prop · H903130 · 2022-05-31 00:00:00 — Tillsammans ger det ett mål på realt. Det medel- siktiga målet är lägre än det långsiktiga, då fonden anser det vara svårt att bibehålla en hög avkastning över den kommande tioårsperioden givet förväntad marknadsutveckling. Över tid förväntas det nuvarande lägre medelfristiga avkastningsmålet normaliseras så att det kommer att motsvara det långsiktiga avkastningsmålet. Fjärde AP-fondens avkastningsmål har reviderats två gånger . reviderades målet från till med motiveringen att avkastning, i synnerhet på räntebärande tillgångar, förväntades bli lägre framgent samt att nackdelen för pensionssystemet av att öka risken i tillgångsportföljen för att kompensera för den lägre förväntade avkastningen översteg nyttan av det avkastningsbidrag som i så fall kunde förväntas. infördes även ett medelfristigt mål om , vilket genomfördes och har varit oförändrat . reviderades det långsiktiga målet ytterligare, från till , med motiveringen att avkastning på samtliga tillgångar förväntades bli lägre i ljuset av låga räntor och till ett normalläge. 2021/22:130 balansräkning, i kombination med allt kortare återstående tid av utflöden från systemet ansågs det bättre att sänka målet något än att öka risknivån i investeringsportföljen. Som framgår ovan skedde två revideringar . Det var dock diskussion om att revidera ned målet med en hel procentenhet. Anledningen till att ingen större revidering genomfördes, utan i stället delades upp i två revideringar, var att trösklarna för att revidera målet är höga och att föredrar en stegvis justering av större förändringar. Uppföljning av Fjärde AP-fondens avkastningsmål I tabell 6.14 redovisas genomsnittlig avkastning för hela perioden –2021, för den senaste tioårsperioden –2021 samt för den senaste femårsperioden –2021. Som jämförelse redovisas även Fjärde AP-fondens målsättning för avkastningen för motsvarande tidsperioder, omräknat för att vara jämförbart med den genomsnittliga nominella avkastningen. Tabell 6.14 Fjärde AP-fondens avkastning och avkastningsmål Not 1: Tidsperioden gäller fr.o.m. . Källa: bilaga 9 (grunddata från ). I tabellen framgår att fondens genomsnittliga avkastning efter kostnader uppgick till och . För hela perioden – 2021 har Fjärde AP-fondens genomsnittliga avkastning uppgått till . Detta kan jämföras med avkastningsmålet, omräknat för att vara jämförbart med den genomsnittliga nominella avkastningen, som i genomsnitt har uppgått till . har uppnått styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Finansiell risk och tillgångsallokering Fjärde AP-fondens förvaltningsmodell utgår ifrån en långsiktig analys och ett långfristigt avkastningsmål som eftersträvar den bästa kombinationen av förväntad avkastning och risk så att pensionssystemet långsiktigt stärks, utan att en generation gynnas på bekostnad av en annan. Utifrån risk- och avkastningsantaganden fastställs sedan acceptabla allokeringsspann för andelen aktier, ränteduration respektive valuta- exponering. En medelsiktig analys och avkastningsmål tas fram med ett 10-årigt perspektiv för att i större detalj ta hänsyn till rådande ekonomiska situation och dynamik utifrån denna tidshorisont. Baserat på analysen fastställs det medelfristiga avkastningsmålet samt Fjärde AP-fondens dynamiska normalportfölj, vilket är en referensportfölj bestående av olika marknads- Skr. 2021/22:130 index och som beskriver lämplig medelsiktig tillgångsallokering. Den löpande förvaltningen hanteras av Fjärde AP-fondens operativa förvaltningsorganisation baserat på fastställt avkastningsmål och risk- utrymme. Fjärde AP-fondens investeringsfilosofi baseras på fondens särdrag som långsiktig investerare med stora frihetsgrader och stort kapital. Fjärde AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar, och alternativa investe- ringar. skiftade fondens faktiska allokering främst till alter- investeringar exklusive fastigheter (+2,), främst på bekostnad av räntebärande tillgångar (-4,). kommer att införa det nya tillgångsslaget defensiva aktier som kommer att utgöra av den dynamiska normalportföljen. Den nya tillgångsklassen syftar till att dels tillföra avkastningspotential, dels ha stabiliserande egenskaper i en mer proble- matisk ekonomisk miljö. Procent av totala tillgångar Alt. tillgångar exkl. Fastigheter Källa: bilaga 9 (grunddata från ). I figur 6.11 redovisas Fjärde AP-fondens totala avkastning efter kostnader samt den riskjusterade avkastningen , 2012–2021. Den riskjusterade avkastningen är mätt med en s.k. sharpe- kvot, som anger hur mycket avkastning som fonden har genererat i förhållande till den risk, mätt som avkastningens standardavvikelse, som tagits . Ju högre sharpekvot, desto bättre avkastning givet risken i portföljen. Fjärde AP-fondens totala avkastning Nominell avkastning efter kostnader, procent -0,0, Riskjusterad avkastning (sharpekvot) Källa: bilaga 9(grunddata från ). Utveckling av illikvida tillgångar Fjärde AP-fondens illikvida tillgångar har gått från att utgöra av det totala fondkapitalet 2021. De illikvida tillgångarna består framför allt av fastigheter (48,2021). Figur 6.12 Fjärde AP-fondens utveckling av illikvida tillgångar 2012–2021 Anm.: gäller nya definitioner av illikvida tillgångar. Namnen för dessa definitioner är detsamma, men allokeringen som visas kan innehålla tillgångar som enligt den nya definitionen inte klassas som illikvida. Källa: bilaga 9 (grunddata från ). Fjärde AP-fondens interna kostnader (rörelsekostnader) uppgår till . Fondens rörelsekostnader har –2021 ökat med ca . ökade rörelse- kostnaderna med . De externa förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket var en ökning med från föregående år. –ökade de externa förvaltningskostnaderna med . Avgifterna på externa mandat baseras på förvaltad volym, vilket innebär att de externa förvaltningskostnaderna ökar när värdet på förvaltat kapital ökar. Fondens kostnadsandel, som mäter fondens totala kostnader i för- hållande till genomsnittligt kapital, har minskat något –2021, från . Tabell 6.15 Fjärde AP-fondens kostnader och antal anställda Not 1: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Not 2: . Källa: Fjärde AP-fondens årsredovisningar. har i sitt hållbarhetsarbete haft fokus på om- rådena klimat och miljö samt ägarstyrning. Fokusområdena är oförändrade sedan föregående år. Fonden har fastställt elva övergripande hållbarhetsmål som följts upp (se tabell 6.16 nedan). Av dessa är fem mål relaterade till klimat och miljö medan övriga mål är relaterade till ägarstyrning. Målen är oförändrade sedan föregående år. Det övergripande arbetet för att nå målen har innefattat ett långsiktigt arbete med nya projekt inom samtliga delar av fondens verksamhet. har utökat mandatet för investeringar i gröna och sociala 2021/22:130 obligationer samt ökat inslaget av tematiska investeringar kopplade till fokusområdet klimat och miljö. Därutöver har fonden fortsatt arbetet med det fundamentala urval som gjordes i energisektorn 2020 där bolag vars omställningsplaner inte bedöms vara i linje med 1,5-graders- mål avyttras. har ett liknande arbete genomförts inom både kraft- och råvarusektorn. Relaterat till urvalsarbetet har bedrivit bolagsdialoger med företag i resursintensiva sektorer inom ramen för sitt påverkansarbete. röstade på 147 svenska och på över 1 000 utländska bolagsstämmor. deltog även i 40 sven- ska valberedningar. Tio av elva hållbarhetsmål bedöms vara uppnådda eller uppfyllda i högre grad än föregående år. Målet att fonden ska arbeta för ökad mång- fald i styrelserna har dock en lägre uppfyllnadsgrad. Andelen kvinnor av nyvalda styrelseledamöter har sjunkit från 2021. Enligt kan detta delvis hänföras till att färre förändringar när det gäller ledamöter har gjorts under pandemin. Vissa planerade förändringar har skjutits fram till dess det finns större möjligheter till fysiska möten. Andelen nya ledamöter som nominerats av huvudägare har därför ökat. Dessa nya ledamöter är i större utsträckning män. Itabell 6.16 redovisas Fjärde AP-fondens hållbarhetsmål och målupp- fyllelse . Som jämförelse redovisas även måluppfyllelse . Tabell 6.16 Fjärde AP-fondens hållbarhetsmål Halvera portföljens CO2e-utsläpp fram till 2030 (jämfört med nivå) och nå netto nollutsläpp . Göra investeringar som minskar klimatrisken i portföljen. och söka proaktiva investeringar inom hållbarhetstrender som bidrar till omställningen till ett hållbart samhälle och som också drar fördel av denna Arbeta löpande med att kartlägga kvantitativa och kvalitativa komp- letterande indikatorer för klimat och miljö som kan användas vid förvaltningen av tillgångarna. Påverka bolag i rollen som ägare, sam- arbeta med andra investerare för att bredda kunskapen om hur klimatfrågan kan adresseras i förvaltningsverksam- heten samt föra dialog med politiska beslutsfattare i syfte att skapa förutsätt- Arbeta aktivt i valberedningar i kraft av Intervjua hela eller delar styrelsen vid I de valberedningar där fonden arbetar ska minst en kvinna vara med som slut- kandidat vid förslag till nya styrelse- ledamöter och valberedningen ska arbeta för att Svensk kod för bolagsstyrning rekommendationer om andel kvinnor Utöva rösträtten vid svenska stämmor. Utöva rösträtten vid utländska stämmor. Stötta initiativ som verkar för aktieägares rättigheter och bolagens Not 1: Andelen kvinnor av nyvalda ledamöter är lägre 2021 än vilket delvis kan hänföras till att färre förändringar vad gäller ledamöter har gjorts under pågående pandemi. Vissa planerade förändringar har skjutits fram till dess det finns större möjligheter till fysiska möten. Andelen nya ledamöter som nominerats av huvudägare har därför ökat. Dessa nya ledamöter är i större utsträckning män. Källa: 9 (grunddata från ). Regeringen bedömer att har satt upp tydliga håll- barhetsmål och arbetat aktivt för att uppnå dem . 2021/22:130 uppfyller fonden det lagstadgade målet om att förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt. delar in riskhanteringen i tre steg: riskstyrning, löpande riskhantering samt uppföljning och kontroll. Styrelsen fastställer en placeringspolicy och en riskhanteringsplan för fondens verksamhet som utgör ett ramverk för fondens riskutrymme. I styrelsen finns ett riskutskott och ett revisionsutskott för att hantera olika aspekter av riskstyrning. Den löpande riskhanteringen är decentraliserad till de operativa delarna i fonden och följer principen om tre försvarslinjer, vilket innebär att fonden skiljer mellan funktioner som ansvarar för risk (ledning och förvaltnings- organisationen), funktioner för övervakning, kontroll och regelefterlevnad och funktionen för oberoende granskning (internrevision). Uppföljning och kontroll av Fjärde AP-fondens finansiella och operativa risker ansvarar enheten Risk & verksamhetsstöd för. Regeringens bedömning: Den strategi som har gällt förefaller vara välgrundad och har medfört en förbättring av Sjätte fondens resultat. Fonden har genererat avkastning som bidrar till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering och har arbetat aktivt med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning är till skillnad från Första–Fjärde AP-fonderna en sluten fond. Det innebär att inte ska hantera nettoflöden mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet. Fondens uppdrag regleras i lagen om . Fondens mål är att skapa långsiktigt hög avkastning med tillfredsställande riskspridning genom investeringar på den onoterade riskkapitalmarknaden. Styrelsen beslutade att använda ett nytt avkastningsmål, liknande det onoterade benchmark som redan används för att utvärdera investerings- verksamheten. Det nya målet syftar till att utvärdera fondens prestation relativt en marknad av onoterade tillgångar globalt, och kommer huvud- sakligen utvärderas över rullande femårsperioder. Avkastningen uppgick till , vilket var den högsta årliga avkastningen sedan fondens start . Avkastningen uppgick till . Därmed uppfyllde sitt lång- siktiga avkastningsmål som styrelsen beslutade . Tabell 6.17 Sjätte resultat Årets förändring, mdkr Källa: bilaga 9 (grunddata från ). integrerar hållbarhet i det löpande arbetet med investe- ringsverksamheten genom granskning inför och uppföljning efter inves- tering. Arbetet berör samtliga områden inom ESG. har två fokusområden för sitt hållbarhetsarbete – klimat samt jämställdhet och mångfald. har fonden lagt till mänskliga rättigheter som ytterligare ett fokusområde. Fonden har fastställt tolv hållbarhetsmål som följts upp . Fem av fondens hållbarhetsmål bedöms vara uppnådda eller uppfyllda i högre grad än föregående år. Ett av målen har samma grad av uppfyllelse. Övriga mål bedöms antingen som inte uppnådda eller som uppfyllda i lägre grad än 2020. Sjätte resultat uppgick till 2021, jämfört med året innan. Detta motsvarar en nominell avkast- ning på , jämfört året innan, vilket var fondens högsta årliga avkastning sedan start . Sedan fonden bildades har fondkapitalet ökat med , från till . Detta motsvarar en total värdetillväxt sedan starten på och en årlig genomsnittlig tillväxt på . uppgick Sjätte totala avkastning till 49,1 pro- cent, eller , före kostnader. Största positiva bidragen till avkastningen kom från buyout saminvesteringar11 (8,), buyout fondinvesteringar (7,) och investeringar i venture/growth (4,). Sjätte målsättning är att överträffa avkastningen bestående av ett sammanvägt avkastningsmål bestående av Burgiss ALL, som representerar avkastning i private equity- marknaden, viktat OMRX T-Bill motsvarande behov av likvida medel. Det nya målet antogs , och ersätter tidigare mål- index, även för historiska jämförelser. Sjätte tidigare långsiktiga avkastningsmål som styrelsen beslutade , innebar att följa genomsnittsavkastningen för ett nordiskt 11 I skrivelsen används begreppet co-investeringar synonymt med saminvesteringar. 2021/22:130 jämförelseindex (SIX Nordic 200 CAP GI), relaterat till den noterade marknaden, med påslag för en riskpremie för onoterade bolag om (rullande femårsperiod). har verksamheten och externa rådgivare vid utvärde- ringar pekat på bristen av relevans att använda SIX Nordic 200 Cap GI som mål för placeringsverksamheten. Internt har därför verksamheten kompletterat målet med onoterat benchmark, dock med inriktning . I takt med att portföljen har utvecklats har målet blivit alltmer irrelevant och behovet av förändring tydligt. Det har länge funnits en brist på lämp- liga referensportföljer eftersom få leverantörer har tillhandahållit data baserat på onoterade placeringar globalt, men datakvaliteten har stärkts . Styrelsen beslutade därför om att använda ett nytt avkastningsmål, liknande det onoterade benchmark som redan används för att utvärdera investeringsverksamheten. Det nya målet syftar till att utvärdera fondens prestation relativt en marknad av onoterade tillgångar globalt, och kommer huvudsakligen att utvärderas över rullande femårsperioder. Det nya avkastningsmålet är definierat som att överträffa ett jämförelseindex, beräknat från det onoterade marknadsindexet Burgiss All, motsvarande en medianfond inom det onoterade tillgångsslaget, (vikt) och OMRX Treasury (vikt). Sjätte målsättning är att den genomsnittliga årliga avkast- ningen över en rullande femårsperiod ska överträffa detta index. Det uppdaterade målet syftar till att bättre spegla Sjätte uppdrag genom att representera ett brett investeringsuniversum inom Sjätte placeringsområde (onoterade investeringar utan geografisk begränsning), hålla över , levereras av oberoende leverantör med god datakvalitet, ha ett långsiktigt perspektiv (data), kunna omräknas till svenska kronor och viktas med normalkassa om med avkastningsförväntan (OMRX T-Bill) för att spegla Sjätte förutsättningar. Sjätte mål är att fonden genom sin inriktning mot onoterade tillgångsslag ska hålla en hög långsiktig avkastning, med en balanserad totalrisk för portföljen. Sjätte ambitionsnivå är dock, enligt fonden, att skapa högre avkastning än median i marknaden. Sjätte fondens mål är till sin natur långsiktigt, eftersom investeringar inom onoterade tillgångar behöver mätas över . Uppföljning av Sjätte avkastningsmål I figur 6.13 redovisas genomsnittlig avkastning för hela perioden –2021, för den senaste tioårsperioden –2021, för den senaste femårsperioden –2021 samt . Som jämförelse redovisas även Sjätte målsättning för avkastningen för motsvarande tidsperioder, omräknad för att vara jämförbar med den genomsnittliga nominella avkastningen. Figur 6.13 Sjätte totala avkastning Genomsnittlig årlig avkastning efter totala kostnader, procent 49,50, Avkastningsmål (Burgiss ALL) Källa: bilaga 9 (grunddata från ). Avkastningen uppgick till , vilket även var den högsta årliga avkastningen sedan fondens start. Fondens genomsnittliga avkastning efter kostnader var och . Jämförelse- indexet avkastade 2021, ––2021. Fonden har därmed överträffat sitt avkastningsmål på ett, fem och . Jämförelseindexet sträcker sig inte till 1996, varför en jämförelse sedan periodens start inte är möjlig. har därmed bidragit till den långsiktiga finansieringen av tillgångssidan i inkomstpensionssystemet, även om fonden är sluten och inte är en del av flödet inom inkomstpensionssystemet i övrigt. Investeringsverksamheten, som utesluter fondens likviditetsförvaltning, ökade och uppgick till , vilket motsvarar av det totala kapitalet. Resultatet för investeringsverksamheten uppgick till . fastställde Sjätte en ny långsiktig strategisk inriktning mot 2030 som styr mot en allokering inom buyout, ven- ture/growth och secondary12. Redovisningen av segmenten ven- ture/growth och secondary är ny . Inom buyout är allokeringen en kombination av fondinvesteringar och saminvesteringar. Den långsiktiga strategiska inriktningen som antogs 2020 innebar ingen kursändring från 12Buyout avser investeringar i mogna bolag, även benämnt som large och mid cap. Venture/growth avser investeringar i bolag i tidig utvecklings- och tillväxtfas, och har en relativt högre risknivå. Secondary avser andrahandshandel med av andra investerare redan ingångna investeringsavtal. 2021/22:130 den strategiomläggning som skett . I den ändrade strategin har tidigare direktinvesteringar successivt ersatts av saminveste- ringar i mer mogna onoterade bolag och benämns därför som saminvesteringar. Marknadsvärdet av saminvesteringarna uppgick till . Marknadsvärdet av fondinvesteringarna uppgick till . Marknadsvärdet av venture/growth och secondary uppgick till 8,4 miljarder respektive . Buyout- segmentet omfattar (varav saminvesteringar och fondinvesteringar ), venture/growth omfattar och secondary omfattar av investeringsverksam- hetens förvaltade kapital som uppgår till totalt av fondkapitalet. Totala tillgångar, miljarder kronor Buyout - Co-invest* Venture/Growth* Buyout - Fonder * Not *: gäller följande nya definitioner för investeringskategorierna: Fondinvesteringar, Co- investeringar, Buyout – Co-invest, Venture/Growth, Secondary, Buyout – Fonder, . Källa: bilaga 9 (grunddata från ). Sjätte investeringsverksamhet ger i ett avkastningsperspektiv en splittrad bild, eftersom avkastningen inom de olika marknadssegmenten har varierat kraftigt. Buyout-segmentet, som motsvarar mogna bolag, genererade 2021 en avkastning om (saminvesteringar avkastade medan fondinvesteringar avkastade ), vilket är högre än genomsnittsavkastningen för segmentet under samtliga tidigare perioder. Det mogna marknadssegmentet har generellt sett haft en bra avkastning –2021, vilket var för buyout-segmentet, (16,för saminvesteringar och för fondinvesteringar). För tioårsperioden (2012‒2021) uppgick avkastningen till (15,för saminvesteringar och för fondinvesteringar). För femårsperioden (2017–2021) var motsvarande siffror (22,för saminvesteringar och fondinvesteringar). Venture/growth-segmentet, som motsvarar bolag i tidig fas, var det Skr. högst presterande segmentet 2021, med en avkastning om . Det var betydligt högre än samtliga övriga segment och tidsperioder. Sedan fondens start har venture/growth-segmentet i jämförelse avkastat (2012‒2021) avkastade venture/growth och för femårsperioden (2017–2021) . Secondary-segmentet, som motsvarar andrahandshandel med av andra investerare redan ingångna investeringsavtal, genererade en avkastning om för femårsperioden (2017–2021). Sjätte resultat och fondkapital per affärsområde 16,5%16, Källa: bilaga 9 (grunddata från ). utgörs av den del av Sjätte kapital som inte är placerad inom investeringsverksamheten. Syftet med likviditetsförvaltningen är att upprätthålla god betalningsberedskap, vilket bl.a. behövs för att kunna genomföra ny- och tilläggsinvesteringar och för att hantera de finansiella risker som kan uppstå inom verksamheten. Förvaltningen ska ske med tillfredsställande riskspridning. En del av likviditetsförvaltningen utgörs av den korta betalningsberedskapen. Denna del utgörs främst av kapital på fondens bankkonton och uppgår till ca 1–3 månaders nettoutflöden inom investeringsverksamheten. Belopp överstigande den löpande betalningsberedskapen placeras i externa fonder. Eftersom fonden är sluten och ledtiderna för att investera i onoterade tillgångar är långa, kommer perioder med god avkastning att generera överlikviditet. Förvaltningen måste därför ha en längre placeringshorisont. I syfte att skapa möjlighet till en god riskjusterad avkastning placeras därmed likviditeten som överstiger den korta betalningsberedskapen med en högre risk. Detta uppnås genom att 30 pro- 2021/placeras i fem geografiskt breda och passiva aktieindex. Resterande del placeras i externa räntefonder med balanserad ränte- och kreditrisk. Utöver detta har likviditetsförvaltningen också till uppgift att hantera de finansiella risker som kan uppstå inom verksamheten och vid behov låna upp kapital. Likviditetsportföljen minskade och uppgick till , vilket motsvarar av det totala kapitalet. Resultatet för likviditetsförvaltningen uppgick till . Sjätte interna kostnader (rörelsekostnader) uppgick till . till hela perioden –2021 så har rörelsekostnaderna ökat något . De externa förvaltningskostnaderna i tabell 6.18 nedan avser innehav i en noterad småbolagsfond som har avyttrats. Externa förvaltnings- kostnader för den onoterade verksamheten ingår inte i tabellen. Tabell 6.18 Sjätte kostnader Not 1: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Källa: Sjätte årsredovisningar. integrerar hållbarhet i det löpande arbetet med investeringsverksamheten genom granskning inför och uppföljning efter Arbetet berör samtliga områden inom ESG. fonden har två fokusområden för sitt hållbarhetsarbete – klimat samt jämställdhet och mångfald. har fonden lagt till mänskliga rättigheter som ytterligare ett fokusområde. har utökat kapaciteten i sitt hållbarhets- arbete genom nyrekrytering av personal. Fonden har också bedrivit på- verkansarbete, framför allt inom ramen för den årliga ESG-utvärderingen Därutöver har fonden blivit medlem i två hållbarhets- samarbeten inom private equity. har fastställt tolv hållbarhetsmål som följts upp under 2021 (se tabell 6.19 nedan). Målen kategoriseras i fyra grupper: ESG- integrering, transparens, klimat samt jämställdhet och mångfald. året har även arbetat med att utveckla målsättningarna. Det har resulterat i nya och justerade målsättningar, bl.a. inom fokus- Skr. 2021/22:130 området mänskliga rättigheter, som kommer att gälla . bedöms fem av fondens hållbarhetsmål vara uppnådda eller uppfyllda i högre grad än föregående år. Ett av målen har samma grad av uppfyllelse. Övriga mål bedöms antingen som inte uppnådda eller som uppfyllda i lägre grad än 2020. Enligt är en förklaring till den lägre graden av måluppfyllelse för några av målen att investeringar inom venture/growth-segmentet ökat mycket i värde . Dessa investeringar har ofta en något lägre grad av formalisering avseende ESG- frågor. Därutöver har målet att hålla minst tre möten med portföljbolag för utvärdering på plats av bolagens hållbarhetsarbete inte kunnat uppnås på grund av pandemin.