prop · H903123 · 2022-02-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:123 Validering för kompetensförsörjning och Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen lämnar i propositionen förslag som syftar till att validering inom vuxenutbildning (komvux) i högre grad ska tillgodose de behov som finns på arbetsmarknaden och hos enskilda. Med förbättrad validering ökar möjligheterna att tillvarata det kunnande som individen har förvärvat. Detta bidrar till en effektivare kompetensförsörjning, en snabbare etablering på arbetsmarknaden och ökade möjligheter till omställning under arbetslivet. Förslagen är att det •införs en skyldighet för hemkommunen att se till att den som vill få sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning inom komvux erbjuds en inledande kartläggning •införs en skyldighet för huvudmannen för komvux att se till att en elev som behöver validering erbjuds det •förtydligas vad som avses med validering •förtydligas vad som krävs i fråga om dokumentation efter en validering •ges ett brett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. I propositionen lämnas förslag till de lagändringar som behövs. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2015:478) med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande............................................................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Validering – problem och referensramar .......................................... Validering används i för liten utsträckning ........................ Utgångspunkter vid validering ........................................... Hemkommunen ska vara skyldig att erbjuda en inledande Huvudmannen ska vara skyldig att erbjuda validering ................... Det behövs en tydligare beskrivning av vad som avses med Resultatet av en validering ska kunna erkännas genom betyg Det behövs ett bemyndigande att meddela föreskrifter om validering även utanför vuxenutbildning ...................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)........ 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2015:478) med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande.......................................................... Sammanfattning av betänkandet Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69) ................................................................. Betänkandets lagförslag i relevanta delar ......................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:478) med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 20 kap. 42–44 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 20 kap. 7 a §, och närmast före 20 kap. 7 a § en ny rubrik av följande lydelse. Hemkommunen är skyldig att se till att den som vill få sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning inom vuxenutbildning erbjuds en inledande kartläggning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om den inledande kartläggningen. En elev i vuxenutbildning kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Rektorn ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. Huvudmannen är skyldig att se till att en elev erbjuds validering, om eleven behöver det och valideringen görs inom ramen för en eller flera kurser eller nivåer som bekostas av elevens hemkommun. Med validering avses en strukturerad process som innehåller en fördjupad kartläggning och en bedömning som syftar till ett erkännande av en persons kunnande oberoende av hur det förvärvats. Rektorn ska verka för att valideringen görs i enlighet med lag och andra författningar. 1Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 2015:482. Ilagen (2015:478) med bemyndiganden att meddela föreskrifter om validering och om avgift för ansökan som avser kvalifikationer för livslångt lärande finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt. Vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en slutförd validering. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om validering. Den som har genomgått en validering enligt 42 § ska ha möjlighet att få resultatet erkänt genom betyg. Betyg efter en validering ska sättas genom prövning. Lydelse enligt prop. Den som genomgått en kurs i Den som har genomgått en kurs i vill få sina kunskaper dokumente- vill få sina kunskaper dokumente- rade på annat sätt än genom betyg rade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. ska få ett intyg. den som har genomgått utbildning den som har genomgått utbildning på en eller flera nivåer i ett ämne. på en eller flera nivåer i ett ämne eller en validering enligt 42 § och vill få resultatet dokumenterat på annat sätt än genom betyg. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser, vissa ämnen eller viss utbildning. Denna lag träder i kraft . 2Paragrafen fick sin nuvarande beteckning genom 2015:482. 3Senaste lydelse 2022:000. 2021/22:123 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2015:478) med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2015:478) med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande dels att nuvarande 1 § ska betecknas 2 §, dels att rubriken till lagen ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 1 §, av följande lydelse. Lag med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande Lag med bemyndiganden att meddela föreskrifter om validering och om avgift för ansökan som avser kvalifikationer för livslångt lärande Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en kommitté i form av en nationell delegation i uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån (dir. 2015:120). Delegationen antog namnet Valideringsdelegationen 2015–2019. fick delegationen i uppdrag att också bl.a. föreslå en övergripande definition av validering (dir. 2018:101). Delegationen överlämnade delbetänkandet En nationell strategi för validering (SOU 2017:18). överlämnade delegationen delbetänkandet Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande (SOU 2018:29). överlämnade delegationen slutbetänkandet Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69). En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1 och slutbetänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. Slutbetänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2020/00129). I propositionen behandlas delegationens förslag till lag om ändring i skollagen i slutbetänkandet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med lagförslagen i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. 4Validering – problem och referensramar Validering används i för liten utsträckning En föränderlig arbetsmarknad kräver möjligheter till omställning Det sker en kontinuerlig strukturomvandling på arbetsmarknaden, bl.a. till följd av klimatomställningen, en ökad digitalisering och automatisering i Detta ställer nya och högre krav på arbetskraftens kompeten- För att tillgodose arbetstagarnas behov av kvalifikationer så att de kan ställa om till ett nytt yrke eller till en ny nivå inom det yrke de redan har behöver det finnas en god tillgång till utbildning, kompetensutveckling Många individer är dock arbetslösa trots med stark efterfrågan på arbetskraft, framför allt gäller det unga, personer med funktionsnedsättning, utrikes födda och långtidsarbetslösa. bl.a. av diskrepansen mellan vad arbetsgivarna efterfrågar och de arbets- Det råder brist på efterfrågad arbetskraft inom många sektorer, bl.a. inom industrin till följd av klimatomställningen. personal inom offentlig verksamhet som utbildning, vård och omsorg är enligt Arbetsförmedlingens analys Arbetsmarknadsutsikterna 2021/22:123 – Utvecklingen på arbetsmarknaden –2022 (2020:12) fortsatt stort, som den fortsatta digitaliseringen skapar behov av kompetenser inom teknik, data och it. För att arbetsmarknaden ska fungera så bra som möjligt behöver lärande som sker utanför formell utbildning synliggöras och erkännas. Tillgång till kompetensutveckling och validering kan bidra till att de som har yrkeskunskaper men saknar arbete får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Att yrkesverksammas kompetens synliggörs och intygas på ett formaliserat sätt kan främja rörligheten på arbetsmarknaden och ge en bättre matchning av kompetens mot olika yrken. Validering som verktyg för att kartlägga och bekräfta kompetens förbättrar förutsättningarna för både strategisk kompetensförsörjning och karriärutveckling. Validering inom vuxenutbildning (komvux) bör i högre grad än bidra till att arbetslivets behov av kompetens tillgodoses. Verksamheten bör bättre möta vuxnas behov av att det kunnande som de har förvärvat valideras. Med kunnande avses i det här sammanhanget resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter, ansvar och självständighet. Validering är ett viktigt verktyg också utanför arbetsmarknaden, t.ex. för att individen ska bli behörig till fortsatta studier eller annars få sin kompetens bekräftad. Det finns problem med systemet för validering inom komvux Utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev inom komvux ska vara elevens behov och förutsättningar (20 kap. 2 § skollagen). Det innebär att utbildningen ska erbjudas individanpassat och flexibelt. För att kommunerna ska kunna individanpassa utbildningen och möta elever med olika bakgrund och erfarenheter är det av vikt att de använder sig av validering. Behovet av validering kan framkomma när en utbildning startat och det visar sig att individen redan har kunskaper inom det område som utbildningen rör. Behovet kan också framkomma vid studie- och yrkesvägledningen då en individuell studieplan ska tas fram. har dock konstaterat att många individuella studieplaner är av låg kvalitet och kan sakna flera viktiga uppgifter, t.ex. om elevens mål med utbildningen och tidigare studie- och yrkeserfarenhet (vuxenutbildning på gymnasial nivå – Granskning av huvudmäns och rektorers arbete för flexibilitet och individanpassning, Skolinspektionen 2019). Liknande bilder har framkommit i Skolinspektionens tidigare granskningar. Skolinspektionen har också i en granskning av kvaliteten i huvudmännens uppföljning och kontroll av yrkesinriktad komvux på entreprenad granskat arbetet med validering. Granskningen visar bl.a. att en övervägande majoritet av huvudmännen inte följer upp i vilken utsträckning eller med vilken kvalitet validering genomförs. Därmed finns risk för att elevens möjlighet till en kvalitetssäkrad validering sätts ur spel. Det kan i sin tur innebära att utbildningstiden för elever blir onödigt lång. Ur ett arbetsmarknadsperspektiv kan det betyda att tillgång till arbetskraft inte frigörs enligt lagstiftarens intentioner. Enligt granskningen genomfördes validering av yrkeserfarenhet knappast alls inom andra områden än vårdområdet (Yrkesinriktad vuxenutbildning på entreprenad – Huvudmännens uppföljning av kvalitet, Skolinspektionen 2019). Det kan alltså konstateras att valideringen inom komvux inte är likvärdig Prop. 2021/22:123 och att den inte alltid bidrar till att eleverna snabbt kan få rätt utbildning på rätt nivå. Det finns också bestämmelser om validering i andra regelverk än det som gäller för komvux och terminologin är olika i olika verksamheter, vilket kan bidra till svårigheter att förstå vad en validering kan innebära. Validering genomförs inom , på universitet och högskolor, av andra utförare inom olika utbildningar och av branschorganisationer. Validering är även ett särskilt arbetsmarknadspolitiskt program. Även om validering också i fortsättningen kommer att genomföras av olika aktörer med stöd av olika regelverk behöver förståelsen och likvärdigheten inom området bli bättre. Förhållandevis få valideringar genomförs inom komvux. Enligt delegationen var det 2017 av eleverna i komvux som genomgick validering, även om statistiken vad avser validering är osäker. Motsvarande siffra i länder där det finns en skyldighet att erbjuda validering är betydligt högre, detta gäller t.ex. våra nordiska grannländer. Exempelvis har enligt delegationen mellan av eleverna inom gymnasial vuxenutbildning i genomgått validering (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). I anger av utbildningsanordnarna inom yrkesutbildning på gymnasial nivå att de genomför validering. I såväl som finns en rätt till validering inom utbildningsväsendet och i finns en skyldighet för utbildningsanordnare i samtliga utbildningsformer att erbjuda validering. På EU-nivå finns rekommendationer om validering och kvalifikationer för livslångt lärande som syftar till att underlätta rörligheten inom EU och ta till vara den kompetens som en person utvecklat i olika sammanhang. En redogörelse för rekommendationerna lämnas nedan. 4.2 Utgångspunkter vid validering Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande är en utgångspunkt vid validering Europeiska unionens råd antog rekommendationen om validering av icke-formellt och informellt lärande (2012/C 398/01). Inom EU ses validering som ett centralt verktyg för att stärka människors möjligheter till ett livslångt lärande och deras ställning på arbetsmarkna- Enligt rekommendationen bör EU:s medlemsstater i enlighet med nationella omständigheter och särdrag inrätta arrangemang för validering av icke-formellt och informellt lärande i syfte att ge enskilda möjlighet att bevisa vad de lärt sig utanför den formella utbildningen och att utnyttja detta för sina karriärer och sitt framtida lärande. det möjligt för enskilda att få kunskap, färdigheter och kompetens som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande validerade och att erhålla en fullständig eller partiell kvalifikation på grundval av det valide- Validering definieras i rekommendationen som en process där ett behörigt organ bekräftar att en person har uppnått läranderesultat som mätts mot en relevant standard och som består av följande fyra Identifiering, under ett samtal, av individens särskilda erfarenheter. 2.Dokumentation för att synliggöra individens erfarenheter. 3.Formell bedömning av dessa erfarenheter. 4.Certifiering av resultaten av bedömningen som kan leda till en full eller partiell kvalifikation. I rekommendationen anges också ett antal principer som kan tillämpas när så är lämpligt, med beaktande av nationella, regionala eller lokala samt sektorsspecifika behov och särdrag. Detta innebär bl.a. att valideringsarrangemangen bör kopplas till de nationella referensramarna för kvalifikationer och överensstämma med den europeiska referensramen för kvalifikationer. Enskilda och organisationer bör också ha tillgång till information och vägledning om möjligheter till validering. Rådets rekommendation om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande antog och rådet en rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EUT C 111, . Den följdes av rådets rekommendation av om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av och rådets rekommendation av om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (2017/C 189/03). Den europeiska referensramen brukar förkortas EQF. Syftet med EQF är att göra människors kvalifikationer tydligare och lättare att jämföra och överföra. Den är avsedd att användas som en referens för nationella referensramar eller system för kvalifikationer för jämförelse mellan alla kvalifikationstyper och kvalifikationsnivåer i EU. En kvalifikation definieras i rekommendationen som ett formellt resultat av en bedömnings- och valideringsprocess varigenom en behörig myndighet fastställer att en person har uppnått resultat av lärande enligt en viss standard. Kvalifikationer kan vara betyg, examina och andra utbildningsbevis av olika slag. I rekommendationen anges också att den syftar till att stödja validering av läranderesultat som uppnåtts i olika sammanhang samt att de nationella referensramarna för kvalifikationer är kopplade till systemen för validering av icke-formellt och informellt lärande. EQF har åtta nivåer. För varje nivå beskrivs det resultat av lärande i form av kunskap, färdigheter och ansvar och självständighet som krävs för kvalifikationerna på den nivån i varje kvalifikationssystem. Med EQF introducerades en gemensam princip för hur kvalifikationer ska utformas. De kriterier som ska vara uppfyllda för att en individ ska kunna få en viss kvalifikation ska definieras i termer av resultat av lärande, i stället för exempelvis utifrån längden på en utbildning. Det gör att individen kan få en kvalifikation genom såväl formell utbildning som genom validering av kunnande som förvärvats i arbetslivet eller på annat sätt. Kvalifikationen ska alltså vara frikopplad från lärandevägen. nationella referensram för kvalifikationer för livslångt lärande nationella referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) infördes genom bl.a. förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. Det är viktigt att referensra- men samverkar med systemet för validering. Syftet med referensramen är Prop. 2021/22:123 att underlätta jämförelser nationellt och internationellt av vilka nivåer sådana kvalifikationer motsvarar i fråga om kunskaper, färdigheter och kompetenser för att därigenom främja livslångt lärande och förbättra anställningsbarhet, rörlighet och social integration för arbetstagare och studerande inom EU. Med en kvalifikation avses i förordningen ett dokumenterat resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter och kompetenser (1 och 2 §§). Referensramen, som består av åtta nivåer, är utformad så att den kan omfatta olika typer av kvalifikationer, från såväl det formella utbildningssystemet och icke-formella utbildningar som arbetslivet. En kvalifikation ska anses motsvara den nivå i referensramen som bäst överensstämmer med de kunskaper, färdigheter och kompetenser som kvalifikationen representerar (3 § förordningen). Kvalifikationer vars resultat av lärande är författningsreglerat, dvs. vissa slutbetyg, andra betyg, intyg och examina från utbildningar inom det formella utbildningssystemet, anges i en bilaga till förordningen och är därigenom nivåplacerade genom regeringsbeslut. Den som utfärdar en kvalifikation utanför det formella utbildningssystemet kan ansöka om att få ett beslut om vilken nivå kvalifikationen motsvarar i referensramen (4 § förordningen). Om en kvalifikation är nivåplacerad blir det enklare för enskilda personer, arbetsgivare och utbildningsanordnare att förstå och värdera vilken kompetens som kvalifikationen motsvarar. Om den nationella referensramen på ett effektivt sätt samverkar med systemet för validering av tidigare lärande, kan överföringen av meriter mellan olika system underlättas och stimuleras. 5Hemkommunen ska vara skyldig att erbjuda en inledande kartläggning Regeringens förslag: Hemkommunen ska enligt skollagen vara skyldig att se till att den som vill få sitt kunnande kartlagt inför utbildning eller prövning inom vuxenutbildning erbjuds en inledande kartläggning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om den inledande kartläggningen. Delegationens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I stället för kunnande använder delegationen kunskaper och kompetens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inte något att invända mot det, däribland , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , i , och kommuner, , Region , Kommuner och Regioner (SKR), , , Föreningen Industriarbetsgivarna, valideringssakkunniga i , i (LO), Omställningsfonden och . Några instanser, bl.a. och Föreningen Industriarbets- givarna, framhåller att vägledning genom en inledande kartläggning av kunskaper och kompetens ger en bra grund för nästa steg, som kan vara prövning, validering, utbildning etc. I likhet med flera branschorganisatio- ner understryker även att en inledande kartläggning är särskilt viktig för redan yrkesverksamma som vill studera för att få en for- mell examen, eftersom kartläggningen kan ge dem en bild av vilken tidsåt- gång som utbildningen kan innebära. SKR anger att för att kunna erbjuda elever en individanpassad utbildning är det en förutsättning att få känne- dom om vad de redan kan. Enligt organisationen är den föreslagna bestäm- melsen ett förtydligande av uppgifter som redan åvilar kommunerna. framhåller att vid en inledande kartläggning utgår man från den enskildes behov och förutsättningar och lägger grunden för en Kommunernas möjligheter att hålla en sins- emellan likvärdig nivå på den inledande kartläggningen kan dock enligt vara en utmaning. Några remissinstanser, bl.a. kommun, anser att en struktur för regional samverkan behöver säkerställas. Komvux- och valideringssakkunniga i anser att en inledande kart- läggning ger eleven insikt och en bättre underbyggd individuell studieplan, men framför också att bör tydliggöra hur den inledande kart- läggningen kan synliggöras i studieplanerna. anger att studie- och yrkesvägledning i betänkandet omnämns som fördjupad kartläggning och anser att denna nya tyngd på studie- och yrkesvägledning kan tydliggöras. understryker att studie- och yrkesvägledare behöver få rätt förutsättningar för att kunna genomföra kartläggningen. (VIS) ser ett behov av att tydliggöra hur långtgående kommunens skyldig- het att erbjuda inledande kartläggning och individens rättigheter är. verket anser att det bör anges vad en inledande kartläggning syftar till samt att det är vid en studie- och yrkesvägledningssituation den ska genomföras. anger att det närmare bör tydliggöras vem som har rätt till den kartläggning som hemkommunen blir skyldig att erbjuda. är enligt myndigheten otydligt om den föreslagna bestämmelsen kräver att en person har sökt en utbildning eller uppgett att han eller hon vill genom- gå en prövning.