prop · H903153 · 2022-03-17 00:00:00 — 4.2Alla systemansvariga för överföringssystem ska komma överens om ett tröskelvärde över vilket inverkan från åtgärder av en eller flera systemansvariga för överföringssystem i samband med nöddrifttillstånd, nätsammanbrott eller återuppbyggnadstillstånd ska anses betydande för andra systemansvariga för överföringssystem som är synkront eller icke-synkront sammanlänkade. 4.3De regionala samordningscentrumen ska när de ger stöd till de systemansvariga för överföringssystem a)kartlägga potentiella oförenligheter, b)föreslå riskreducerande åtgärder. 4.4Systemansvariga för överföringssystem ska bedöma och beakta de föreslagna riskreducerande åtgärderna. 5.Stöd för samordning och optimering av regional återuppbyggnad 5.1Alla relevanta regionala samordningscentrum ska stödja de systemansvariga för överföringssystem som utsetts som frekvensledare och till återsynkroniseringsledarna, i enlighet med de nätföreskrifter för nödsituationer och återuppbyggnad som antagits på grundval av artikel 6.11 i förordning (EG) nr 714/2009, i syfte att förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten i samband med återuppbyggnad av systemet. De systemansvariga för överföringssystem i systemdriftsregionen ska fastställa det regionala samordningscentrumets uppgifter avseende stödet till samordning och optimering av regional återuppbyggnad. 5.2Systemansvariga för överföringssystem får begära stöd från regionala samordningscentrum om deras system drabbas av nätsammanbrott eller är i återuppbyggnadstillstånd. 5.3Regionala samordningscentrum ska utrustas med SCADA-system (Supervisory Control and Data Acquisition) som fungerar nära realtid, med observerbarhet som definieras genom tillämpning av det tröskelvärde som avses i punkt 4.2. 6.Efterhandsanalys och efterhandsrapportering avseende drift och störningar 6.1Regionala samordningscentrum ska undersöka och utarbeta en rapport om incidenter som överskrider det tröskelvärde som avses i punkt 4.2. Systemdriftsregionens tillsynsmyndigheter och får delta i undersökningen på egen begäran. Rapporten ska innehålla rekommendationer i syfte att förhindra liknande incidenter . 6.2Regionala samordningscentrum ska offentliggöra rapporten. får utfärda rekommendationer i syfte att förhindra liknande incidenter . 7.Regional storleksbestämning av reservkapacitet 7.1Regionala samordningscentrum ska beräkna kraven på reservkapacitet för systemdriftsregionen. Fastställandet av kraven på reservkapacitet ska a)ha som allmänt syfte att upprätthålla driftssäkerhet på det mest kostnadseffektiva sättet, b)utföras för tidsramen för dagen före- eller intradagsmarknaden, eller båda, c)beräkna den totala mängden av nödvändig reservkapacitet för systemdriftsregionen, d)fastställa krav på minsta reservkapacitet för varje typ av reservkapacitet, e)ta hänsyn till möjliga utbyten mellan olika typer av reservkapacitet i syfte att minimera kostnaderna för upphandling, f)fastställa nödvändiga krav på den geografiska fördelningen av eventuell nödvändig reservkapacitet. 8.Underlättande av regional upphandling av balanskapacitet 8.1Regionala samordningscentrum ska stödja de systemansvariga för överföringssystem i systemdriftsregionen vid fastställandet av den mängd balanskapacitet som behöver upphandlas. Fastställandet av mängden balanskapacitet ska a)utföras för tidsramen för dagen före- eller intradagsmarknaden, eller båda, L 158/118 Europeiska unionens officiella tidning b)ta hänsyn till möjliga utbyten mellan olika typer av reservkapacitet i syfte att minimera kostnaderna för upphandling, c)ta hänsyn till vilka volymer av nödvändig reservkapacitet som förväntas uppstå genom bud på balansenergi, som inte lämnas in på grundval av ett avtal om balanskapacitet. 8.2Regionala samordningscentrum ska stödja de systemansvariga för överföringssystem i systemdriftsregionen vid upphandlingen av den nödvändiga mängd balanskapacitet som fastställs i enlighet med punkt 8.1. Upphandlingen av balanskapacitet ska a)utföras för tidsramen för dagen före- eller intradagsmarknaden, eller båda, b)ta hänsyn till möjliga utbyten mellan olika typer av reservkapacitet i syfte att minimera kostnaderna för upphandling. 9.Regionala bedömningar av systemtillräcklighet, från veckan före till minst dagen före, och utarbetande av riskreducerande åtgärder 9.1Regionala samordningscentrum ska genomföra regionala tillräcklighetsbedömningar, från veckan före till minst dagen före, i enlighet med de förfaranden som föreskrivs i kommissionens förordning (EU) 2017/1485 och på grundval av den metod som utarbetats i enlighet med artikel 8 i förordning (EU) 2019/941. 9.2Regionala samordningscentrum ska basera de regionala tillräcklighetsbedömningarna på kort sikt på den information som tillhandahålls av de systemansvariga för överföringssystem i systemdriftsregionen, i syfte att upptäcka situationer där bristande tillräcklighet förväntas i något av kontrollområdena eller på regional nivå. Regionala samordningscentrum ska ta hänsyn till möjliga utbyten mellan elområden och till gränser för driftssäkerhet för samtliga relevanta tidsramar för driftsplanering. 9.3Vid utförandet av den regionala bedömningen av systemtillräcklighet ska varje regionalt samordningscentrum samordna med andra regionala samordningscentrum för att a)kontrollera de underliggande antagandena och prognoserna, b)upptäcka eventuella situationer med bristande tillräcklighet som berör flera regioner. 9.4Varje regionalt samordningscentrum ska lämna resultaten av de regionala bedömningarna av systemtillräckligheten tillsammans med de åtgärder som det föreslår för att minska riskerna för bristande tillräcklighet till de systemansvariga för överföringssystem i systemdriftsregionen och till andra regionala samordningscentrum. 10.1Varje regionalt samordningscentrum ska utföra samordnad regional avbrottsplanering i enlighet med de förfaranden som fastställs i de riktlinjer för systemdrift som antagits på grundval av artikel 18.5 i förordning (EG) nr 714/2009 för att övervaka tillgänglighetsstatus för de berörda tillgångarna och samordna deras tillgänglig hetsplaner, för att därigenom säkerställa driftssäkerheten i överföringssystemet och maximera kapaciteten hos sammanlänkningarna och de överföringssystem som påverkar flöden mellan elområden. 10.2Varje regionalt samordningscentrum ska upprätthålla en enda förteckning över relevanta nätelement, kraftproduk tionsmoduler och förbrukningsanläggningar i systemdriftsregionen och göra den tillgänglig i Entso för els datamiljö för driftsplanering. 10.3Varje regionalt samordningscentrum ska utföra följande uppgifter med anknytning till samordnad avbrottsp lanering i systemdriftsregionen: a)Bedöma förenlighet i avbrottsplaneringen med hjälp av året före-tillgänglighetsplaner från samtliga systemansvariga för överföringssystem. b)Förse de systemansvariga för överföringssystem i systemdriftsregionen med en förteckning över upptäckta oförenligheter i planeringen och de lösningar som centrumet föreslår för att lösa oförenligheterna. 11.Optimering av kompensationsmekanismer mellan systemansvariga för överföringssystem 11.1De systemansvariga för överföringssystem i systemdriftsregionen får gemensamt besluta att ta emot stöd från det regionala samordningscentrumet när det gäller att administrera de finansiella flödena som rör avräkningar mellan systemansvariga för överföringssystem och som berör fler än två systemansvariga för överföringssystem, såsom omdirigeringskostnader, intäkter från överbelastning, oavsiktliga avvikelser eller kostnader för upphandling av reserver. Europeiska unionens officiella tidning L 158/119 12.Utbildning och certifiering av anställda vid de regionala samordningscentrumen 12.1Regionala samordningscentrum ska utarbeta och utföra utbildnings- och certifieringsprogram, med fokus på regional systemdrift, för personal som arbetar för regionala samordningscentrum. 12.2Utbildningsprogrammen ska omfatta alla relevanta delar av den systemdrift för vilken det regionala samordnings centrumet utför uppgifter, inklusive regionala krisscenarier. 13.Fastställande av regionala elkrisscenarier 13.1 Om Entso för el delegerar i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 6.1 i förordning (EU) 2019/941. enlighet med de metoder som i förordning (EU) 2019/941. 13.2Regionala samordningscentrum ska på begäran av de behöriga myndigheterna i varje systemdriftsregion stödja dem med att utarbeta och genomföra en krissimulering i enlighet med artikel 12.3 i förordning (EU) 2019/941. 14.Fastställande av behov av ny överföringskapacitet för att uppgradera befintlig överföringskapacitet eller alternativ till den 14.1Regionala samordningscentrum ska stödja systemansvariga för överföringssystem med att fastställa behov av ny överföringskapacitet, för att uppgradera befintlig överföringskapacitet eller alternativ till den, vilka ska lämnas till de regionala grupper som inrättats enligt förordning (EU) nr 347/2013 och som ingår i den tioåriga nätutveck lingsplanen som avses i artikel 51 i direktiv (EU) 2019/944. Beräkning av maximikapacitet kopplad till nya resurser som är tillgänglig för deltagande av utländsk kapacitet 15.1Regionala samordningscentrum ska stödja systemansvariga för överföringssystem vid beräkningen av den maximikapacitet kopplad till nya resurser som är tillgänglig för deltagande av utländsk kapacitet i kapacitetsme kanismer, med hänsyn till den förväntade tillgången till sammanlänkningar och sannolikheten för att systempåf restningar inträffar i det system där mekanismen tillämpas och det system där den utländska kapaciteten finns. 15.2Beräkningen ska utföras i enlighet med den metod som föreskrivs i artikel 26.11 a. 15.3Regionala samordningscentrum ska utföra en beräkning för varje elområdesgräns som ingår i systemdrifts regionen. 16.Utarbetande av bedömningar av säsongstillräcklighet 16.1Om Entso för el delegerar denna uppgift i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) 2019/941, ska de regionala samordningscentrumen stå för de regionala bedömningarna av säsongstillräcklighet. 16.2Utarbetandet av bedömningar av säsongstillräcklighet ska ske på grundval av de metoder som utarbetats enligt artikel 8 i förordning (EU) 2019/941. L 158/120 Europeiska unionens officiella tidning och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 (EUT L 115, 25.4.2013, s. 39) Kommissionens förordning (EU) nr 543/2013 av om in Punkterna 5.5–5.9 i bilaga I lämnande och offentliggörande av uppgifter på elmarknaderna och om än till och rådets förordning (EG) nr 714/2009 (EUT L 163, , s. 1) Europeiska unionens officiella tidning L 158/121 Förordning (EG) nr 714/2009 Artikel 2.6–2.71 Artikel 16.1–16.3 Artikel 16.1–16.4 Artikel 16.5–16.8 Artikel 16.4–16.5 Artikel 16.9–16.11 Artikel 16.12 och 16.13 Artikel 14.2–14.5 Artikel 18.3–18.6 Artikel 18.7–18.11 Artikel 19.2 och 19.3 Artikel 19.4 och 19.5 L 158/122 Europeiska unionens officiella tidning Förordning (EG) nr 714/2009 Artikel 23.2–23.7 Artikel 29.1–29.4 Artikel 8.2 (första meningen) Artikel 30.1 e och f Artikel 30.1 m–o Artikel 30.2 och 30.3 Europeiska unionens officiella tidning L 158/123 Förordning (EG) nr 714/2009 Artikel 2.2 (sista stycket) Artikel 50.1–50.6 Bilaga I punkt 5.10 Artikel 59.1 a, b och c Artikel 59.1 d och e Artikel 6.9 och 6.10 Artikel 59.11 och 59.12 Artikel 59.13 och 59.14 Artikel 61.5 och 61.6 L 158/124 Europeiska unionens officiella tidning Förordning (EG) nr 714/2009 2021/22:153 Bilaga 3 2021/22:153 Bilaga 3 2021/22:153 Bilaga 3 2021/22:153 Bilaga 3 2021/22:153 Bilaga 3 2021/22:153 Bilaga 3 2021/22:153 Bilaga 3 Sammanfattning av energi inom EU – Ett genomförande av fem rättsakter (Ei 2020:02) beslutade EU att anta åtta nya rättsakter; Elmark- nadsdirektivet, Elmarknadsförordningen, Förordningen om riskberedskap, Byråförordningen, Energieffektiviseringsdirektivet, Förnybartdirektivet, Byggnaders energiprestanda samt Styrning av EU:s energipolitik. fick Ei i uppdrag från regeringen att analysera vilka åtgärder som krävs för att genomföra elmarknadsdirektivet1. I uppdraget ingick även att analysera vilka åtgärder som krävs i i anslutning till elmarknadsförordningen2, byråförordningen3 och förord- ningen om riskberedskap4. I uppdraget har även ingått att beakta förnybart- direktivet och nätkoncessionsutredningens5 betänkande samt inhämta syn- punkter från , och . Genom ett tilläggsuppdrag fick Ei också uppdraget att utreda vilka åtgärder som krävs för att genomföra artikel 17, 21, 22 och 24.1 i förnybartdirektivet6. Denna rapport innehåller en analys av i vilken utsträckning bestäm- melserna i rättsakterna redan är genomförda i svensk lagstiftning, förslag på nya bestämmelser i lag och förordning där så har krävts samt en konsekvensutredning. 2021/22:153 Bilaga 4 Nya bestämmelser enligt elmarknadsdirektivet och förnybartdirektivet Elmarknadsdirektivet innehåller regler för kunder, elnätsföretag och stam- nätsföretag och introducerar nya aktörer såsom aggregatorer och energi- gemenskaper. Direktivet ska implementeras i svensk rätt tillsammans med förnybartdirektivet och energieffektiviseringsdirek- tivet. Elmarknadsdirektivet ställer nya krav på elmarknaden. Många av de bestämmelser som tidigare gällde endast konsumenter ska nu omfatta 1Europarlamentets och Rådets direktiv (EU) 2019/944 av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv /27/EU 2Europaparlamentets och Rådets förordning (EU) 2019/943 av om den inre marknaden för el 3Europaparlamentets och Rådets förordning (EU) 2019/942 av om inrättande av Europeiska unionens byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter 4Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/941 av om riskberedskap inom elsektorn och om upphävande av direktiv /89/EG 5Översyn av regelverket för nätkoncessioner (dir. 2018:06). 6Direktiv (EU)2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. 2021/22:153 Bilaga 4 samtliga kunder och i vissa fall små företag. Ei:s förslag förbättrar samtliga kunders rätt till information i avtal och i samband med fakturering från elhandlare och nätföretag. Kunderna har möjlighet att med hjälp av mer information bli mer aktiva på marknaden och fatta beslut utifrån ekono- miska eller samhällsnyttiga överväganden. Ei:s jämförelseverktyg, Elpriskollen, regleras i lag och ska omfatta er- bjudanden för alla elanvändare med en förväntad årsförbrukning under 100 000 kWh. Verktyget ska omfatta så stor del av marknaden som möj- ligt. Genom Ei:s förslag introduceras nya aktörer i den svenska lagstift- ningen. •Aggregatorer, som kombinerar kundlaster eller producerad el för försäljning eller inköp på elmarknaden. •Medborgarenergigemenskaper, som kan bedriva verksamhet som vilken aktör som helst förutom att äga och driva nät, men som ska ha som främsta syfte att ge sina medlemmar miljömässiga, ekonomiska eller sociala samhällsfördelar. •Gemenskaper för förnybar energi, som ska bedriva verksamhet med förnybar energi i alla former och vars medlemmar ska finnas i närheten av denna verksamhet. Genom Ei:s förslag förbättras möjligheten och villkoren för kunder som vill uppträda som prosumenter, dvs. har egen produktion av förnybar energi som kan förbrukas av kunden själv eller matas in till nätet. Ei föreslår att begreppen nätföretag och transmissionsnätsföretag tas bort och ersätts med begreppen systemansvarig för distributionssystem och systemansvarig för överföringssystem. Detta för att begreppen ska vara desamma som används i EU-lagstiftningen. Genom Ei:s förslag ska samarbetet mellan systemansvariga för distribu- tionssystem respektive överföringssystem blir bättre. De systemansvarigas upphandling av stödtjänster regleras och standardiseras. Genom Ei:s förslag tillåts inte systemansvariga äga och driva laddnings- punkter för elfordon, förutom för eget bruk. Etableringen av laddnings- punkter för elfordon förväntas kunna äga rum genom andra aktörer. Inte heller får de systemansvariga driva och äga energilager, om det inte rör sig om helt integrerade nätverkskomponenter eller om marknaden misslyckats med att erbjuda tjänsten i fråga. Systemansvarigas möjlighet att bedriva annan verksamhet än nätverksamhet begränsas. En annan nyhet som följer av Ei:s förslag är att samtliga system- ansvariga för distributionssystem med vissa intervaller ska offentliggöra och lämna in nätutvecklingsplaner till Ei. Nya uppgifter enligt elmarknadsförordningen Ei föreslår en bestämmelse som innebär att en elproducent som matar in el i en inmatningspunkt måste se till att någon har åtagit sig balansansvaret i punkten. Ei lämnar även förslag till ändring av lagen om effektreserv. Syftet med energi-paketet är bland annat att öka flexibiliteten och frigöra dess potential samt underlätta för produktion och inköp av förnybar energi. Med de förslag som Ei lämnar ges kunderna ökad kunskap och ökade valmöjligheter. Förslagen leder i viss mån till utökad administration för elleverantörer och systemansvariga. De systemansvarigas verksamhet begränsas som upphandling av stödtjänster regleras vilket ska öka användningen av flexibilitetstjänster. Ei får utökad tillsyn på många områden och andra tillkommande upp- gifter som att fatta beslut om godkännande och undantag. 2021/22:153 Bilaga 4 2021/22:153 Bilaga 5 Förslag till lag (2020:xxx) om energigemenskaper Denna lag innehåller bestämmelser om medborgarenergigemenskaper enligt och rådets direktiv (EU) 2019/944 av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv /27/EU samt om gemenskaper för förnybar energi enligt och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. En energigemenskap kan antingen vara en medborgarenergigemenskap eller en gemenskap för förnybar energi. En energigemenskap ska vara registrerad. Lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar tillämpas på energi- gemenskaper i den utsträckning som anges i denna lag En medborgarenergigemenskap är en ekonomisk förening som har till ändamål att ge sina medlemmar miljömässiga, ekonomiska eller sociala samhällsfördelar genom 1.produktion, leverans eller förbrukning av el, 2.aggregering enligt 9 kap. 1–7 §§ ellagen eller energilagring, eller 3.att tillhandahålla laddningspunkter för elfordon, energieffektivitets- tjänster eller andra energitjänster till sina medlemmar. Med gemenskap för förnybar energi avses i denna lag en ekonomisk förening som har till ändamål att driva verksamhet inom förnybar energi för att ge sina medlemmar miljömässiga, ekonomiska eller sociala sam- hällsfördelar. Med förnybar energi avses energi från förnybara, icke-fossila energikällor, nämligen vindenergi, solenergi och geotermisk energi, omgivningsenergi, tidvattensenergi, vågenergi och annan havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas. 2 kap. Om medborgarenergigemenskaper Medborgarenergigemenskapens stadgar ska innehålla uppgifter om: 2.den ort i där medborgarenergigemenskapens styrelse ska ha sitt säte, 3.den verksamhet som medborgarenergigemenskapen ska bedriva, 4.vilken obligatorisk insats som varje medlem ska delta med, hur insatsen ska fullgöras och i vilken utsträckning som en medlem får delta i medborgarenergigemenskapen med en insats som är högre än den obligatoriska, 5.antalet, eller lägsta och högsta antalet, styrelseledamöter, revisorer och eventuella suppleanter och tiden för deras uppdrag, 6.hur en stämma ska sammankallas, 7.de ärenden som ska förekomma på en ordinarie stämma, 8.den tid som medborgarenergigemenskapens räkenskapsår ska omfatta, 9.grunderna för hur medborgarenergigemenskapens vinst ska fördelas, 10.hur medborgarenergigemenskapens återstående tillgångar ska för- delas när medborgarenergigemenskapen upplöses. En medborgarenergigemenskaps företagsnamn ska innehålla ordet medborgarenergigemenskap. I företagsnamnet får inte ordet bolag eller något annat ord som betecknar ett bolagsförhållande finnas med på ett sätt som kan leda till missförståndet att det är ett bolag som innehar företagsnamnet. Företagsnamnet ska tyd- ligt skilja sig från andra hos registrerade företagsnamn för gemenskaper och andra juridiska personer samma län som ännu är bestå- ende. För registrering av en medborgarenergigemenskaps företagsnamn gäller i övrigt lagen (2018:1653) om företagsnamn. I den lagen finns också be- stämmelser om förbud mot användning av företagsnamn och om hävning av registreringen av företagsnamnet. En medborgarenergigemenskap får som elleverantör eller aggregator inte genom bestämmelser i sina stadgar eller på annat sätt inskränka medlem- marnas rättigheter enligt 9 kap. ellagen. En medborgarenergigemenskap får inte överföra el för annans räkning på en elektrisk starkströmsledning utanför byggnad. 2021/22:153 Bilaga 5 2021/22:153 Bilaga 5 3 kap. Om gemenskaper för förnybar energi En gemenskap för förnybar energi ska bedriva verksamhet inom riket och inom ett väl avgränsat område med begränsad geografisk utbredning. Endast den som är bosatt eller verksam inom eller på annat sätt har varaktig anknytning till området får antas som medlem i en gemenskap för förnybar energi i det området. Gemenskapen för förnybar energis stadgar ska innehålla uppgifter om: 2.den ort i där gemenskapens styrelse ska ha sitt säte, 3.den verksamhet som gemenskapen ska bedriva och inom vilket geografiskt område som verksamheten ska bedrivas, 4.vilken obligatorisk insats som varje medlem ska delta med, hur insatsen ska fullgöras och i vilken utsträckning som en medlem får delta i energigemenskapen med en insats som är högre än den obligatoriska, 5.antalet, eller lägsta och högsta antalet, styrelseledamöter, revisorer och eventuella suppleanter och tiden för deras uppdrag, 6.hur en stämma ska sammankallas, 7.de ärenden som ska förekomma på en ordinarie stämma, 8.den tid som gemenskapens räkenskapsår ska omfatta, 9.grunderna för hur gemenskapens vinst ska fördelas, och 10.hur gemenskapens återstående tillgångar ska fördelas när gemen- skapen upplöses. Stadgarna ska även innehålla en bestämmelse med som innebär att näringsidkare endast får beviljas medlemskap om medlemskapet inte är deras primära kommersiella verksamhet eller yrkesverksamhet. En gemenskap för förnybar energis företagsnamn ska innehålla begreppet gemenskap för förnybar energi. I företagsnamnet får inte ordet bolag eller något annat ord som betecknar ett bolagsförhållande finnas med på ett sätt som kan leda till missförståndet att det är ett bolag som innehar företagsnamnet. Företagsnamnet ska tydligt skilja sig från andra hos registrerade företagsnamn för gemenskaper och andra juridiska personer i samma län som ännu är bestående. För registrering av en gemenskap för förnybar energis företagsnamn gäller i övrigt lagen (2018:1653) om företagsnamn. En gemenskap för förnybar energi får inte som elleverantör eller aggre- gator genom bestämmelser i sina stadgar eller på annat sätt inskränka med- lemmarnas rättigheter enligt 9 kap. ellagen (1997:857). En gemenskap för förnybar energi får inte som gasleverantör genom bestämmelser i sina stadgar eller på annat sätt inskränka medlemmarnas rättigheter enligt 7 kap. 13–15 §§ och 8 kap. naturgaslagen (2005:403). En gemenskap för förnybar energi får inte som fjärrvärme- eller fjärrkyleleverantör genom bestämmelser i sina stadgar eller på annat sätt inskränka medlemmarnas rättigheter enligt 5–36 §§ fjärrvärmelagen (2008:263) eller lagen om fjärrkyla (xxxx:yyy). Gemensamma bestämmelser för energigemenskaper Bildande av en energigemenskap En energigemenskap bildas genom att tre eller flera fysiska eller juridiska personer 1.blir sådana medlemmar i gemenskapen som inte är investerande med- lemmar, 2.antar stadgar för gemenskapen, och 3.väljer styrelse och minst en revisor. Energigemenskapen ska anmälas för registrering i föreningsregistret från bildandet.