prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Kundnöjdheten för SCB har liksom föregående år undersökts bl.a. genom webb- enkäten förtroende. Enligt enkäten uppgick medelbetyget 2020 till 4,7 på en femgradig skala, vilket var samma nivå som . Allmänhetens förtroende för SCB undersöks inom den årliga förtroendeundersökningen som publiceras av vid . Enligt undersökningen hade av all- mänheten 2020 mycket stort eller ganska stort förtroende för SCB. hade ett ganska eller mycket litet förtroende för myndigheten. Resultaten visar på små förändringar över åren. Antal tabeller i statistikdatabasen Antal uttag ur statistikdatabasen (1000-tal) Antal besök SCB:s webbplats (1000-tal)1 Punktlighet i publicering (procent) Kundnöjdhet i avgiftsfinansierad verksamhet mätt som kundernas förtroende (5-gradig skala) 2 Allmänhetens förtroende (andelen mycket stort eller ganska stort förtroende) 2 Kostnad för uppgiftslämnandet (mnkr) Uppgiftslämnarnas kostnader (förändring jämfört med föregående år, i mnkr)3 Produktivitetsförändring (procent) -1,1 1Innehållsmässiga och tekniska förändringar medför att jämförelser över åren gällande besöksstatistiken är svåra att göra. 2Uppgiften baseras på svar som avser då undersökningen introducerades. 3Förändringen är beräknad på en justerad uppgift . 4Uppgiften avseende 2019 har reviderats. Antalet besök på SCB:s hemsida, där en stor mängd statistik tillgängliggörs avgiftsfritt, uppgick till ca 9,7 miljoner, vilket innebar en ökning med jämfört med (se tabell 6.1). En viktig anledning till ökningen är det stora intresset för statistik relaterad till spridningen av covid-19. Antalet tabeller i statistikdatabasen ökade till knappt 4 600 tabeller, vilket var en ökning med jämfört med . Även antalet uttag ur statistikdatabasen ökade till drygt 1,5 miljoner uttag, vilket var en ökning med . lanserade SCB den av Europeiska unionen delfinansierade webbtjänsten Kommuner i siffror, som utifrån grundläggande statistik i statistikdatabasen möjliggör för en bred allmänhet att på ett enkelt sätt jämföra kommuner med varandra. gjordes ca 40 000 besök på tjänsten. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 SCB har arbetat för att öka tillgängligheten till all statistik i statistikdatabasen som öppna data. Mer än 4 400 datamängder från SCB gjordes sökbara på den nationella dataportalen som Myndigheten för digital förvaltning lanserade 2020. SCB tillämpar principen om öppna data som huvudregel och ökade även utbudet av fritt tillgänglig statistik genom att tidigare avgiftsbelagda tjänster gjordes till öppna data. I en ranking publicerad av organisationen över hur heltäckande och öppet tillgänglig statistiken är i 187 länder avancerade från plats nio (2018) till plats fem (2020). Effektivitet och kostnaden för uppgiftslämnandet Den totala kostnaden för uppgiftslämnandet uppgick till , vilket innebar en minskning med , motsvarande , jämfört 2019 (se tabell 6.1). Uppskattningsvis hälften av minskningen berodde på att undersökningar ställts in eller förändrats till följd av spridningen av covid-19. Av de totala kostnaderna avsåg kostnaden för företag och organisa- tioner, kostnaden för kommuner och regioner samt kostnaden för myndigheter. SCB arbetar löpande med att förenkla uppgifts- lämnandet. Även hos uppgiftslämnarna ökar graden av digitalisering, vilket underlättar uppgiftslämnandet. För att dra nytta av detta har SCB bl.a. intensifierat arbetet med att möjliggöra för företag att lämna uppgifter via digitala filformat. lan- serades en första version av en statistiktaxonomi, som kommer att kunna användas för att lämna data för enskilda företag till flera av SCB:s undersökningar via s.k. maskin-till-maskin-lösningar. beräknas den totala produktiviteten inom SCB ha minskat . I dessa beräkningar beaktas endast förändringen av produktionsvolymen, inte föränd- ringar i kvalitet och utvecklingsarbete. Utvecklingen av produktiviteten kan variera mellan enskilda år på grund av kalendereffekter och andra tillfälliga orsaker och således bör utvecklingen bedömas över . har produktivitetsökningen uppgått till i genomsnitt . Samordning och utveckling av den officiella statistiken Ansvaret för officiell statistik delas mellan 29 myndigheter och systemet samordnas av SCB. Den målbild som Rådet för den officiella statistiken fastställt har kompletterats med ett fjärde område, Vi gör det bättre tillsammans, som syftar till stärkt samverkan. Målbilden tar sikte på 2025 och åtföljs av en handlingsplan. Ett centralt inslag i hand- lingsplanen avseende 2020 var att genomföra en översyn av statistikområdena inom den officiella statistiken. har SCB bl.a. erbjudit statistikproduktionsutbild- ning för personal vid de statistikansvariga myndigheterna, beslutat om ett flertal före- skrifter och tillgängliggjort egenutvecklade it-verktyg i statistikproduktionen för andra statistikansvariga myndigheter. Av den årliga rapporten över officiella statistik framgår att det vid utgången av 2020 fanns en aktuell kvalitetsdeklaration publicerad för av den officiella statistikens statistikprodukter, vilket var en ökning jämfört med . publicerade sin årliga . Rapporten innehöll bedömningar av bl.a. finanspolitikens måluppfyllelse och regeringens åtgärder med anledning av pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 6.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Eftersom målet om att minska felaktiga utbetalningar infördes kommer det att vara möjligt att bedöma måluppfyllelsen först i budgetpropositionen . Enligt de omfattningsstudier som har genomförts bedöms de felaktiga utbetalningarna vara omfattande (SOU 2019:59 s. 94). För att komma till rätta med detta behövs för- bättrade förutsättningar för att motverka felaktiga utbetalningar och en samlad upp- följning av vad som görs samt en bedömning av vilka effekter de olika åtgärderna har. har också välfärdssystemen blivit mer omfattande och kom- plexa. Av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar bedöms andelen som orsakas av misstänkta bidragsbrott vara hög (SOU 2019:59 s. 98), och den brottslighet som riktas mot välfärdssystemen har utvecklats och blivit mer avancerad och systematisk (SOU 2017:37 s. 194–199). SCB:s statistik används i stor utsträckning som underlag för forskning, utrednings- verksamhet, beslutsfattande och samhällsdebatt, och myndighetens uppdragsbaserade statistikverksamhet bedöms ha bidragit till en ökad statistikanvändning i samhället. Utifrån de fortsatt goda resultaten avseende kundnöjdhet och förtroende, samt den fortsatt höga punktligheten i fråga om publicering, bedöms målet att statistiken ska vara av god kvalitet i stor utsträckning ha uppnåtts. Tillgängligheten till statistiken för användarna bedöms ha varit god, och det ökade antalet besöken till SCB:s webbplats och uttag av tabeller ur statistikdatabasen visar på ett ökat intresse för statistiskt material . Regeringen välkomnar de insatser som görs för att på olika sätt öka tillgängligheten till statistiken och anser att detta arbete bör fortsätta. När det gäller målet om minskade kostnader för uppgiftslämnare kan konstateras en viss förbättring , som delvis kan kopplas till spridningen av covid-19. Regeringen bedömer även att de insatser SCB gör för att förenkla för uppgiftslämn- arna bidrar till måluppfyllelsen. När det gäller målet om en effektiv statistikproduktion kan konstateras att produktiviteten försämrades 2020. är den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen positiv, men resultatet tyder på att det finns behov av fortsatta effektiviseringar. SCB:s samordnande insatser, och den samverkan som sker mellan de statistikansvariga myndigheterna, bedöms bidra till att samordningen av statistiken fortsätter att utvecklas. Genom utvärderingar samt kvalificerade och fördjupade analyser bidrar , och till en ökad förståelse för utvecklingen av svensk ekonomi. Genom seminarier m.m. medverkar myndigheterna till en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och ändamålsenlighet. Regeringen anser att myndigheterna har en viktig roll för utformningen av den eko- nomiska politiken, och att de genom sina olika verksamheter bidrar till att målet för området uppfylls. 6.5.1Fortsatta krafttag mot fel och fusk med ersättningar och bidrag Felaktiga utbetalningar, skattefusk och brott mot välfärdssystemen skadar förtroendet för dessa system. Betydande belopp betalas ut felaktigt från olika välfärdssystem . Det finns dock stora skillnader när det gäller andelen felaktiga utbetalningar mellan olika förmåner och ersättningssystem. För att ytterligare stärka arbetet mot felaktiga utbetalningar och brottslighet riktad mot välfärdssystemen bör kontrollerna av utbetal- ningar från välfärdssystemen stärkas ytterligare. Regeringen anser därför att en ny myndighet för systemövergripande kontroller av utbetalningar från välfärdssystemen bör bildas. Myndigheten kommer att ha två huvudsakliga uppgifter, dels genomföra 2021/22:1 Utgiftsområde 2 systemövergripande dataanalyser, urval och fördjupade granskningar, dels administrera ett system för transaktionskonton för utbetalningar från välfärdssystemen. I myndig- hetens uppdrag ligger också att beakta de risker för intrång i den personliga integrite- ten som kommer att aktualiseras i verksamheten. Myndigheten ska inleda sin verksam- het . En central del i att stärka arbetet mot felaktiga utbetalningar och brott mot välfärds- systemen är att förhindra och förebygga att oseriösa aktörer verkar i offentligt finans- ierad verksamhet. Regeringen föreslår ökade medel till Arbetsförmedlingen (utg.omr. 14 avsnitt 4.6.1) och Inspektionen för vård och omsorg (utg.omr. 9 avsnitt 4.6.12) i syfte att stärka myndigheternas förmåga att tidigt identifiera sådana aktörer. Regeringen avser att skärpa tillsynen och kraven på företagsrekonstruktörerna, som bl.a. beslutar om ersättning från lönegarantin. För detta tillförs medel till Kronofogde- myndigheten (utg.omr. 3 avsnitt 2.8.3). tillförs vidare medel 2022 för att utreda och vid behov lämna förslag på åtgärder som krävs för att hindra felaktiga utbetalningar som upptäcks i samband med handläggning och kontroll av lönegaranti- ärenden (utg.omr. 3 avsnitt 2.8.1). Regeringen kommer därefter att ta ställning till om uppgiften att betala ut ersättning från lönegarantin ska föras över till . Fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet är ett allvarligt problem. Arbets- livskriminaliteten utnyttjar personer i beroendeställning, inte minst arbetskrafts- invandrare. Det ska aldrig löna sig att begå brott eller skaffa sig konkurrensfördelar genom att åsidosätta de anställdas rätt till en trygg arbetsmiljö. Regeringen anser att myndighetssamverkan och tillsynen inom området fortsatt bör stärkas. För att säker- ställa att myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor har tillgång till den infor- mation om enskilda personer och företag som de behöver för att fatta korrekta beslut i fråga om ersättningar från välfärdssystemen, och för att motverka arbetslivskrim- inalitet, har en utredning fått i uppdrag att utvärdera möjligheterna till stärkt informa- tionsutbyte mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor (Fi2021/02442). Regeringen avser även att återkomma med en proposition där före- slås stärka sina kontroller av arbetsgivare som misstänks utnyttja arbetskraftsinvan- drare (se även utg.omr. 8 avsnitt 2.5). Denna brottslighet utnyttjar personer i bero- endeställning och leder till osund konkurrens. Den är också ofta förknippad med missbruk av välfärdssystemen, t.ex. inom den personliga assistansen. I syfte att mot- verka arbetslivskriminalitet föreslår regeringen också ökade medel till Arbetsmiljö- verket (utg.omr. 14 avsnitt 5.6.1). Vidare föreslår regeringen att resurser tillförs Trans- portstyrelsens arbete med att motverka fusk och regelöverträdelser inom vägtransport- området (utg.omr. 22 avsnitt 3.6.12). Det är också viktigt att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, och där- med förhindra att vinsterna från ekonomisk brottslighet kan omsättas i det finansiella systemet. Medel tillförs , , Länsstyrelserna i , och , Spelinspektionen och Fastighetsmäklarins- pektionen för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism (se Även tillförs resurser för detta ändamål samt för att stärka myndighetens analyskapacitet och brottsförebyggande arbete (utg.omr. Regeringen föreslår även att och tillförs medel som ett led i att stärka rättskedjans förmåga och kapacitet att utreda och lagföra misstänkta brott (utg.omr. 4 avsnitt 2.9.3 respektive 2.9.4). Det möjliggör också en förstärkning av förmågan att bekämpa bidragsbrott, skattebrott och annan ekonomisk brottslighet. Regeringen ser vidare allvarligt på att det förekommer missbruk av de tillfälliga stöd som syftar till att lindra pandemins negativa konsekvenser. För att ytterligare stärka möjligheterna att upptäcka detta missbruk och återkräva felaktiga utbetalningar tillförs 2021/22:1 Utgiftsområde 2 därför medel 2022 för efterhandskontroller av utbetalningar av sådana tillfälliga stöd som gjorts (utg.omr. 10 avsnitt 3.13.8). arbete med att säkerställa att skatter och avgifter redovisas och betalas förstärks (se utg.omr. 3 avsnitt 1.3.1). Den officiella statistiken ska utgöra ett faktabaserat underlag för beslutsfattande och stöd till forskning samt bidra till den allmänna debatten och medborgarnas möjlighet till insyn. För att statistiken ska kunna bidra till samhällsnytta och samhällsekonomisk effektivitet krävs att den är tillgänglig, opartisk, pålitlig och av god kvalitet. Att de statistikansvariga myndigheterna verkar för att upprätthålla kvaliteten är avgörande för att säkerställa förtroendet för den officiella statistiken. Fortsatt ökade krav på statistik med hög kvalitet som belyser nya områden måste mötas med löpande omprioriteringar och en ökad effektivitet i statistikproduktionen. En ökad digitalisering bedöms kunna möjliggöra fortsatta effektiviseringsvinster, bl.a. vid insamling av uppgifter samt vid framställning och tillgängliggörande av statistik. Tabell 6.2 Anslagsutveckling 1:6 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 10 937 tkr prisnivå. 3Motsvarar 10 936 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Finanspolitiska rådets förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Skälen för regeringens förslag Tabell 6.3 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:6 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget föreslås ökas med för att upprätthålla kärnverk- samheten på myndigheten. För att finansiera anslagsökningen föreslås att anslaget 1:8 minskas med motsvarande belopp . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 6.4 Anslagsutveckling 1:7 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 67 682 tkr prisnivå. 3Motsvarar 66 673 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Skälen för regeringens förslag Tabell 6.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:7 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 . beräknas anslaget till respektive Tabell 6.6 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 237 113 tkr prisnivå. 3Motsvarar 277 989 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för verk- samhetsstöd för den statliga budgetprocessen. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Skälen för regeringens förslag Tabell 6.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:8 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Revision av jordbruksfonderna – Genomförande av återhämtningsplan – ESV revision av Brexit-fond – Ny myndighet för systemövergripande kontroller Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. För att finansiera en ökning av anslaget 1:6 minskas anslaget 1:8 med 2022. beräknas anslaget minskas med motsvarande belopp. ESV utför årlig revision av användning av medel från . För arbetet med revisionen ökas anslaget med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp. ESV utför revision av de medel som tilldelas genom EU:s facilitet för åter- hämtning och resiliens. ESV ansvarar även för att sammanställa information om genomförandet från de myndigheter som är ansvariga för de reformer och invester- ingar som utgör den svenska återhämtningsplanen. För detta arbete ökas anslaget med 2022. beräknas anslaget ökas med och med . ESV bör tillföras medel för att utföra revision av de medel som tilldelas genom den s.k. Brexitjusteringsreserven (se utg. omr. 23 avsnitt 2.8). För detta arbete ökas anslaget med 2022. På anslaget beräknas även reserverade medel för kostnader för den nya myndigheten för systemövergripande kontroller av utbetalningar från välfärds- systemen. beräknas anslaget ökas med och med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Ekonomistyrnings- verket . beräknas anslaget till res- pektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Resultat (intäkt - Uppdragsverksamheten avser områdena ekonomisk styrning och tjänsteexport. Tabell 6.9 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 593 011 tkr prisnivå. 3Motsvarar 593 502 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 6.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:9 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Finansiering SCB undersökning funktionsnedsatta Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget 1:9 ökas med för under- sökningar om situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsät- tning. För att finansiera anslagsökningen minskas anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvalt- ningskostnader inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med motsvarande belopp . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Av uppdragsverksamhetens intäkter avser statistikproduktion åt främst andra statliga myndigheter. Tjänsteexport står för och övriga tjänster för . Tabell 6.12 Anslagsutveckling 1:13 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 13 907 tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 907 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 6.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:13 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Utifrån det riksdagsbundna målet för den statliga förvaltningspolitiken har regeringen preciserat följande mål för den offentliga upphandlingen: Den offentliga upphand- lingen ska vara effektiv, rättssäker och ta tillvara konkurrensen på marknaden, sam- tidigt som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas (prop. 2014/15:1 utg.omr. 7.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande centrala resultatindikatorer används vid resultatbedömningen mot det förvaltningspolitiska målet: –andelen avbrutna upphandlingar, –antal anbudsgivare per upphandling, –andel överprövade upphandlingar, och –andel överprövningar med helt eller delvis bifall i förvaltningsrätten. I delar av resultatbedömningen beaktas även vissa andra resultat, exempelvis infor- mation från rapporter från och . 7.3.1Fler anbudsgivare och minskad andel avbrutna upphandlingar Diagram 7.1 Antal anbudsgivare och andelen avbrutna upphandlingar Andel avbrutna upphandlingar (procent) Det genomsnittliga antalet anbudsgivare per upphandling visar om det finns en fungerande konkurrens inom den offentliga upphandlingen. har det genomsnittliga antalet anbudsgivare varierat mellan 4,1 och 4,8 per upphandling (se diagram 7.1). ökade det genomsnittliga antalet anbudsgivare per upp- 2021/22:1 Utgiftsområde 2 handling till 4,7. Andelen upphandlingar där endast en eller två anbudsgivare deltog uppgick till . Det vanligaste antalet anbudsgivare var 2, vilket var fallet i av upphandlingarna. Andelen avbrutna upphandlingar är en indikation på hur effektiv den offentliga upp- handlingen är. En avbruten upphandling innebär att det har lagts resurser på inköp som inte genomförs, som det kan vara bättre att avbryta upphandlingen om det har framkommit att underlaget är bristfälligt. Andelen avbrutna upphandlingar har ökat , men minskade från . Ökad kvalitet i upphandlingsstatistiken inrättades en nationell upphandlingsdatabas hos Upphandlings- myndigheten. I samband med detta fick myndigheten i uppdrag att analysera data- kvaliteten i databasen och lämna förslag till åtgärder för att höja kvaliteten. Särskild vikt ska enligt uppdraget läggas vid uppgifter som avser antal anbudsgivare och avbrutna upphandlingar. 7.3.2Minskad andel överprövningar och andel begäran om överprövning som bifalls i förvaltningsrätten Diagram 7.2 Överprövningar och utfall i förvaltningsrätten Andel överprövningar prövade i sak med helt eller delvis bifall i FR Källor: och . Överprövningar är en viktig del av rättssäkerheten vid offentliga upphandlingar. Sam- tidigt kan överprövningar bidra till osäkerhet och förseningar, och därför är det svårt att fastställa en optimal nivå på överprövningarna. Andelen upphandlingar som över- prövades varierade –2019 mellan , men minskade 2020 till (se diagram 7.2). Statliga myndigheter och bolag hade lägst andel överprövningar , kommuner och kommunala bolag ca 4,9 pro- cent, medan regioner och regionägda bolag hade störst andel överprövningar med Kommunerna genomförde flest upphandlingar, ca 8 230, medan region- erna och staten genomförde ca 1 580 respektive 2 860 upphandlingar. En och samma upphandling kan generera flera mål i domstol. Totalt avgjordes 3 616 mål om överprövning vid förvaltningsrätterna , varav prövades i sak.