prop · H903176 · 2022-03-22 00:00:00 — kan det faktum att kvinnor är mer studiebenägna och generellt har ett sämre löneläge, innebära att omställningsstudiestödet är mer attraktivt för kvinnor. I förlängningen är det därför möjligt att omställ- ningsstudiestödet skulle kunna förbättra löneläget för kvinnor. att helt förutse de jämställdhetspolitiska konsekvenserna av Prop. 2021/22:176 omställningsstudiestödet. De bör därför studeras noga. CSN bedömer att jämställdheten kan missgynnas av att vissa ersättningar inte är överhoppningsbara i bedömningen av aktualitetsvillkoret. Regeringen kan konstatera att frågan om överhoppningsbar tid är avsedd att regleras på förordningsnivå. Även om tid med vissa ersättningar inte är överhoppningsbara delar regeringen inte CSN:s farhåga att detta skulle missgynna jämställdheten mellan män och kvinnor, se närmare övervägan- den om detta i avsnitt 6.3.4. 9.2.15Konsekvenser för utrikes föddas etablering En tydligt pågående demografisk förändring är att en ökande andel av arbetskraften är född i ett annat land än . Detta ökar normalt sett behovet av utbildning i vuxen ålder, både vad gäller omfattning och ut- formning. Många kommer till som unga. Omställningsstudie- stödet kan för dessa få begränsad påverkan på etableringen på arbets- marknaden eftersom relativt få unga uppfyller arbetsvillkoret för omställ- ningsstudiestöd. Utrikesföddas etablering på den svenska arbetsmark- naden tar tid, men i takt med att etableringen ökar förväntas allt fler utri- kesfödda uppfylla arbetsvillkoret. I jämförelse med inrikes andra stude- rande är det fler som studerar av de utrikesfödda i alla åldersgrupper enligt SCB:s statistik avseende befolkningens studiedeltagande. En orsak till det är med stor sannolikhet att många studerar på svenska för invandrare (sfi) efter att de invandrat till . Enligt promemorians (Ds 2021:18) analyser är det, i gruppen bland dem som uppfyller arbets- villkoret, vanligare med studier bland kvinnor, utrikes födda och bland de som har en eftergymnasial utbildning. I gruppen av personer som uppfyller arbetsvillkoret och som studerar är andelen utrikes födda kvinnor , medan andelen bland inrikes födda män, som är de som studerar i minst utsträckning, är . Även i befolkningen i stort är studier vanligast bland utrikes födda kvinnor (även om sfi exkluderas). Benägenheten att studera är större bland utrikes födda än inrikes födda oavsett utbildningsnivå. Ett undantag finns, och det är att utrikes födda kvinnor med förgymnasial utbildning och inrikes födda kvinnor med för- gymnasial utbildning är lika benägna att studera. Sammantaget finns an- ledning att anta att utrikes födda som uppfyller arbetsvillkoret även kommer att vara mer benägna att studera med omställningsstudiestöd. Det kan i så fall påverka utrikes föddas etablering på ett positivt sätt. innebär kvalifikationskraven för omställningsstudiestödet potentiellt negativa fördelningseffekter i och med att utbildningsresurser och studie- finansiering styrs till en jämförelsevis resursstark grupp, såväl bland inrikes som utrikes födda. Förslagen bedöms inte ha några effekter på EU-medlemskapet. välkomnar promemorians (Ds 2021:18) ambitionsnivå när det gäller felaktiga utbetalningar, men delar inte promemorians bedömning att det föreslagna stödet inte har några specifika nämnvärda konsekvenser på brottsligheten. Förslagen gällande det nya omställningsstudiestödssystemet i allmänhet och kontroller av felaktiga utbetalningar i synnerhet torde ha effekter på brottsligheten. Regeringen vill betona att det är viktigt att omställningsstudiestöd endast lämnas till dem som har rätt till det. I den hantering som regeringen föreslår i propositionen görs flera kontroller innan beslut och utbetalning av omställningsstudiestöd. CSN kommer bl.a. kontrollera att den studer- ande har arbetat i tillräcklig omfattning för att uppfylla arbetsvillkoret (avsnitt 6.3.3 och 6.3.4), att den sökta utbildningen kan anses stärka den studerandes ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov (avsnitt 6.4.5), att den studerande inte får någon annan ersättning från eller annan (avsnitt 6.5.10), vilka inkomster den studerande har i samband med studiestarten (avsnitt 6.5.4) och att den studerande också har påbörjat sina studier (avsnitt 6.5.9). Regeringen lämnar i propositionen även förslag som säkerställer att CSN för sina kontroller har tillgång till uppgifter direkt från andra myndigheter och aktörer (avsnitt 6.6.4). CSN har vidare i uppdrag att motverka bidragsfusk och att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs (4 § förordningen med instruktion för ). CSN gör inom studiestödsverksamheten kontroller under och efter studierna. Det har redan tillförts anslagsförstärkningar för CSN för att säkerställa att omställningsstudiestödet ska kunna administreras på ett ändamålsenligt sätt (prop. 2021/22:1 utg.omr. 15, bet. 2021/22:UbU2, rskr. 2021/22:118) Regeringen avser dessutom att i samband med reformens genomförande ge CSN i uppdrag att bl.a. följa upp och föreslå åtgärder för att minska risker för fusk och felaktiga utbetalningar (se avsnitt 6.2.2). Av myndighetens regleringsbrev för framgår att CSN ska fortsätta arbetet med minskade felaktiga utbetal- ningar. Myndigheten ska bidra till det övergripande målet att utbetal- ningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar ska minska och fel ska motverkas. I enlighet med detta ska andelen felaktiga utbetalningar från de stöd och lån som myndigheten hanterar därför minska. CSN ska också ta fram en handlingsplan för att motverka fusk och felaktiga utbetalning av omställningsstudiestödet. Konsekvenser på klimat och miljö Förslagen bedöms inte ha en positiv effekt på klimat och miljö. Regeringen bedömer att klimatomställningen bland annat kommer kräva kompetens- utveckling och en omställning till de nya jobb som växer fram i dess spår. Reformen bedöms underlätta denna omställning. Folkhögskolan kan i hög grad möta omställningsstuderande och folkhög- skolorna kommer därför att behöva analysera hur utbildningsutbudet kan möta eventuella nya eller förändrade utbildningsbehov för yrkesverk- Prop. 2021/22:176 samma i behov av omställning. 9.3Grundläggande omställnings- och kompetensstöd Förslaget om grundläggande omställnings- och kompetensstöd innebär att knappt 500 000 arbetstagare som saknar tillgång till någon form av omställningsstöd kommer att ha möjlighet att kvalificera sig för grundläggande omställnings- och kompetensstöd. 430 000 egenföretagare att ha möjlighet att kvalificera sig för ett yttrande. De som omfattas av kollektivavtal har generellt sett möjlighet att genom omställningsorganisationer kvalificera sig för omställningsstöd som finansieras av arbetsgivaren. Enligt förslaget kommer även personer som inte omfattas av kollektivavtal och personer som har tidsbegränsade anställningar att ges stöd. Den utvidgning av målgruppen som följer av förslaget gynnar därför särskilt personer i sektorer och branscher med lägre kollektivavtalstäckning eller med högre förekomst av tidsbegränsade anställningar. Inom dessa målgrupper gynnas särskilt personer som löper en relativt sett högre risk att förlora sitt arbete. Stödet riktar sig till anställda och uppsagda personer. Egenföretagare och deras närstående samt verkställande direktörer kommer inte att kunna ta del av grundläggande omställnings- och kompetensstöd. anser att en kompletterande beskrivning behövs av vilka effekter begränsningar av målgruppen för stöd kan få för berörda företag. Begränsningen i målgrupp innebär ett förtydligande att egenföretagare, oavsett företagsform, inte omfattas av stöd samt att inte heller deras närstående eller verkställande direktör omfattas. Konsekvenserna av att egenföretagare inte kan få stöd innebär att rörligheten på arbetsmarknaden mellan företagande och anställning i och med förslaget inte kommer att stärkas på samma sätt som för de som går från en anställning till en annan. Att inte ha möjlighet till omställnings- och kompetensstöd skulle i teorin kunna minska incitamenten att bli egenföretagare och verkställande direktör, men regeringen anser att det finns många andra positiva incitament till att starta företag eller ta en roll som verkställande direktör som troligen överväger detta. Regeringen har en förståelse för att även vissa egenföretagare och deras närstående samt verkställande direktörer skulle kunna gynnas av att utveckla sin kompetens och ges möjlighet att ställa om, men konstaterar att dessa enskilda inte är målgrupp för det nya stödet. Det kan även i fortsättningen komma att vara skillnader i tillgången till omställnings- och kompetensstöd mellan olika grupper av arbetstagare. Ett skäl till det är att det bara är de parter som har ställt sig bakom principöverenskommelsen och utkastet till nytt huvudavtal som har åtagit sig att tillhandahålla ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Inom flera andra avtalsområden saknas avtal som motsvarar det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. 2021/22:176 arbetstagare ska ha en likvärdig tillgång till grundläggande omställnings- och kompetensstöd krävs därför att samtliga parter på arbetsmarknaden utvecklar sina kollektivavtal så att de innehåller ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd som väsentligen motsvarar det offentliga stödet. Fram tills dess kommer vissa arbetstagare som omfattas av kollektivavtal sannolikt inte att ha samma möjlighet till grundläggande omställnings- och kompetensstöd som arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal. Regeringen bedömer att parterna har starka incitament att anpassa sina avtal så att stödet till arbetstagarna väsentligen motsvarar det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstödet, bl.a. eftersom deras omställningsorganisationer då har möjlighet att ansöka om registrering. Det ger de arbetsgivare som finansierar någon av de registrerade omställningsorganisationerna rätt till ersättning för dessa kostnader, upp till en viss nivå. Efter en övergångsperiod är det därför sannolikt att de flesta arbetstagare som omfattas av kollektivavtal kommer att ha tillgång till ett stöd som väsentligen motsvarar det offentliga stödet. 9.3.2Konsekvenser för statliga myndigheter Förslaget kommer att påverka statliga myndigheter, framför allt Kammarkollegiet och . Den nya offentliga omställningsorganisationen föreslås inrättas vid Kammarkollegiet. Efter förslag i budgetpropositionen har Kammarkollegiets förvaltningsanslag ökats med , framför allt för att möjliggöra uppstarten av den offentliga omställningsorganisation som ska erbjuda och finansiera grundläggande omställnings- och kompetensstöd. beräknas anslaget öka med och med för Kammarkollegiets hantering och administrering av det nya stödet. På motsvarande sätt har förvaltningsanslag ökats med för att myndigheten ska genomföra viss it- utveckling för att kunna lämna information till Kammarkollegiet. Vidare har 15 miljoner anvisats Kammarkollegiet och fem miljoner till för att genomföra uppdraget att förbereda införandet av en ny offentlig omställningsorganisation (A2021/01350, prop. 2020/21:99, prop. 2021/22:2, prop. 2021/22:1). Införandet av ett offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd kommer att medföra att beslut fattas som är både omprövnings- och överklagbara. Förslaget att Kammarkollegiets beslut om ärenden om grundläggande omställnings- och kompetensstöd ska kunna omprövas kan komma att innebära att myndigheten behöver hantera omprövningsärenden. Som framhålls i promemorian (Ds 2021:16) avser verksamheten väl avgränsade frågor med en begränsad volym. Det beräknas att totalt 27 000 personer kommer att ta del av stöd från den offentliga omställningsorganisationen. Det tillkommer ytterligare 5 150 ärenden som avser yttrande som rör egenföretagare till CSN. Hur många som kommer att begära omprövning på en förväntad volym på 32 150 ärenden är svårt att uppskatta bl.a. eftersom verksamheten rör ett nytt statligt åtagande. I promemorian görs vidare bedömningen att de flesta ärenden kommer att vara förhållandevis enkla. För att få tillgång till stödet Prop. 2021/22:176 krävs att den sökande lämnar en begränsad mängd uppgifter om sig själv. Det gäller uppgifter kopplat till den pågående anställningen eller den senaste anställningen och om arbete eller inkomst . Utifrån ovan är bedömningen att antalet ärenden som kommer att omprövas kommer att vara begränsat. De ytterligare arbetsuppgifter som tillkommer för myndigheten kommer att vara av marginell natur. De bör därför kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag för Kammarkollegiet. I denna proposition föreslås att även beslut som rör enskilda personer, dvs. inte bara beslut som rör arbetsgivare och omställningsorganisationer som föreslås i Ds 2021:16 ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Förslaget innebär, så som , Förvaltningsrätten i och Förvaltningsrätten i framför, att domstolarna kommer att få en något ökad arbetsbelastning till följd av ökad måltillströmning jämfört med promemorians (Ds 2021:16) förslag. gör bedömningen att förslaget kan förväntas innebära en så stor ökning av antalet mål vid de allmänna förvaltningsdomstolarna att den inte kan hanteras inom givna ramar och anser att anslaget därför bör höjas med . anför att den totala överklagandefrekvensen till kammarrätt var , vilket i detta sammanhang skulle innebära ett 20-tal mål. Regeringens syfte med förslaget om omprövning är att risken för fel minskar och att färre beslut överklagas. I förlängningen kan det också medföra att ärenden inte i onödan blir föremål för tidskrävande domstolsprövningar. Regeringen bedömer att det inte finns något som talar för att det kommer att bli fråga om en särskilt resurskrävande måltyp. Bedömningen är därför att förvaltnings- domstolarna kommer kunna hantera de ökade kostnaderna inom befintliga ramar. Kammarrätten i , som inte har några invändningar i sak, påpekar att det rör sig om ett nytt statligt åtagande där det verkliga antalet omprövningar och överklaganden kommer att visa sig först efter att det nya stödet har varit i kraft . Regeringen kommer att noga följa genomförandet av reformen och hur den kommer att påverka berörda myndigheter och domstolar. Förvaltningsrätten i framför vidare att det i analysen bör beaktas att samtliga överklaganden av Kammarkollegiets omprövningsbeslut ska handläggas av Förvaltningsrätten i . Regeringen konstaterar att beslut enligt den föreslagna lagen ska överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats. I denna proposition lämnas inte några förslag på bestämmelser om hur Kammarkollegiet ska organiseras och var myndighetens beslut kommer att fattas. Vilken förvaltningsrätt som kommer att handlägga ärenden enligt lagen beror därför på var Kammarkollegiet först kommer att pröva ärendena. Införandet av ett nytt grundläggande omställnings- och kompetensstöd medför ökade utgifter för staten. Regeringen delar promemorians (Ds 2021/22:176 2021:16) bedömning, både i fråga om volym och beräknade anslagsmedel. I budgetpropositionen föreslås att medel ska beräknas för en ny offentlig omställningsorganisation som ska erbjuda och finansiera grundläggande omställnings- och kompetensstöd för budgetåren 2022, 2023 och 2024. Utgifter avsätts till 2022, 2023 och 2024. består merparten av utgifterna av kompensation till arbetsgivare för avgiften för omställningstjänster. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2021/22:1 utg.omr.14, bet. 2021/22:AU2, rskr. 2021/22:22:115). anser att det samlade förslaget är dyrt då det förutom den offentligfinansiella kostnaden också innefattar ersättning till arbetsgivare. Den offentligfinansiella kostnaden för förslaget borde kunna minskas till att vara mer i linje med dess nytta. Regeringens bedömning är att det blir allt viktigare att arbetstagare kan utveckla sin kompetens löpande under yrkeslivet och vid behov ställa om från ett arbete till ett annat. Staten kan främja arbetstagares omställningsförmåga genom att förbättra deras möjligheter och förutsättningar att synliggöra, kommunicera och utveckla sin kompetens under yrkeslivet. Införande av ett grundläggande omställnings- och kompetensstöd som regeringen föreslår innebär ett utökat statligt åtagande för denna typ av stöd. Det finns statsstödsrättsliga skäl för att möjligheten till ersättning bör omfatta alla arbetsgivare som finansierar stöd som väsentligen motsvarar det offentliga grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Därmed undviks risken att åtgärden skulle kunna betraktas som selektiv, dvs. att den gynnar vissa företag framför andra. 9.3.4Konsekvenser för företag och andra arbetsgivare Grundläggande omställnings- och kompetensstöd riktar sig till arbetstagare, men nyttan som kan komma av stödet kommer också företagen och andra arbetsgivare till del. Att personer får nya kunskaper eller hjälp att synliggöra sin kompetens kan t.ex. förbättra matchningen på arbetsmarknaden och göra det lättare att rekrytera personer med rätt kompetens. Det bedöms vara särskilt positivt för arbetsgivare utan kollektivavtal, eftersom deras anställda generellt sett inte har tillgång till omställningsstöd . Arbetsgivaren i fråga kommer inte heller att få högre kostnader till följd av detta, eftersom staten ska tillhandahålla och finansiera tjänsterna. De kan också, likt andra arbetsgivare, komma att påverkas positivt av det utökade stöd som deras och andras anställda får från omställningsorganisationer om matchningen på arbetsmarknaden förbättras. De arbetsgivare, både offentliga och privata, som betalar avgifter till registrerade omställningsorganisationer kommer att kunna ansöka om ersättning för dessa avgifter upp till en viss nivå. Det kommer att förbättra deras ekonomi. Flera remissinstanser har lämnat synpunkter på att ansökan om ersättning inte får blir administrativt betungande för arbetsgivaren eller en registrerad omställningsorganisation. Detta gäller bl.a. Fremia, Företagarna, , och . Att ansöka om ersättning innebär viss administration för arbetsgivare. Det kan vara betungande, Prop. 2021/22:176 särskilt för små företag som har mindre utvecklade stödfunktioner. De kollektivavtalsanslutna arbetsgivarnas administrationsbolag kommer i många fall att kunna minska administrationen för den enskilde arbetsgivaren. Det föreslås ingen skyldighet för arbetsgivare att göra det möjligt för arbetstagare att ta del av stöd under arbetstid men regeringen anser att det är önskvärt att arbetsgivare möjliggör detta. Små företag kan dock ha sämre förutsättningar att låta andra anställda täcka upp om någon skulle vilja ta del av stöd på arbetstid. 9.3.5Konsekvenser för arbetsmarknadens funktionssätt Dagens arbetsmarknad ställer höga krav på kompetens och på förmåga att ställa om till nya arbetsuppgifter eller nytt jobb. Det grundläggande omställnings- och kompetensstödet består i huvudsak av tjänsterna rådgivning och vägledning, vilket kan öka arbetstagarnas förmåga att synliggöra och kommunicera sin kompetens, och därmed öka sin chans att hitta ett nytt jobb som motsvarar sin kompetens. anför att det föreslagna stödet inte kommer att ha någon stor effekt på arbetsmarknaden. Företagarna ser en överhängande risk att arbetstagare som redan är väl etablerade på arbetsmarknaden kommer att nyttja stödet framför arbetstagare med mindre arbetsmarknadskompetens, vilket förstärker problem med den redan tudelade arbetsmarknaden. Vidare anser Företagarna att förhoppningen om en något lindrad kompetensbrist hos företagen inte väger upp mot de oförutsedda effekterna på arbetsmarknaden och den höga kostnaden för statsbudgeten. Regeringen är medveten om att den befintliga kunskapen om effekter av motsvarande stöd är begränsad. Ur ett teoretiskt perspektiv kan möjligheten till omställnings- och kompetensstöd öka rörligheten på arbetsmarknaden. Ett nytt stöd innebär ett utökat statligt åtagande både i den del som gäller offentligt stöd till enskilda personer och i den del som avser ersättning till arbetsgivare som finansierar registrerade omställningsorganisationer. Regeringen anser därför att det är viktigt att stödet löpande följs upp och utvärderas för att säkerställa att stödet har avsedd effekt. I promemorian (Ds 2021:16) föreslås att regeringen ska låta en lämplig aktör utvärdera det grundläggande omställnings- och kompetensstödet. Flera av remissinstanserna, bl.a. LO och Kommuner och Regioner, anser att fler parter på arbetsmarknaden och inte bara parterna bakom principöverenskommelse, ska vara delaktiga i en sådan utvärdering. Regeringen anser, i likhet med bl.a. Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, LO, och Myndigheten för , att en bred utvärdering behöver göras. Regeringen anser att utvärderingen bör omfatta såväl den offentliga omställningsorganisationen som de registrerade omställningsorganisationerna. Behovet av utvärdering av stödets resultat är särskilt stort med anledning av det grundläggande stödets offentligfinansiella konsekvenser och eftersom det finns få empiriska 2021/22:176 studier av effekterna av det omställningsstöd som tillhandahålls via omställningsorganisationer. Införande av ett nytt offentligt stöd och parternas utkast till nytt huvudavtal innebär dessutom att fler arbetstagare kommer omfattas av stöd för omställning. Det ökar behovet av kunskap Några remissinstanser lyfter fram vikten av en gedigen och trovärdig utvärdering, bland dem Myndigheten för och Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering. synpunkter på vilka aspekter som ska utvärderas, t.ex. LO och För att möjliggöra en framtida effektutvärdering anser regeringen att data behöver samlas in för att kunna följa upp reformen. Mot den bakgrunden har regeringen lämnat uppdrag till Kammarkollegiet att analysera hur goda förutsättningar kan skapas för uppföljning och utvärdering av det grundläggande omställnings- och kompetensstödet som ges både genom den offentliga omställningsorganisationen och de Det gäller t.ex. individernas kön, ålder, yrke och arbetsmarknadsstatus för ansökan samt efter avslutat stöd. Det är även viktigt att dessa uppgifter sedan kan kopplas till befolknings-, utbildnings- och arbetsmarknadsregister. vilka typer av tjänster individer tar del av och i vilken omfattning det sker kan behöva följas upp. Det föreslås därför en skyldighet för registrerade omställningsorganisationer att lämna sådana uppgifter som behövs för analys, uppföljning och utvärdering. Några remissinstanser har synpunkter på när det grundläggande omställnings- och kompetensstödet ska utvärderas, bl.a. fakulteten vid och . att stödet bör ha varit i bruk för att det ska vara möjligt att kommer stödet att vara i en uppbyggnadsfas och sannolikt finjusteras allteftersom aktörerna drar lärdom av hur olika processer inom det grundläggande omställnings- och kompetensstödet Det är viktigt att stödet inte utvärderas för tidigt, eftersom det då inte kommer att vara möjligt att bedöma dess effekter för arbetstagare, arbetsgivare eller samhället i stort. anser att förslaget att arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal ges möjlighet att söka grundläggande stöd minskar incitamenten för arbetstagaren att söka arbete hos en arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal. Det kan, enligt , i sin tur minska arbetsgivares incitament till att ansluta sig till kollektivavtal, vilket kan resultera i färre kollektivavtalsanslutna och påverka lönebildningen. och Svensk Scenkonst påpekar att förslaget kan medföra minskade incitament att teckna kollektivavtal och att kollektivavtalens ställning Det grundläggande omställnings- och kompetensstödet som regeringen föreslår innebär ett utökat statligt åtagande för denna typ av Det skulle kunna innebära en viss risk för att kollektivavtalen får en relativt sett lägre status, vilket skulle kunna försvaga incitamenten att För att alla arbetstagare ska ha en likvärdig tillgång till grundläggande omställnings- och kompetensstöd krävs därför att samtliga