prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — parter på arbetsmarknaden utvecklar sina kollektivavtal så att de innehåller ett omställnings- och kompetensstöd som väsentligen motsvarar det Regeringens uppfattning är att det även i fortsättningen kommer att finnas skillnader mellan det stöd som arbetstagare får via Prop. 2021/22:176 registrerade omställningsorganisationer och stödet via Kammarkollegiet, då kollektivavtalen utöver grundläggande tjänster generellt sett även erbjuder någon form av tilläggstjänster, t.ex. avgångsersättning, kompletterande studiestöd och köpt utbildning för vissa grupper av arbetstagare. Det kommer därmed enligt regeringens förslag även fortsättningsvis vara möjligt för arbetsmarknadens parter att avtala om andra bestämmelser än de som anges i lagen. Att kollektivavtal innehåller många andra förmåner som enbart är tillgängliga för arbetstagare som omfattas av kollektivavtal är ett incitament för arbetsgivare att ansluta sig till kollektivavtal. 9.3.6Konsekvenser för arbetsmarknadens parter Förslaget innebär att några av de tjänster som bara är tillgängliga för arbetstagare som omfattas av kollektivavtal även kommer att bli tillgängliga för arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal. Möjligheten för arbetsgivare som omfattas av registrerade omställningsorganisationer att få ersättning för de avgifter de betalar innebär att staten tar en del av den kostnad som följer av kollektivavtal. Kraven för registrering innebär att parterna kan behöva omförhandla sina kollektivavtal. anför att förslaget kan medföra långtgående systemkonsekvenser och ser behov av en djupare analys av arbetsgivares generella förståelse för kollektivavtals konstruktion och syfte. Regeringen bedömer att det när det gäller informationsinsatser är rimligt att arbetsmarknadens parter i sina respektive verksamheter bidrar till att kunskapen om de nya reglerna når ut till arbetsgivare inför reformens ikraftträdande. Förslaget om ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd kommer även att ha konsekvenser för de partsgemensamma administrationsbolagen. Dessa bolag förväntas bidra till att underlätta medlemsföretagens ansökningar om ersättning, i syfte att minimera arbetsgivarnas administration. 9.3.7Konsekvenser för de befintliga omställningsorganisationerna Förslaget bedöms öka omställningsorganisationernas synlighet och Förslaget kan också öka arbetstagarnas förväntningar på organisationerna och de tjänster som de tillhandahåller. ökade förväntningar kommer sannolikt att sätta tryck på organisationerna att utveckla sin verksamhet. kvalifikationsvillkor och tjänster för att kunna bli registrerade och för att arbetsgivare inom de berörda kollektivavtalsområdena därmed ska kunna få ersättning för de avgifter de betalar till organisationerna. instämmer i detta. Några remissinstanser, och Offentliganställdas 2021/22:176 kollektivavtal inom privat sektor och inte tagit höjd för de förutsättningar som gäller de statliga kollektivavtalen och att behovet av särlagstiftning kan öka. påpekar att kunskap om sådana konsekvenser verkar ha varit bristfällig eller till och med förbisetts av alla inblandade, t.ex. kännedom om de statliga avtalens konstruktion när det gäller omställnings- och kompetensstöd. Regeringen bedömer att kraven för registrering är väl avvägda för att befintliga omställningsorganisationer ska kunna anpassa sitt stöd och sina villkor och därigenom möjliggöra för de arbetsgivare som är anslutna att få ersättning. De omställningsorganisationer som blir registrerade kommer att vara skyldiga att löpande lämna de uppgifter som Kammarkollegiet behöver för att kunna kontrollera att de fortsatt uppfyller villkoren för att vara registrerade. Det kommer sannolikt att innebära ett visst administrativt arbete för organisationerna. Regeringen bedömer dock att det är nödvändigt för att säkerställa att staten inte ersätter arbetsgivare för avgifter till organisationer som inte tillhandahåller omställnings- och kompetensstöd som väsentligen motsvarar det offentliga. För att säkerställa att stödet får avsedd effekt bör det följas upp löpande och utvärderas. Behovet av utvärdering av stödets resultat är särskilt stort eftersom det finns få empiriska studier av effekterna av det omställnings- stöd som tillhandahålls via omställningsorganisationer. Även detta kommer sannolikt att innebära ett visst administrativt arbete för de omställningsorganisationer som blir registrerade. Det bedöms dock att det är nödvändigt för att säkerställa en god uppföljning och möjlighet till effektiv utvärdering när det gäller ändamålsenligt nyttjandet av stödet. Exakt hur uppgiftsskyldigheten bör utformas, liksom dess närmare konsekvenser, kommer att hanteras under det fortsatta arbetet. Den offentliga omställningsorganisation som avses inrättas kommer att bli en av de största omställningsorganisationerna på arbetsmarknaden. Det innebär att förslaget kan komma att öka konkurrensen om fristående aktörer som utför omställnings- och kompetenstjänster. Därtill har de avtalsslutande parterna åtagit sig att utöka målgruppen för sina omställningsorganisationer. Det finns även en risk för brist på nödvändig kompetens. Vägledning kommer att vara en ny grundläggande tjänst för de flesta privata omställningsorganisationer. Dessutom kommer det nya omställningsstudiestödet sannolikt att öka efterfrågan på både vägledning i allmänhet och yttranden till CSN i ärenden om omställningsstudiestöd i synnerhet. Det råder en brist på studie- och yrkesvägledare, vilket även flera remissinstanser påpekar, bl.a. , , och . Det skulle kunna bli ett problem för reformens genomförande. Det innebär att omställningsorganisationerna och de fristående aktörerna kommer att behöva arbeta aktivt för att rekrytera personal med relevant erfarenhet och kunskap för att kunna utveckla sin verksamhet i linje med förslaget. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 UO 16, s. 110 och 113) föreslog regeringen att medel skulle avsättas för att se över och utveckla de befintliga digitala verktygen för studie- och yrkesvägledning. För att stärka studie- och yrkesvägledningen i skolväsendet och bidra till att fler elever får möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval fick i regleringsbrevet (U2019/04372/S) i uppdrag att se över och Prop. 2021/22:176 utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. 9.3.8Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Både kvinnor och män ska från samhällets sida mötas av samma förväntningar och ges rätt förutsättningar för omställning och kompetensutveckling. Det är en viktig del för att uppnå det jämställdhets- politiska målet om ekonomisk jämställdhet. Förslaget innebär att fler arbetstagare än kommer att kunna ta del av stöd för omställning, nämligen arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal och arbetstagare som har tidsbegränsade anställningar. En större andel av arbetstagarna inom privat sektor och därmed en större andel av de arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal utgörs av män. Målgruppen för den nya offentliga omställningsorganisationen kan därmed komma att utgöras av en större andel män. är tidsbegränsade anställningar vanligare bland kvinnor, vilket innebär att kvinnor gynnas särskilt av den utvidgade målgruppen. präglas arbetsmarknaden av en könsuppdelning som försämrar förutsättningarna för kompetensförsörjning inom de bristyrken som har en kraftig underrepresentation av kvinnor eller män, såsom vård och omsorg, utbildning samt it och teknik. Vägledning är ett centralt verktyg för att göra människor medvetna och informerade om utbildnings- och yrkesval som inte styrs av normer och förväntningar. I ett större perspektiv bedöms det nya stödet kunna få betydelse både för de enskilda arbetstagare som tar del av stödet och för välfärdens och näringslivets långsiktiga kompetensförsörjning. Förslaget har därmed förutsättning att bidra till att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden. 9.3.9Konsekvenser för utrikes föddas etablering Det nya stödet kommer även omfatta tidsbegränsat anställda. Det kan bidra till att nå de integrationspolitiska målen, som innebär lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Det beror på att utrikes födda, framför allt utomeuropeiskt födda, är överrepresenterade bland tidsbegränsat anställda. utgör utrikes födda en relativt sett större andel av de som inte kommer att omfattas av det nya stödet då de är överrepresenterade både bland de arbetslösa och bland de som står utanför arbetsmarknaden. Arbetstagare som har en utländsk utbildning eller yrkesbakgrund och som är överkvalificerade för sitt jobb eller befinner sig i en annan bransch än den de har utbildning för eller erfarenhet av kan komma att få utökade möjligheter att med hjälp av stödet matcha sin kunskap och erfarenhet mot möjliga jobb och utbildningar. I det fall information om stöd inte tillgängliggörs för personer med bristande kunskaper i det svenska språket minskar förutsättningar för dem att ta del av stödet och de möjligheter stödet ger. 9.3.10Konsekvenser för brottslighet, fusk och felaktiga utbetalningar Det grundläggande omställnings- och kompetensstödet kan öka risken för felaktiga utbetalningar och fusk. och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen påtalar risken för att den organiserade brottsligheten ska utnyttja det föreslagna stödet. Ett skattefinansierat grundläggande omställnings- och kompetensstöd som ska vara långsiktigt hållbart och legitimt förutsätter att stödsystemet fungerar och att allmänheten har tilltro till det. Det innebär att t.ex. enbart de som har rätt till stöd och ersättning ska få sådan. När ersättning t.ex. utbetalas felaktigt och när människor upplever att någon kan få stöd felaktigt utan att detta leder till några konsekvenser, skadas tilltron till välfärdssystemen. Vid utformningen av ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd bör vikt läggas vid att minimera risker för fel och fusk. Det bör t.ex. finnas goda möjligheter för den som ansvarar för det nya stödet att kontrollera att statliga medel går till avsedda ändamål. Regeringen bedömer att det visserligen finns en risk för felaktiga utbetalningar och fusk, men att det finns flera mekanismer och villkor som kommer att försvåra fusk och minska risken för felaktigheter. Exempelvis ska ersättningen som ska betalas ut efter ansökan från arbetsgivarna avse det föregående årets avgifter och bygga på arbetsgivarens lönesumma så som den är registrerad hos . Kammarkollegiet får också möjlighet att kontrollera arbetsgivarens uppgifter innan någon ersättning betalas ut. Det gäller t.ex. att arbetsgivaren verkligen har betalat in en avgift till den organisation som uppges i ansökan. Registreringskravet ger också Kammarkollegiet möjlighet att kontrollera att organisationen bedriver en seriös och riktig verksamhet. Det minskar risken att arbetsgivare söker ersättning för avgifter som inte avser omställnings- och kompetensstöd. Med registreringen följer även en uppgiftsskyldighet. Det ger Kammarkollegiet goda förutsättningar att kontrollera att de registrerade organisationerna även löpande uppfyller villkoren för registrering. Det föreslås vidare att regleringen för återbetalning av felaktigt utbetald ersättning till arbetsgivare ska utformas så att den i större utsträckning liknar lagstiftning som gäller inom andra liknande förmånssystem. Även framför vikten av att samla in uppgifter om återkrav, upptäckta felaktigheter och annat som kan tyda på överutnyttjande eller brott. Regeringen vill betona att det är viktigt att ersättning och stöd endast lämnas till dem som uppfyller förutsättningarna. Det är även viktigt att endast organisationer som uppfyller villkoren för registrering kommer att registreras. Regeringen anser att de föreslagna bestämmelserna möjliggör för Kammarkollegiet att upptäcka och hantera felaktigheter i ärenden om stöd till enskilda personer, ersättning till arbetsgivare och registrering av omställningsorganisationer. Kammar- kollegiet har även fått i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att motverka fusk och felaktiga utbetalningar av grundläggande omställnings- och kompetensstöd, vilket innebär att de behöver ta hänsyn till dessa aspekter när de inrättar sin verksamhet. I uppdraget ingår att myndigheten ska föra dialog med Arbetsförmedlingen i syfte att dra nytta av myndighetens erfarenhet av arbetet med att motverka fusk och felaktiga Regeringen kommer att följa frågan om fusk och felaktiga Prop. 2021/22:176 utbetalningar noga för att se om ytterligare åtgärder behöver vidtas. 9.3.11Konsekvenser för internationella åtaganden Förslaget kan påverka parterna på arbetsmarknadens incitament att omförhandla sina kollektivavtal och justera sina avtal i en viss riktning, vilket i praktiken påverkar parternas framtida förhandlingsutrymme. Mot denna bakgrund aktualiseras olika om föreningsfrihet och friheten för arbetsmarknadens parter att förhandla kollektivt. Förslaget påverkar dock inte rättsverkan och medför inte heller andra tvingande ingrepp i befintliga kollektivavtal. Regeringens bedömning är därför, i likhet med , att förslaget inte kan anses strida mot åtaganden enligt relevanta . anser att förslaget om ersättning till arbetsgivare eventuellt behöver utredas mer i förhållande till när det gäller frågan om stöden kommer att utgöra selektiva stöd till de företag som tar emot stöden. Möjligheten till ersättning för alla arbetsgivare som finansierar grundläggande omställnings- och kompetensstöd, oavsett om finansieringen följer av kollektivavtal eller inte, motverkar att åtgärden skulle kunna betraktas som selektiv, dvs. att den gynnar vissa företag framför andra. Förslaget bedöms inte strida mot de skyldigheter som följer av medlemskap i . I övrigt bedöms inte förslaget ha några andra konsekvenser för övriga internationella åtaganden. Förslaget bedöms inte få några nämnvärda konsekvenser för den kommunala självstyrelsen eller miljön. Regeringen bedömer att propositionens förslag om en reformerad arbetsrätt, införandet av ett nytt omställningsstudiestöd samt ett nytt grundläggande omställnings- och kompetensstöd sammantaget kommer att bidra till en arbetsmarknad som är flexibel och ger goda förutsättningar till omställning och vidareutbildning Förslagen ger tillsammans ökad flexibilitet för arbetsgivare, stärkt omställningsförmåga och ökad trygghet för arbetstagare. Regeringen bedömer att detta kommer stärka konkurrenskraft i världen. Propositionens förslag antas bidra till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden som främjar ekonomins anpassningsförmåga vilket i sin tur främjar tillväxt och välfärd. Arbetsgivare kommer bättre kunna anpassa sin verksamhet till förändrade förutsättningar vilket bl.a. bidrar till ökad konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. Genom att förslagen ökar 2021/22:176 rörligheten på svensk arbetsmarknad väntas de även bidra till att minska tudelningen på arbetsmarknaden och göra det också lättare för personer som står utanför arbetsmarknaden att hitta ett jobb. Förslagen medför även förbättrade möjligheter att studera och ställa om under ett helt arbetsliv med ett omställningsstudiestöd. Anställda och arbetstagare som är mellan anställningar eller vars anställning är på väg att upphöra kommer få ökat stöd för att underlätta omställningen till ett nytt arbete genom ett omställnings- och kompetensstöd. Regeringen bedömer att förslagen medför att balansen mellan anställningsskyddet i olika anställningsformer förbättras och att arbetstagares trygghet kring bl.a. sina arbetstidsmått och anställningsformer förbättras. 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd 2 § Om det i en annan lag eller i en förordning som har meddelats med stöd av en lag finns särskilda föreskrifter som avviker från denna lag, ska dessa föreskrifter gälla. Paragrafen ändras genom att bestämmelserna i andra–femte styckena i den nuvarande lydelsen har flyttats till de nya 2 a–2 d §§. Kvar i paragrafen finns bara första stycket i den nuvarande lydelsen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.2. 2 a § Ett avtal är ogiltigt i den mån det 1.upphäver eller inskränker arbetstagarnas rättigheter enligt denna lag, om inte något annat följer av 2 b §, eller 2.avviker från 7 § första eller andra stycket, om inte något annat följer av 2 c §. Paragrafen är ny, men innehållet motsvarar delvis 2 § andra stycket i den nuvarande lydelsen. Paragrafen reglerar i vilken mån avtal med avvikelser från lagens bestämmelser är ogiltiga. Enligt första punkten är ett avtal ogiltigt i den mån det upphäver eller inskränker arbetstagarnas rättigheter enligt lagen, om inte något annat följer av 2 b § eller andra punkten. Enligt andra punkten är ett avtal ogiltigt i den mån det avviker från 7 § första eller andra stycket, om inte något annat följer av 2 c §. Till skillnad från första punkten, är det enligt den andra punkten inte möjligt att göra avvikelser till fördel för arbetstagarnas rättigheter. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.2. 2 b § Genom ett kollektivavtal får det göras avvikelser från 5 och 5 a §§, 6 § andra och tredje styckena, 7 a, 7 b, 22, 25–27 och 33 d §§. Om avtalet inte har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation, krävs dock att det mellan parterna i andra frågor gäller ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en sådan organisation eller att ett sådant kollektivavtal tillfälligt inte gäller. Under samma förutsättning är det också tillåtet att genom ett kollektivavtal bestämma den närmare beräkningen av förmåner som avses i 12 §. Genom ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får det även göras avvikelser från 4 a, 11, 15, 21, 28, 32, 33 a, 33 b, 40 och 41 §§. Det är också tillåtet att genom ett sådant kollektivavtal göra avvikelser 1.från 6 b–e §§, under förutsättning att avtalet inte innebär att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarna än som följer av – rådets direktiv /23/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2015/1794, eller 2021/22:176 – och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen, i den ursprungliga lydelsen, 2.från 30 a §, när det gäller besked enligt 15 §, 3.från 30, 30 a och 31 §§, när det gäller den lokala arbetstagarorganisationens rättigheter, 4.från 4 § andra stycket när det gäller hur ett anställningsavtal som gäller tills vidare kan upphöra som anges i 32 a §, och 5.från 6 § första stycket, 6 h och 6 i §§ under förutsättning att avtalet respekterar det övergripande skydd för arbetstagare som avses i och rådets direktiv (EU) 2019/1152, i den ursprungliga lydelsen. Avtal om avvikelser från 21 § får träffas även utanför kollektivavtalsförhållanden, om avtalet innebär att kollektivavtal som med stöd av andra stycket har träffats för verksamhetsområdet ska tillämpas. Paragrafen är ny men innehållet motsvarar 2 § tredje–femte styckena i den ändringen att 7 a och b §§ uppräkningen av paragrafer som är dispositiva. Övervägandena finns i avsnitt 5.1.2. 2 c § Genom eller med stöd av ett kollektivavtal får det göras avvikelser från 7 § första stycket när det gäller vad som ska anses utgöra sakliga skäl eller andra stycket om omplacering under förutsättning att avtalet på arbetstagarsidan har slutits av en sådan sammanslutning av centrala arbetstagarorganisationer som avses i 6 § tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. En överträdelse av en bestämmelse i ett kollektivavtal enligt första stycket som har trätt i lagens ställe ska anses utgöra en överträdelse av lagen. Paragrafen, som är ny, reglerar i första stycket giltigheten av avtal om avvikelse från bestämmelserna om vad som ska anses utgöra sakliga skäl och omplacering i 7 § första och andra styckena. Ett sådant avtal är giltigt endast under vissa förutsättningar. En grundläggande förutsättning är att avvikelsen har gjorts genom ett kollektivavtal. Avvikelser i ett individuellt anställningsavtal är aldrig giltiga. Dessutom ska avvikelsen ha skett genom eller med stöd av ett kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits av en sådan sammanslutning av centrala arbetstagarorganisationer som avses i 6 § tredje stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i Ett avtal med avvikelse från 7 § första eller andra stycket som inte uppfyller dessa krav är alltså ogiltigt i den delen. från 7 § första stycket om vad som ska anges utgöra sakliga skäl för uppsägning innebär bestämmelsen att det inte går att helt avtala bort kravet på sakliga skäl. Innehållet kan dock förändras genom reglering i kollektivavtal under förutsättning att förändringen inte strider mot de EU- regler och internationella åtaganden som finns till skydd mot osakliga Enligt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna har varje arbetstagare rätt till skydd mot uppsägning utan saklig grund i enlighet med unionsrätten samt nationell lagstiftning och praxis. sociala stadga anges att alla arbetstagare har rätt att inte bli uppsagda utan giltigt skäl som har samband med deras duglighet eller uppförande eller som har sin grund i de krav som verksamheten ställer i företaget eller förvaltningen. (nr 158) om uppsägning uppräknade omständigheter inte ska anses utgöra giltigt skäl för uppsägning, bl.a. medlemskap i en facklig organisation, kön, religion eller politisk uppfattning. EU-reglerna och de internationella åtagandena sätter med andra ord en nedre gräns för vad som kan anses utgöra sakliga skäl för uppsägning. Att kollektivavtalet har slutits av en sådan sammanslutning av centrala arbetstagarorganisationer betyder att det på arbetstagarsidan ska vara fråga om en överordnad sammanslutning som har till uppgift att företräda sina medlemsförbund i förhållande till motparter. Med centrala arbetstagarorganisationer avses definitionen som anges i 6 § andra stycket medbestämmandelagen och som anger att bestämmelser som avser arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation gäller i tillämpliga delar sammanslutning av flera sådana organisationer. Exempel på sammanslutningar av centrala arbetstagarorganisationer är LO och förhandlingsorganisationen . Vad gäller innebörden av 6 § tredje stycket medbestämmandelagen så överfördes den bestämmelsen med vissa redaktionella ändringar till medbestämmandelagen års kollektivavtalslag. Av propositionen till medbestämmandelagen framgår att syftet med föreskrifterna är att möjliggöra, att de regler i medbestämmandelagen som är avfattade att gälla för självständiga och fristående organisationer och deras medlemmar ska bli tillämpliga även vid sådana mera utvecklade organisationsförhållanden där flera organisationer är sammanslutna till en gemensam organisation av övergripande natur, se proposition med förslag till arbetsrättsreform m. m (prop. 1975/76:105 s. 342). I sådana fall ska de regler i lagen, som tar sikte på arbetsgivarorganisation eller arbetstagarorganisation gälla för den övergripande organisationen och de regler som är avfattade att äga tillämplighet på organisationsmedlemmar, gälla för såväl de anslutna organisationerna som deras medlemmar. Som ett exempel på följderna pekas på hur ett kollektivavtal som träffas av en övergripande organisation blir bindande, förutom för den avtalsslutande organisationen själv, både för anslutna organisationer och för deras medlemmar. Sådana sammanslutningar ska alltså uppfylla kravet i 6 § första stycket medbestämmandelagen, dvs. sammanslutningarna ska enligt sina stadgar ha till uppgift att i förhandlingar företräda sina medlemmar gentemot motparter. Av detta följer att det rör sig om sammanslutningar som för sina medlemmars, dvs. arbetsgivare- eller arbetstagarförbunds, räkning har till uppgift att förhandla och teckna kollektivavtal.