prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De kan delas upp i tre typer av utgifter: rörelsens kostnader, provisionskostnader och prestationsbaserade avgifter. I rörelsens kostnader för Första–Fjärde AP-fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanksarvoden. AP-fonderna redovisar provisionskostnader som en avdragspost under rörelsens intäkter. De prestationsbaserade avgifterna reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Förvaltararvoden ingår inte i administrationskostnaderna i tabell 2.133. Det beror på att förvaltararvodena blir en del av köpesumman när AP-fonderna köper onoterade aktier och andelar om det är sannolikt att man kan få tillbaka förvaltningsarvodena före vinstdelning. I övriga fall redovisas förvaltararvoden som provisionskostnader. Sjätte gemensamma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under posten Rörelsens kostnader. Pensionsutbetalningarna blev något lägre än beräknat beslutade i enlighet med beräkningen i budgetpropositionen att utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget skulle uppgå till . Tabell 2.133 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,5 -3,3 – AP-fonderna, rörelsens kostnader – AP-fonderna, provisionskostnader – AP-fonderna, prestationsbaserade avgifter -0,5 Utfallet uppgick till och är därmed (0,) lägre än beräknat. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till , vilket är lägre än beräknat. Pensionsutbetalningarna består av inkomstpension med och tilläggspension med Utöver dessa betalningar överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt det. Denna överföring ingår i pensionsutbetalningarna från AP-fonderna. Administrationskostnaderna för inkomstpensionen blev , vilket är lägre än beräknat. , , och Statens servicecenter fick tillsammans i ersättning för administration från AP-fonderna (enligt regeringsbeslut om ersättning från Första–Fjärde AP-fonderna och premiepensionssystemet för administration av inkomst-grundad ålderspension 2021 [S2020/04228]). har inkomst- och tilläggspensionen räknats upp . Jämfört med 2020 blev utfallet för Ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten (1,) högre. AP- fonderna ökade med (1,). Att pensionsutgifterna ökar mer än uppräkningen av pensionerna beror framför allt på att antalet pensionärer med inkomstgrundad ålderspension ökar. hade 2 249 461 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket är en ökning med 21 901 personer jämfört med . 2.7Underliggande saldo och engångseffekter Underliggande saldo 1990–2021 Det faktiska utfallet på statens budget påverkas av tillfälliga eller engångsvisa händelser, dvs. transaktioner av extraordinär karaktär, vilka försvårar analysen . Genom att exkludera engångseffekterna får man ett bättre mått på saldots underliggande utveckling. Det finns inget regelverk som definierar vad som är en engångseffekt. I detta avsnitt är det bedömning av vilka poster som ska definieras som engångsposter som redovisas. Större poster av engångskaraktär redovisas i tabell 2.135 Vissa större engångsposters påverkan på statens budget 2021 och 2020. De största posterna kommenteras. I diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo åren 1990–2021 visas budgetens faktiska saldo och det underliggande saldot för perioden – 2021. I början av perioden har även gjorts justering för ändrad redovisningsprincip för budgetsaldot i syfte att öka jämförbarheten mellan åren. Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo åren 1990–2021 -50 -100 -150 -200 -250 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 uppgick det faktiska överskottet i budgeten till medan det underliggande överskottet var . Negativa engångseffekter bidrog alltså till att försvaga saldot. Det beror främst på att flera av de tillfälliga åtgärder som har satts in för att mildra de ekonomiska effekterna med anledning av spridningen av covid-19 förlängdes till att gälla även . Dessutom tillkom några nya åtgärder . Det motverkades i hög grad av positiva engångseffekter på Riksgäldens nettoutlåning. var nettot av engångseffekterna kraftigt negativt. Det faktiska saldot då var ett underskott på , vilket innefattade engångseffekter på sammanlagt . Det berodde främst på de omfattande stödåtgärder som sattes in för att mildra de ekonomiska effekterna med anledning av spridningen av covid-19. Det vanligaste är att engångseffekterna är positiva, men vissa år dominerar negativa effekter. –2021 var engångseffekterna i genomsnitt . Tabell 2.134 Budgetens faktiska saldo, engångseffekter m.m. och underliggande saldo 2017–2021 Engångseffekterna 2021 försvagade saldot med . Större poster kommenteras i detta avsnitt liksom under respektive inkomst- och utgiftsområde (avsnitt 2.4 och 2.6). På budgetens inkomstsida var nettot av engångseffekterna svagt positiv 2021. Negativa effekter i form av åtgärder för att lindra effekterna av spridningen av covid- 19, motverkades av att kapitalplaceringarna på skattekontot ökade med Netto stärktes inkomstsidan med på grund av engångseffekter. Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19 medförde stora negativa engångseffekter på budgetens utgiftssida även . För att mildra de ekonomiska effekterna har omfattande stöd och stimulanser införts. Det handlar bl.a. om stöd till korttidspermitteringar, omställningsstöd, att staten tar över arbetsgivarnas sjuklönekostnader, tillfällig rabatt för hyreskostnader, höjda generella statsbidrag till kommunerna, samt kostnader för provtagning och vaccinationer. Engångseffekterna på nettoutlåningen var kraftigt positiva och stärkte budgetsaldot med nästan . Den enskilt största posten berodde på att beslutade att påbörja en övergång till en helt egenfinansierad valutareserv. Det innebär att de valutalån som tagit upp för räkning ska återbetalas i den takt som de förfaller. förföll lån motsvarande , vilket minskade nettoutlåningen. En ytterligare positiv engångseffekt var att minskade sina investeringslån med . En del av ålderspensionsavgiften inbetalas som premiepensionsavgift till konto i . Inflödet inkluderar regleringar vilka varierar mellan åren. Medlen placeras tillfälligt på kontot eller i obligationer i avvaktan på att pensionsrätten fastställs. Året efter intjänandeåret, , utbetalas premiepensionsmedel (inkl. avkastning) till pensionsspararnas Inbetalning av premiepensionsavgifter uppgick till nästan 2021 och utbetalning av premiepensionsmedel till strax . Myndighetens övriga tillfälliga förvaltning av premiepensionsmedel medförde en ökad behållning på kontot med . Det finns också ett konto för handel med fondandelar inom premiepensionssystemet. Detta konto medförde en temporär ökning av nettoutlåningen med . Under posten Övrigt, netto (-) ingår nettoutlåning till övriga myndigheter, bolag och affärsverk. Tabell 2.135 Vissa större engångsposters påverkan på statens budget 2021 och 2020 Tillfälligt anstånd med skatteinbetalningar , inleverans av överskott Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster Kapitaltillskott AIIB, Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar Omsättningsstöd till enskilda näringsidkare och handelsbolag Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag Tillfälligt höjd arbetslöshetsersättning (nettoeffekt) Ersättning för sjuklönekostnader (nettoeffekt) Ersättning för karensavdrag (nettoeffekt) Förebyggande sjukpenning (nettoeffekt) Stöd till idrott & kultur Statsbidrag till följd av covid-19 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Kompensation till kommunerna för minskat skatteunderlag Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Stöd till kommuner och regioner för tillsyn av tillfälliga smittskyddsåtgärder Tillfälligt stopp av prövning vid till följd av uppskjuten vård Övrig tillfällig förvaltning av premiepensionsmedel i RGK , handel med fondandelar inom PPS 2.8Realekonomisk fördelning av anslagen i statensbudget Vid analys av och information om statens budgets storlek och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer, som bl.a. EU har utarbetat. Den realekonomiska fördelningen av utgifterna som redovisas här är transfereringar, konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner, se fördelningen i diagram 2.2 Utgifterna i statens budget, realekonomiskt fördelade. Diagram 2.2 Utgifterna i statens budget, realekonomiskt fördelade Räntor -0, Tabell 2.136 Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget 2020– -14,0 – statliga ideella organisationer – varav till EU-institutioner – löner inklusive sociala avgifter – omkostnader för konsumtion -105,1 varav räntor på statsskulden -107,1 -46,9 Den realekonomiska fördelningen av anslagsutfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Detta innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet. Den realekonomiska fördelningen ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts. Transfereringar är inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och avgift till EU. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringarna uppgick till , vilket motsvarar av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Utgifter för aktivitetsstöd, klimatbonus och inkomstpensionstillägg bidrog till att transfereringar till hushåll ökade Hushållssektorn fick av de totala transfereringarna. Transfereringarna till hushållssektorn uppgick till , vilket är en ökning med (2,) jämfört med . Transfereringar till hushåll från anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till , vilket är en ökning med (2,) jämfört med . Det beror framför allt på att schablonbeloppet för ersättning ökade jämfört med . fick totalt 14 325 personer assistansersättning, vilket är en minskning från föregående år. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till vilket är en ökning med (255,) jämfört med Det beror på högre utbetalningar av smittbärarpenning på grund av spridningen av sjukdomen covid-19. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning uppgick till . Det är en minskning med (3,) jämfört med . Det beror främst på att färre personer fick sjuk- ersättning jämfört med föregående år. Minskningen beror på att antalet personer som lämnat förmånen till följd av att de fyllt 65 är högre än antalet nybeviljade sjuk- ersättningar. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom uppgick till , vilket är en minskning med (6,) jämfört med . Utgifterna för änkepension svarar för den större delen av utgifterna under anslaget. Änkepensionssystemet är under avveckling och antalet personer med änkepension minskar successivt. Transfereringar till hushåll från det nya anslaget 1:5 Inkomstpensionstillägg inom utgifts- område 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom uppgick till . Inkomstpensionstillägg är en ny förmån. Antalet personer med inkomstpensionstillägg uppgick till 1 247 450 , av dessa var kvinnor och Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn uppgick till . Det är en ökning med (2,) . Det beror främst på ökade utgifter för graviditetspenning. har identifierat gravida som riskgrupp för att drabbas av allvarligt sjukdomsförlopp vid insjuknande i covid-19. Det har inneburit ett ökat antal mottagare av graviditetspenning och ett ökat antal uttagna dagar per mottagare. Antalet utbetalda nettodagar med graviditetspenning uppgick till knappt 2,5 miljoner , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökade med (7,). Det beror i första hand på att utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning ökade. fick 298 230 personer aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning, vilket är en ökning från föregående år. Dessutom ökade den genomsnittliga ersättningen per person då den tillfälliga höjningen av ersättningsnivåer som infördes har fortsatt att gälla . Transfereringar till hushåll från anslaget 1:12 Bidrag till lönegarantiersättning inom utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev , vilket är (72,) lägre än 2020. Det beror på att färre anställda har påverkats av konkurser och rekonstruktioner jämfört med föregående år och vad som beräknades i statens budget. Antalet anställda som är berörda av konkurser uppgick till totalt 10 593 personer vilket är en minskning jämfört med föregående år. Lönegaranti kan även betalas ut när en arbetsgivare har beviljats företagsrekonstruktion. Antalet anställda som är berörda av offentliga ackord, ett särskilt förfarande vid företagsrekonstruktion, uppgick till 4 099 personer, vilket är en minskning jämfört med . Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppgick till Det är en minskning med (41,) . Det beror på att antalet deltagare i etableringsuppdraget blivit färre jämfört med föregående år. fick 25 410 personer etableringsersättning, vilket är en minskning jämfört med . Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Studiemedel inom utgiftsområde 15 Studiestöd ökade med (5,). Det är främst de generella bidragen som har ökat, vilket huvudsakligen beror på att antalet studenter har ökat men även på att bidragsbeloppet har höjts. Transfereringar till hushåll från anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgick till , vilket är en ökning med (95,) jämfört med . Det beror främst på högre utbetalningar av statsbidrag för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av spridningen av covid-19 för konstnärer och upphovsmän. Transfereringar till hushåll från anslaget 10:1 Filmstöd inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgick till , vilket är en ökning med (71,) jämfört med . Det beror på ökade bidrag till Stiftelsen i syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna för filmbranschen i samband med spridningen av sjukdomen covid-19. Stiftelsen har i sin tur uppdrag att fördela ut krisstöd enligt förordningen (2016:989) om statsbidrag till film till aktörer inom filmproduktion samt distribution och visning av film. Transfereringar till hushåll från anslaget 13:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgick till , vilket är en ökning med (11,) jämfört med . Det beror på att fått högre bidrag för att mildra negativa ekonomiska konsekvenser för idrottsverksamheter i landet till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:8 Klimatbonus inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppgick till , vilket är en ökning med (131,) jämfört med . Klimatbonusen ingår i bonus–malus-systemet som innebär att miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Ökningen beror på att antalet bilar berättigade till bonus har ökat. utbetalades bonuspremier för 123 231 fordon, vilket är 66 094 fordon fler än 2020. Åtgärder för att hantera konsekvenserna av covid-19 och satsningar på äldreomsorgen medförde ökade transfereringar till kommunsektorn Den kommunala sektorn omfattar kommuner, regioner och kommunalförbund. fick kommunsektorn av de totala transfereringarna och var därmed den näst största mottagaren av transfereringar. Transfereringarna till kommunsektorn uppgick till , vilket är en ökning med (10,) jämfört med . Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration minskade med (28,). Det beror på att det genomsnittliga antalet inskrivna i mottagningssystem har minskat . Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:5 Bidrag för läkemedels- förmånerna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (6,). Det är bl.a. användandet av cancerläkemedel som ökade, både till följd av nya läkemedel och att befolkningen ökar i åldersgrupper där förekomsten av cancer är relativt hög. Dessutom ökar användandet av blodproppsförebyggande läkemedel samt blodglukossänkande läkemedel som inte är insuliner. Detta är i linje med gällande riktlinjer för att minska risken för bl.a. stroke samt för behandling av diabetes typ 2. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till Det är en ökning med (95,) . Det beror framför allt på att anslaget har finansierat olika åtgärder för att minska spridningen av covid-19. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till . Det är en ökning med (475,) . Det beror i första hand på en generell satsning på äldreomsorgen samt en satsning för ökad kompetens bland baspersonalen i äldreomsorgen. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskade med (36,) jämfört med . Det förklaras främst av att det april–inte fanns något tak för hur stor ersättning arbetsgivare kunde få. har ersättningen till arbetsgivare begränsats enligt olika procentsatser beroende på sjuklönekostnadens storlek. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering minskade med (34,). Det beror på att det genomsnittliga antalet mottagna personer som kommunerna får ersättning för minskade . Enbart det genomsnittliga antalet ensamkommande barn och unga minskade . Transfereringar till kommuner och regioner från anslaget 1:3 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppgick till , vilket är en ökning med (62,) jämfört med . Det beror bl.a. på fler anvisningar till extratjänster. Transfereringar till kommuner och regioner från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade med (72,). Det beror på ökade statsbidrag för olika insatser. Bland annat för gymnasial lärlingsutbildning, läxhjälp, och ett generellt bidrag för att säkerställa barn och elevers utbildnings trots spridningen av covid-19. Transfereringar till kommuner och regioner från det äldre anslaget 1:11 Fler anställda i lågstadiet inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskade med (100,). Det beror på att anslaget är uppfört i statens budget. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning uppgick till . Det är en ökning med (26,) . Ökningen förklaras av en förstärkning av anslaget i syfte att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklasser, grundskolor och fritidshem. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppgick till , vilket är en ökning med (40,) jämfört med . Det beror främst på att antalet platser vid successivt utökas inom ramen för 2018–2022. Antal utbetalda årsplatser uppgick till 49 761 , en ökning med 7 278 årsplatser jämfört med . Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppgick till , vilket är en ökning med (82,) jämfört med . Det beror främst på högre utbetalningar för skötsel av arter och naturtyper i skyddade områden samt skötsel av våtmarker. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgick till , vilket är en ökning med (46,) jämfört med . Det beror bl.a. på ökade utbetalningar av statlig medfinansiering för investeringar i regional transportinfrastruktur. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:11 Trängselskatt i inom utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgick till , vilket är en ökning med (773,) jämfört med . Det beror främst på ökade utbetalningar av statlig medfinansiering för tunnelbaneutbyggnad i . Transfereringar till kommuner och regioner från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (22,). Förändringar i anslagsstrukturen inom utgiftsområdet innebär att det är svårt att göra jämförelser . Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen uppfördes i statens budget 2017. Stegvis har stödet överförts till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. I flera ändringsbudgetar anvisades anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden totalt , varav var temporära för att mildra effekterna av spridningen av covid-19. ingår de permanenta statsbidragen som finansierades med anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden i anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Lägre utgifter för stöd vid korttidsarbete medförde minskning av transfereringarna till företagssektorn Företagssektorn fick av de totala transfereringarna 2021. Transfereringarna till företagssektorn blev , vilket är (14,) lägre jämfört med . Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 8:1 Mediestöd inom utgiftsområde 1 uppgick till . Det är en minskning med (32,) . Det beror framför allt på att utgifterna för redaktionsstöd blev lägre än föregående år. betalades t.ex. ett tillfälligt utgivningsstöd ut med stöd av förordningen (2020:716) om statligt stöd för utgivning av tryckta allmänna nyhetstidningar med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Förordningen upphörde att gälla , därför blev utfallet för anslaget lägre 2021. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till , vilket är en ökning med (99,) jämfört med . Det beror på högre utgifter för investeringsstöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev , vilket är (39,) högre jämfört med . Det beror framför allt på fler anvisningar till extratjänster samt ökade utgifter för inköp av utbildningar och tjänster från kompletterande aktörer.