prop · H903162 · 2022-03-22 00:00:00 — 5.Den som har påbörjat utbildning inom gymnasieskolan, anpassade gymnasieskolan, kom- munal vuxenutbildning på gymna- sial nivå eller vuxenut- bildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå före får genomgå prövning inom kom- munal vuxenutbildning enligt bestämmelserna i 20 kap. 40 § i den äldre lydelsen. Prövning i en kurs får då göras bara hos en huvudman som erbjuder utbildning i ett ämne på en nivå som motsvarar den kurs som prövningen gäller. 7.Om en elev har fått ett godkänt betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasieskolan, anpassade gym- 2021/22:162 lan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild ut- bildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne före omfatta bara lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av den kurs som eleven har fått godkänt betyg på. 8.Om en elev har fått betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan, kom- munal vuxenutbildning på gymna- sial nivå eller vuxenut- bildning som särskild utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne efter ersätta betyget på kursen. Detta gäller dock endast om den aktuella kursen motsvarar någon eller några av de nivåer som omfattas av betyget i ämnet. nasieskolan, vuxenut- bildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som anpassad utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmel- serna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne före omfatta bara lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av den kurs som eleven har fått godkänt betyg på. 8.Om en elev har fått betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasie- skolan, anpassade gymnasieskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som anpassad ut- bildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne efter ersätta betyget på kursen. Detta gäller dock endast om den aktuella kursen motsvarar någon eller några av de nivåer som omfattas av betyget i ämnet. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för alla elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, analy- sera om beslut om att inte flytta upp en elev till närmast högre årskurs ska kunna överklagas (dir. 2017:88). Utredningen, som antog namnet Utred- ningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven, fick genom tilläggs- direktiv i uppdrag att även bl.a. undersöka förutsättning- arna för att införa en garanti för tidiga stödinsatser i grundsärskolan mot- svarande gällande garanti för , sameskolan och specialskolan (dir. 2018:33). Genom ytterligare tilläggsdirektiv fick utredningen i uppdrag att analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka särskolan och analysera hur elever bättre kan få stödinsatser kopplat till lärmiljö och grupptillhörighet (dir. 2019:38). vidgades utredningens uppdrag till att även analysera regleringen av till- gången till elevhälsa och föreslå alternativa benämningar på skolformerna grundsärskola och gymnasiesärskola. Utredningen fick i uppdrag att lämna ett delbetänkande avseende frågan om hur elever kan få bättre stödinsatser kopplat till lärmiljö och grupptillhörighet samt om giltighetstiden för övergångsbestämmelserna om undantag från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i grundsär- skolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna bör förlängas (dir. 2020:18). Utredningen lämnade delbetänkandet En annan möjlig- het till särskilt stöd – Reglering av kommunala resursskolor (SOU 2020:42). Delbetänkandets förslag om reglering av kommunala resurssko- lor, samt förslag om lagbemyndigande om tilläggsbelopp för särskilt stöd behandlas i propositionen Resursskolor och tilläggsbelopp för särskilt stöd, beslutad denna dag. Delbetänkandet i den delen som avser en förlängning av giltighetstiden för övergångsbestämmelserna om undantag från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna behandlades i propositionen Vissa insatser för ökad lärarkompetens (prop. 2020/21:152). beslutade i enlighet med propositionens förslag (bet. 2020/21:UbU19, rskr. 2020/21:309). Utredningen lämnade slutbetänkandet Bättre möj- ligheter för elever att nå kunskapskraven – aktivt stöd- och elevhälsoarbete samt stärkt utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning (SOU 2021:11). I propositionen behandlas slutbetänkandets förslag om elevhälsa i avsnitt 4. Förslagen om en stärkt utbildning för elever med en intellektuell funktionsnedsättning behandlas i avsnitt 5–9 och i avsnitt 10 förslag om möjligheten att överklaga rektors beslut om att en elev ska gå om en årskurs. En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1 och slutbetänk- andets lagförslag finns i bilaga 2. Slutbetänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. 2021/22:162 finns tillgängliga på . En sammanställning av dem finns även tillgänglig i (U2021/01369). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens förslag görs några redaktionella ändringar. Propositionen föregås av sex andra propositioner beslutade där det föreslås ändringar i skollagen som påverkar utformningen av lagförslagen i propositionen. Förslaget till utformning utgår från att de lagändringar som föreslås i propositionerna, Resursskolor och tilläggs- belopp för särskilt stöd, Tydligare krav på fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning, Ett mer likvärdigt skolval, Dimensionering av gymnasial utbildning för bättre kompetensförsörjning, Skolans arbete med trygghet och studiero och Ökad likvärdighet för skolhuvudmän, träder i kraft i den ordning propositionerna nu nämnts, och föregår de ändringar som föreslås i förevarande proposition. Elevhälsans uppdrag är inte tillräckligt tydligt För eleverna i bl.a. förskoleklassen, och grundsärskolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. Elevernas utveckling mot utbild- ningens mål ska stödjas, se 2 kap. 25 § skollagen (2010:800). ska även bidra i arbetet med att tillgodose elevers behov av särskilt stöd och vid frånvaroproblematik. Rektorn ska under en utredning om särskilt stöd samråda med personal från elevhälsan, om det inte anses uppenbart Samråd med personal från elevhälsan ska även göras i utredningar av upprepad eller längre frånvaro i de obligatoriska skol- formerna (3 kap. 7 § och 7 kap. 19 a § skollagen). I förarbetena till skol- lagen anges att på den individuella nivån har elevhälsan ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. hälsans mål är att skapa en så positiv lärandesituation som möjligt för I förarbetena framgår också att skolan har ett ansvar för att skapa en god lärandemiljö för elevernas kunskapsutveckling och personliga utveckling och att en utgångspunkt är att lärande och hälsa på många sätt påverkas av samma generella faktorer. Elevhälsans arbete bör i stor utsträckning vara förebyggande och ha en hälsofrämjande inriktning. betonas att arbetet förutsätter en hög grad av samverkan mellan elev- hälsans personal och övriga personalgrupper samt att det även är angeläget att samverkan sker med övrig hälso- och sjukvård och med 2009/10:165 s. 276). Av utredningens kartläggning framgår det att det finns brister i skolans stöd- och elevhälsoarbete som behöver åtgärdas. stödinsatser upptäcks inte och utredningar av elevers behov av särskilt Prop. 2021/22:162 stöd tar i många fall allt och ibland dröjer det länge innan stödinsatserna till eleverna sätts in. Många elever får inte heller stöd i den omfattning som de skulle behöva. De insatser som ges svarar dessutom inte heller i tillräcklig utsträckning mot elevernas stödbehov. Parallellt med detta efterfrågar många lärare ökade kunskaper för att kunna utforma adekvata stödinsatser till eleverna. Av kartläggningen framgår även att många lärare upplever att de inte kan få hjälp av elevhälsan, eller att elevhälsan inte kan erbjuda den hjälp som efterfrågas och att samarbetet mellan lärarna och elevhälsan ofta brister. Skolinspektionen har i flera årsrapporter konstaterat att elevhälsans förebyggande och hälsofrämjande arbete får stå tillbaka för åtgärdande insatser i form av akuta ärenden. I Skolinspektionens granskning av elevhälsan framgår att det förebyggande och hälsofrämjande arbetet ofta initieras och genomförs av lärare utan elevhälsans medverkan (Skolinspektionens rapport 2015:05). Även av redovisning av uppdraget om insatser för en förstärkt elevhälsa framgår att elevhälsan framför allt fokuserar på elevers ohälsa på individnivå och att arbetet i huvudsak är inriktat på insatser när det uppstår problem (U2015/03324). Elevhälsans arbete ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande och förutsätter en hög grad av samverkan med övriga personalgrupper. På alltför många skolor upplever sig elevhälsans personal dock ensam i sitt arbete eller som en separat verksamhet. För att den samlade elevhälsans potential ska kunna utnyttjas fullt ut och bli verklighet behöver samverkan, såväl inom elevhälsan som mellan elevhälsan och övrig personal i skolan utvecklas. Enligt Skolinspektionens rapport om elevhälsan framgår även att elevhälsans personal sällan medverkar i skolans utvecklingsarbete och att det finns brister i det systematiska kvalitetsarbetet med koppling till elevhälsans uppdrag. Det finns därtill ett tydligt behov av att samverkan mellan skolan och aktörer utanför skolan förbättras. Det kan t.ex. handla om elever som har behov av kontakter med hälso- och sjukvården eller av stöd från social- tjänsten. Om dessa insatser inte fungerar kan det påverka elevens förut- sättningar i skolan negativt. Elevhälsans uppdrag ska förtydligas Regeringens förslag: Elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan med lärare och övrig Elevhälsan ska vara en del av skolans kvalitetsarbete. behov ska elevhälsan samverka med hälso- och sjukvården och Utredningens förslag Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen föreslår att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp-, och organisationsnivå och ske i samverkan med övrig personal på skolan, samt att elevhälsan ska bidra till skolans kvalitetsar- Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , 2021/22:162 Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , och kommun, , Autism- och , , , Riks- föreningen för Skolsköterskor, (SKR), skolkuratorers förening, , Acade- Media, , och univer- En del av de tillstyrkande remissinstanserna har dock synpunkter i vissa delar som redogörs för nedan. anser att en förtydligad reglering ger större möjlighet att åstadkomma en mer likvärdig skola genom större möjligheter att både stödja och följa upp elevhälsoarbetet på ett bättre sätt. överklagandenämnd anser att förslaget att elevhälsan ska samverka med andra instanser kan bidra till att möjliggöra en mer behovsanpassad och positiv kunskapsutveckling för eleven. kommun anser att förslaget bör kunna bidra till en mer effektiv tillsyn från Skolinspektionens sida. kommun är positiv till förslaget, särskilt förtydligandet av elev- hälsans deltagande i kvalitetsarbetet och att ”hela-skolans-ansatsen” kring håller med om att det systematiska kvalitetsarbetet som bedrivs hos huvudmän och på skolor i högre grad behöver omfatta ett elevhälsoperspektiv och tycker att det är bra att utredningen på ett så tydligt sätt lyfter fram detta i betänkandet. påpekar att i med ökande psykisk ohälsa bland barn och ungdomar är det förebyggande och hälsofrämjande elevhälsoar- för skolsköterskor anser att det är viktigt att det blir tydligt för rektor och eller huvudman hur mycket resurser som be- höver avsättas för att uppdraget ska kunna fullföljas. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) önskar ett förtydligande av att elevhälsan inte bara ska bidra till skolans kvalitetsarbete utan är en viktig del av skolans systematiska kvalitetsarbete. anser att formuleringen ”bidra till” inte tillräckligt betonar elevhälsans deltagande i det systematiska kvalitetsarbetet och föreslår att det borde tydliggöras i skollagen att elevhälsan ska ingå i det systematiska , unga och vuxna med intellektuell funktionsnedsättning (FUB) anser att samverkan mellan elevhälsan, lärarna och rektorn är central för att lyckas utveckla inkluderande lärmiljöer och för att möta elevers olika behov. föreslår att det i bestämmelsen även framgår vilka andra externa instanser som elevhälsan kan samverka med. dag fungerar hälsovården och skolsystemet som parallella myndigheter och system i relation till många elever i synnerhet vad gäller elever med intellektuell funktionsnedsättning och neuropsykiatrisk diagnos. påpekar att det är viktigt att kunskapsuppdraget står i centrum för skolans och elevhälsans uppdrag. Annan problematik ska i så stor utsträckning som möjligt hänvisas till hälso- och sjukvården eller Hjärnfonden understryker vikten av elevhälsans roll och uppdrag när det gäller samverkan med hälso- och sjukvården och Många barn behöver stöd och det saknas Det är särskilt viktigt för barn och elever med neuro- Både och ser positivt på att bestämmelsen förstärks med att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ- grupp- och organisationsnivå, men anser att det kan bli otydligt vad som Prop. 2021/22:162 avses. Skolinspektionen ser ett behov av förtydligande av vad detta konkret innebär för huvudmännen. avstyrker förslaget med hänvisning till att det Förbundet anser att ett förtydligat uppdrag för elevhälsan bör konkretiseras med utvärderingsbara mål. Förbundet anser vidare att för alla som verkar inom skolan är det uppenbart att en skolas förbättrings- möjligheter bygger på ett ständigt pågående kvalitetsarbete. kommun avstyrker förslaget och uppger att det föreslagna förtydligandet inte kommer att innebära någon förändring i nuvarande rutiner inom Skälen för regeringens förslag För att motverka brister bör elevhälsans arbete genomföras på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan med lärare och övrig Många elever lämnar utan behörighet till gymnasieskolans saknade nästan 16 000 elever (13,8 procent) behörighet till något av gymnasieskolans nationella program. Behörigheten är lägre bland pojkar i jämförelse med bland flickor. av flickorna och av pojkarna som var behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Behörigheten är också lägre bland utrikes födda elever i jämförelse med inrikes födda. samband mellan elevers socioekonomiska bakgrund och behörighet till Elever i områden med socioekonomiska utmaningar upp- når i betydligt lägre grad behörighet i jämförelse med elever i områden med goda socioekonomiska förutsättningar. En förutsättning för att fler elever ska nå målen för sin utbildning är bl.a. att elevhälsan uppfyller sitt Som angetts ovan finns det brister i elevhälsans arbete på Elevhälsans personal arbetar inte i tillräcklig utsträckning som en del i skolans gemensamma arbete som syftar till att eleverna ska nå målen för utbildningen. Det är vanligt förekommande att elevhälsans förebyggande och hälsofrämjande arbete ofta får stå tillbaka för åtgär- dande insatser i form av akuta ärenden och att samverkan mellan lärare och elevhälsan inte fungerar i tillräcklig utsträckning. är osäkra på vad som avses med att elevhälsan främst ska vara före- byggande och hälsofrämjande vilket ofta leder till att samarbetet mellan lärare och elevhälsan kommer till stånd först när en enskild elev befinner sig i en situation som kräver omfattande insatser. därigenom inriktat på att åtgärda snarare än att förebygga problem. regeringen finns det därför skäl att förtydliga bestämmelserna om elev- Utredningen föreslår att det av bestämmelsen ska framgå att elevhälsans arbete ska genomföras på individ-, grupp- och organisationsnivå för att åtgärda ovan nämnda brister i det förebyggande och hälsofrämjande Regeringen gör i likhet med bedömningen att det riskerar att bli otydligt vad som avses med organisationsnivå eftersom det ordet kan tolkas på olika sätt, såsom huvudmanna-, skol- eller arbets- För att tydliggöra vad som avses bedömer regeringen att det i stället bör anges att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ-, grupp- och 2021/22:162 skolenhetsnivå. Insatser som syftar till att förebygga ohälsa och svårigheter att nå utbildningens mål kan, liksom insatser för att främja lärande, utveckling och hälsa, ha sitt ursprung i behov som identifierats på individ-, grupp- eller skolenhetsnivå. Insatser som kan gynna en enskild elev kan också gagna flera elever eller hela skolans verksamhet och vice versa. Genom ett förtydligande blir det, som Skolinspektionen efterfrågar, också tydligare vilken del som ska granskas i Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskningar. Utredningen föreslår även att elevhälsans arbete ska ske i samverkan med övrig personal på skolan. I likhet med bedömer regeringen att det genom att enbart nämna övrig personal i bestämmelsen kan bli otydligt vilka kategorier av personal som avses. Regeringen delar Skol- verkets uppfattning att det därför är motiverat att lyfta fram lärare, då de har ett särskilt ansvar för att eleverna ska nå de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas. Det bör därför av bestämmelsen också framgå att elevhälsans arbete ska ske i samverkan med lärare och övrig personal. Genom att tydligt peka ut att samverkan ska ske med lärare anser regeringen att det inte behöver förtydligas i bestämmelsen att samverkan ska ske på skolan. Det är enligt regeringen underförstått. Med övrig personal avses här att all personal på skolan har ett ansvar att utifrån sin funktion och sin kompetens bidra till arbetet med att främja lärande, utveckling och hälsa för eleverna. Det är viktigt att det finns former och förutsättningar för att det ska ske ett ömsesidigt utbyte och dialog mellan undervisande lärare och elevhälsan, på ett förebyggande plan, innan svårigheter för en elev uppstår. kommun ser inte att det föreslagna förtydligandet kommer att innebära någon förändring i nuvarande rutiner inom elevhälsans arbete. Kommunen anser att det redan är känt att elevhälsan främst ska vara hälsofrämjande och förebyggande och stödja elevernas utveckling mot målen. Regeringen delar kommunens bild såtillvida att det vid det här laget borde vara känt att arbetet ska vara främst förebyggande och hälsofrämjande. Trots det har Skolinspektionen i sina granskningar av skolor och huvudmän konstaterat brister i elevhälsans arbete. Precis som uppger ägnar sig många skolor främst åt akut ärendehantering och har svårt att byta perspektiv mot det förebyggande och hälsofrämjande. Det talar enligt regeringens uppfattning för att det krävs ett förtydligande av att elevhälsans arbete ska bedrivas på individ- grupp- och skolenhetsnivå. I likhet med anser regeringen att ett förtydligande av vad som ingår i elevhälsans uppdrag kan bidra till en stärkt förmåga att bryta gamla mönster och skifta från akut ärendehantering till ett förebyggande och hälsofrämjande fokus. Sammantaget gör regeringen bedömningen att det finns skäl att förtydliga att elevhälsans uppdrag ska genomföras på individ-, grupp- och skolenhetsnivå och ske i samverkan med lärare och övrig personal för att motverka de brister i elevhälsans stöd- och elevhälsoarbete som finns. Det finns skäl att förtydliga skollagen så att elevhälsan blir en del av skolans systematiska kvalitetsarbete Av skollagen framgår det att varje huvudman inom skolväsendet på huvudmannanivå systematiskt och kontinuerligt ska planera, följa upp och utveckla utbildningen. Sådan planering, uppföljning och utveckling av ut- bildningen ska genomföras även på skolenhetsnivå. Kvalitetsarbetet på enhetsnivå ska genomföras under medverkan av lärare, förskollärare, övrig personal och elever. Rektorn ansvarar för att kvalitetsarbete vid enheten genomförs (4 kap. 3 och 4 §§). För att utveckla skolans verksamhet behöver det systematiska kvalitetsarbetet omfatta alla de faktorer som utgör viktiga förutsättningar för elevernas utveckling och lärande. Uppgifter och erfarenheter om skolans lärmiljöer och elevers hälsa, välbefinnande och stödbehov kan således utgöra viktig kunskap i skolans analysarbete. Den samlade elev- hälsan utgör en viktig funktion i skolans kvalitetsarbete genom att samla in, analysera och sammanställa information som kan ligga till grund för verksamhetsutvecklingen. Den samlade elevhälsan har också en viktig funktion när det handlar om att bidra med sina olika professionsperspektiv och främja ett hälsofrämjande förhållningssätt. Som angetts ovan har Skolinspektionen i sin granskning av elevhälsan konstaterat att elevhälsan sällan medverkar i skolans utvecklingsarbete och att det förebyggande och hälsofrämjande elevhälsoarbete som bedrivs i de granskade skolorna mycket sällan omfattas av en tydlig strategi eller systematik för att utveckla arbetet. Enligt regeringen utnyttjas inte elevhälsans potential i alla skolor och på många håll saknas både förut- sättningar och arbetssätt för de olika professionsperspektiven att bidra till en hälsofrämjande skolutveckling, vilket riskerar att drabba elevernas utveckling mot målen negativt. anser att mot bakgrund av artiklarna 28 och 29 i behöver det syste- matiska kvalitetsarbetet som bedrivs hos huvudmän och på skolor i högre grad omfatta ett elevhälsoperspektiv och att det är bra att utredningen på ett så tydligt sätt lyfter fram detta i betänkandet. Regeringen bedömer att det finns skäl att förtydliga bestämmelsen i skollagen när det gäller elevhälsans roll i det systematiska kvalitetsarbetet. Skolor där undervisningen inte i tillräcklig utsträckning anpassas till elevernas behov kännetecknas ofta av en bristande strategisk styrning, såsom avsaknad av tydliga mål och uppföljningssystem. Det faktum att huvudmän och rektorer ibland saknar kunskap om elevhälsans uppdrag och arbetssätt och om hälsoperspektivet i stort kan enligt regeringen vara en bidragande orsak till att dessa aspekter saknas i kvalitetsarbetet. Regeringen anser, i likhet med SPSM och , att elevhälsans delaktighet i det systematiska kvalitetsarbetet är ett fundament för hälso- främjande skolutveckling. Utredningen föreslår att det i skollagen ska förtydligas att elevhälsan ska bidra till skolans kvalitetsarbete. Regeringen anser i likhet med och att elevhälsan inte bara ska vara med och bidra till det systematiska kvalitetsarbetet utan vara en integrerad del av det. Regeringen föreslår därför att det i bestämmelsen ska framgå att elevhälsan ska vara en del av det systematiska kvalitetsarbetet. , som tillstyrker förslaget, anser att elevhälsans deltagande i det systematiska kvalitetsarbetet i stället borde tydliggöras 2021/22:162 genom ett tillägg i 4 kap. 4 § skollagen, som anger vilka på en skolenhet som ska delta i det systematiska kvalitetsarbetet. Regeringen bedömer emellertid att förslag skulle innebära en onödig detaljstyrning. I skollagen regleras redan att kvalitetsarbetet på enhetsnivå ska genomföras under medverkan av lärare, förskollärare, övrig personal och elever, som själva påpekar kan elevhälsans läsas in i kategorin övrig personal.