjlighet att känna sig inkluderade i samspel med svenska barn och ungdomar. Målgruppen var barn och ungdomar mellan , samt vuxna som arbetar direkt med barnen. Projektet ledde till att IPA och flera organisationer över hela landet, som är medlemmar i föreningen, startade upp olika verksamheter på lokal nivå inom projektets teman lek, drama och rörelse. Insatserna skedde antingen eller pågick . Föreningen genomförde även lekaktiviteter tillsammans med skolor. Projektet producerade ett informations- och metodmaterial över projektets drama-, dans- och lekaktiviteter samt dess samlade resultat. Efter projektet har flera av verksamheterna i landet fortsatt i egen regi. Informations- och metodmaterial finns fortfarande tillgängligt i fysisk form. Projektets syfte var att skapa en målgruppsanpassad säkerhetsutbildning med tillhörande studiematerial för personer med intellektuella eller neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Målet var att deltagarna efter avslutad kurs, utifrån sin förmåga, skulle ha grundläggande kunskap och förståelse kring vilka risksituationer som deltagarna kan möta i vardagen, bl.a. trafiksäkerhet, 2021/22:264 Bilaga 3 brandsäkerhet och säkerhet vid vatten. Projektet ledde till att målgruppen under studiecirklarna fick lära sig hur de vid olika risksituationer kan agera på bästa sätt utifrån sina förutsättningar. Kurserna leddes av två cirkelledare, en från målgruppen och en från . Till kursen togs det fram ett studiehandledningsmaterial som framtida studiecirkelledare kan utgå ifrån. Genom projektet genomfördes drygt 200 säkerhetsutbildningar och kursledare utbildades. Upplägget och metoderna togs fram i samarbete med representanter från målgruppen, polisen, kommunen och räddningstjänsten. Efter projektet har verksamheten fortsatt i Studieförbundet Vuxenskolans förbunds regi, som har en dialog med MSB om fortsatt stöd för att kunna utbilda studiecirkelledare. undersöker också efterfrågan på utbildningar bland lärare i gymnasiesärskola och bland kommunpersonal (daglig verksamhet). Studiecirkelmaterialet finns fortfarande tillgängligt. Pandemin har dock påverkat möjligheterna att bedriva studiecirklar. Perspektivbyrån – normkreativa metoder för likabehandling. Projektets syfte var att förebygga och motverka diskriminering av barn samt utveckla metoder som bidrar till att skapa jämlika och tillgängliga kultur- och fritidsmiljöer, med utgångspunkt i ett barnperspektiv. Målgruppen var i första hand barn mellan och i andra hand kommunala kultur- och fritidsverksamheter, föreningsliv och andra aktörer som jobbar med normkritiska frågor, skolpersonal, samt föräldrar och andra nära vuxna. Projektet ledde till att cirka 700 barn var med och vidareutvecklade metoden Perspektivbyrån. Barnens granskningar av verksamheter inom kultur- och fritidsverksamheter innebar ökad medvetenhet om barns perspektiv och rättigheter och ledde till förändringar på flera områden, bl.a. inköp, skyltning och marknadsföring, aktiviteter och utbud samt fysiska lokaler. Vidare genomfördes fortbildningar och rättighetsvandringar, så kallade kartläggande workshops. Efter projektet har metodmaterialet spridits till badhus, bibliotek, idrotts- och kulturföreningar och har också levt vidare bl.a. genom en gemensam satsning mellan , Rättighetscentrum och . På grund av pandemin har det dock varit svårt med barns och ungas delaktighet. Fortbildningskurs och rättighetsvandringar finns tillgängligt digitalt genom organisationen. Projektets syfte var att underlätta för idrottsföreningar att rekrytera unga ledare och för ungdomar att hitta ledaruppdrag. Det övergripande målet var att säkerställa återväxten av ideella ledare inom idrotten genom att utveckla en digital anslagstavla där föreningar och enskilda individer matchas mot varandra, vilket kortar rekryteringsprocessen. Projektet ledde till en digital plattform där ungdomar och föreningar kan annonsera sina intressen och/eller behov av funktionärer. Fler än beräknat använde plattformen men spridningen av densamma till andra idrottsdistrikt försvårades p.g.a. pandemin. Efter projektet har den digitala plattformen levt vidare, och verksamheten kommer bl.a. att fortleva genom distriktet i med insatser riktade mot skolungdomar. Sex i rörelse. Projektets syfte och mål var dels att förbättra den sexuella hälsan bland personer med rörelsenedsättningar genom att öka kunskapen om sexualitet och hur kroppen kan användas för njutning, dels att skapa rum för samtal om kärlek och relationer för målgruppen. Projektet ledde till framtagandet av ett anpassat metodmaterial för att föra normkritiska sexualupplysande samtal med unga med rörelsenedsättningar. Metodmaterial, tre diskussionsfilmer och informativa texter samt bilder på kroppar som bryter mot funktionsnormen gjordes tillgängligt digitalt. Vidare tog projektet fram ett utbildningsmaterial till informatörer och utbildade tio informatörer i materialet. Efter projektet finns hemsidan kvar och de utbildningsmaterial, bilder och filmer som togs fram förvaltas av organisationen. Projektet har genererat två typer av utbildningspass i organisationens regi och Sex irörelse-pass har också integrerats i andra verksamheter inom organisationen. Informatörsverksamheten fortsätter, men pandemin har gjort att viss utåtriktad verksamhet riktat till bl.a. skolor har försvårats. Utbildningsmaterial om våldsutsatta personer med beroendeproblematik. Projektets syfte var att producera ett utbildningsmaterial, innefattande film och pedagogiskt material, tillsammans med målgruppen våldsutsatta personer med beroendeproblematik. Projektet gjordes i samarbete med Amphi produktion, som är ett utbildningsföretag. Projektet ledde till fyra fiktiva kortfilmer och en dokumentärfilm, med tillhörande pedagogiskt material. Genom projektet togs ett utbildningsmaterial Dessutom genomfördes utbildningsaktiviteter och kommunikationsinsatser via sociala medier och utskick. Efter projektet har verksamheten blivit en del av den ordinarie verksamheten. föreläser regelbundet med hjälp av filmerna och materialet, som används både internt och externt. Materialet finns även att köpa till en låg kostnad. Ögonblick att minnas. Projektets syfte var att bidra till en ökad livskvalitet och en mer personcentrerad vård och omsorg för personer med demenssjukdom. Detta skulle göras genom att producera korta filmer som väcker minnen till liv och som underlättar samtal med anhöriga och personal. Projektet ledde till att ett samtalsmaterial som riktar sig till äldre personer med demenssjukdom togs fram. Materialet innehåller 25 korta filmer med handledningar för det efterföljande samtalet. Filmerna är speciellt producerade för gruppen, både till form och innehåll, och kan anpassas utifrån olika förutsättningar. Efter projektet finns filmer och samtalsmaterial tillgängligt och har spridits till, och används av ett hundratal boenden i hela landet. Projektets syfte var att ungdomar i skulle få utforska och utmana samt utveckla sina kulturarv genom att kulturarva, dvs. använda historiska återblickar för att skapa mening och sammanhang Målet med projektet var att på kort sikt bl.a. stärka ungdomars identitet, på lång sikt att öka förståelsen för olika kulturer, skapa förutsättningar för integration samt ge stöd för ungdomar att 2021/22:264 Bilaga 3 2021/22:264 Bilaga 3 hitta sin plats i samhället. Projektet ledde till bl.a. workshops, föreläsningar, vernissager, utställningar, boksläpp, lektioner och slöjdträffar som nådde flera tusen ungdomar. Vidare ledde projektet till att metoder för att arbeta med kulturarv tillsammans med ungdomar utvecklades och sammanställdes i en rapport som gjordes tillgänglig på projektets hemsida Kulturarva. Dessutom togs bl.a. en fotobok och häften om historia och slöjd fram. Efter projektet har fått många förfrågningar från kommuner i andra delar av landet som är intresserande av metoden. Materialet/metoden som togs fram finns tillgänglig på och verksamheten lever vidare i regi, bl.a. i form av filmworkshops och slöjdhäng för ungdomar, som under pandemin har fått ske digitalt. Det sker en fortsatt samverkan med . Den Autodidakta Generationens Akademi. Projektets syfte var att undersöka hur den kunskap och de kompetenser som unga tillägnar sig på nätet kan tas tillvara och komma till nytta i yrkeslivet. drev projektet i samverkan med ett antal skånska folkhögskolor och tillsammans med en grupp 18–25-åringar som ägnat mycket tid åt olika intressen inom vilka sociala nätgemenskaper spelat stor roll. Genom bland annat en labbgrupp som utvecklar pedagogiska metoder skulle projektet ta fram och testa terminslånga pilotkurser. Projektet ledde till Myllret, som är en plattform och nationell innovationsmiljö för folkbildningen. Efter projektet har verksamheten fortsatt genom Myllret och en plan för en nationell innovationsmiljö för de globala målen för folkbildningen har tagits fram. Projektets syfte var att ta fram material och metoder för kompisar, vårdnadshavare och skolpersonal ifrågor som gäller barns och ungdomars psykiska hälsa. I projektet skulle lokala elevkårer, tillsammans med professionella aktörer, sammanställa konkreta verktyg, förslag på åtgärder och hänvisningar till fortsatt stöd. Projektet ledde till att en kvalitetssäkrad och målgruppsanpassad funktion lades till på en befintlig webbportal om stöd och råd till barn och ungdomar som drabbats av psykisk ohälsa. Sidan rymmer råd och tips samt förslag på aktiviteter och verktyg för bemötande och anpassning, samt information om vidare utbildning riktad mot personal. Allt material kan användas av skolors elevhälsoteam. Efter projektet har verksamheten drivits vidare i organisationens regi. Sajten sprids till lärare och ungdomar samt skolhälsovård och uppdateras och utvecklas kontinuerligt. Organisationen har fortsatt kontakt med målgruppen, bl.a. genom enkäter och ambassadörer. Idrott för alla. Projektets syfte var att arbeta för att integrera och engagera elever från särskolorna i fritids- och idrottsverksamheter som t.ex. fotboll, bordtennis, innebandy och allmän fysisk träning. Målet var dels att öka målgruppens deltagande ifritids- och idrottsaktiviteter samt organisationsengagemang, dels att integrera paraidrotten med övrig idrott och engagera fler ledare med egna funktionsnedsättningar. Målgruppen var samtliga barn och unga i grundsärskolorna i samt unga vuxna som ville bli ledare. Projektet ledde till att målgruppen fick ökad tillträde till ett antal olika idrotter. Ett särskilt NPF-lag bildades och föreningen flyttade ut flera aktiviteter till skolor i regionen. Genom projektet engagerade sig fler ur målgruppen i föreningslivets övriga uppdrag och deltog bl.a. i olika styrelser och arbetsgrupper. Efter projektet har samarbetet med FUB i fortsatt, bl.a. använder och NPF-laget med ungdomar har fortsatt. Föräldrar utbildas också till ledare. Aktiviteterna på särskolorna har dock inte kunnat genomföras i samma omfattning p.g.a. pandemin. 22.Byrån mot diskriminering. Projektets syfte var att ta fram metoder för att hjälpa elever på yrkesförberedande gymnasieprogram att lära sig mer om diskrimineringslagstiftning och mänskliga rättigheter. Projektet ledde till framtagande av pedagogiskt material, övningar och filmer. Dessa spreds och användes på skolor, vid handledarträffar och vid branschråd. Efter projektet finns metodmaterial digitalt tillgängligt på föreningens hemsida och filmer finns tillgängliga på Youtube. Det metodmaterial som har tagits fram används också internt i utveckling av nya utbildningar. Projektets syfte var att starta en sammanhållen Twitch-kanal som vilar på Sveroks värdegrund där enskilda spelare och föreningar kan ladda upp sitt material och sända live. Målgruppen var barn och ungdomar samt e-sportsföreningar i .