prop · H903211 · 2022-03-31 00:00:00 — I detta ligger även att lagens sanktionssystem blir tillämpligt (se prop. 2016/17:195 s. 15 och 31). Det finns inte heller något hinder mot att utövar tillsyn över sådana boenden som tillkommer med stöd av bemyndigandet för att säkerställa att dessa inte utgör en fara för människors hälsa och säkerhet, som är inne på. har även möjlighet att förelägga om rättelse för att se till att brister åtgärdas (se 11 kap. 20 § PBL). 2021/22:211 Som Havs- och vattenmyndigheten framhåller utgör tidsbegränsningen en viktig förutsättning för att reducera negativa konsekvenser på människors hälsa och på miljön. Regeringen delar även den uppfattning som Arkitekter och läns museum framför om vikten av att de åtgärder som vidtas med stöd av bemyndigandet är reversibla. Inriktningen bör vara att de åtgärder som tillkommer med stöd av föreskrifter om undantag är av sådant slag att det inte uppstår några bestående skador, vare sig för omgivningen eller för sådana byggnader som påverkas av en viss åtgärd. Regeringen delar dock inte synpunkt att bemyndigandet bör förhindra att bygglovsplikten begränsas för sådana byggnader och områden som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Att sådana byggnader och områden inte tas i anspråk bör i stället kunna villkoras inom ramen för de föreskrifter som regeringen meddelar med stöd av bemyndigandet. Som Byggföretagen är inne på finns det anledning att förbereda åtgärder för det fall det väpnade angreppet på blir utdraget. Mot bakgrund av behovet av att snabbt kunna anordna nya boenden bör dock den frågan inte hanteras inom ramen för det här lagstiftningsärendet. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Föreskrifter som meddelas med stöd av bemyndigandet i den nya lydelsen ska få avse tid . Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås att lagändringen ska träda i kraft . Remissinstanserna yttrar sig inte över förslaget. framhåller emellertid att det är angeläget att åtgärder vidtas i ett tidigt skede. Skälen för förslaget: Lagändringen bör träda i kraft . Detta bedöms vara . Arbetet med att etablera ankomstboenden och enkla förläggningar har redan påbörjats i landet. Det kan inte heller uteslutas att fler boenden kan behöva etableras innan bemyndigandet träder i kraft. För att inte i onödan fördröja tillkomsten av ytterligare boenden är det önskvärt att dessa kan komma till stånd utan den fördröjning som en bygglovsprövning skulle kunna medföra. Mot den bakgrunden är det angeläget att föreskrifterna kan ges en retroaktiv verkan och alltså tillämpas för tid före ikraftträdandet. Möjligheten att ge föreskrifterna retroaktiv verkan är även lämpligt för att t.ex. undvika situationer där en byggnadsnämnd skulle bli skyldig att ingripa med anledning av redan vidtagna lovpliktiga åtgärder (jfr 11 kap. 5 § PBL). Med hänsyn till den nuvarande situationen i landet bör de föreskrifter som meddelas med stöd av bemyndigandet även kunna få avse tid fr.o.m. . Det kan noteras att en bestämmelse med motsvarande retroaktiva verkan infördes i samband med att bemyndigandena i 16 kap. 13 och 13 b §§ infördes (se prop. 2004/05:106 s. 11 och 2019/20:152 s. 19). En beskrivning av problemet och vad som bör uppnås Invasionen av innebär att ett stort antal personer är på flykt i . Hur många av dessa som kommer att söka sig till är okänt, men risken är stor att de boenden som förfogar över inte kommer att räcka till för att det ska vara möjligt att ge husrum till alla dessa personer. Det bedöms inte vara möjligt att inom ramen för de ordinarie reglerna i etablera nya boendeplatser i den takt som behövs mot bakgrund av hur snabbt situationen utvecklar sig. Det kommer även behövas provisoriska platser i form av tält och baracker för att det ska vara möjligt att tillfälligt ge tak över huvudet till dem som kommer hit, det tar att anordna nya reguljära anläggningsboenden. Förslaget syftar till att underlätta etableringen av nya boendeplatser genom att tillfälligt införa undantag från de ordinarie kraven i plan- och byggreglerna. Genom att exempelvis undanta vissa tillfälliga boenden från kravet på bygglov, som vanligtvis gäller, kan den tid som vanligtvis åtgår för tillståndsprövningen helt elimineras. Etableringen underlättas även av att boendena kan undantas från vissa krav som vanligtvis gäller på byggnaders utformning och tekniska egenskaper. En beskrivning av alternativa lösningar och vilka effekterna blir om regleringen inte kommer till stånd Om regleringen inte kommer till stånd kommer boenden inte kunna etableras i den takt som behövs. kunna erbjuda boenden i den omfattning som bedöms vara nödvändig. Därigenom får de personer som sökt sig till försöka ordna sitt eget En del kommer sannolikt att kunna göra det, exempelvis genom att ta in på hotell eller vandrarhem eller genom att bosätta sig hos släkt och Andra kommer förmodligen inte kunna ordna ett eget boende och därmed tvingas bo utomhus. Det kan leda till otrygghet, inte bara för de personer som berörs direkt, utan även för närboende som kan uppleva att situationen blir otrygg när personer tvingas sova utomhus utan tillgång till toalett och andra grundläggande bostadsfunktioner. Det kan även leda till konflikter om människor i stort behov av hjälp inte får någon sådan. Om inte kan fullgöra sitt ansvar, skjuts problemet i viss mån över på kommunen. Utifrån erfarenheterna från flyktingsitua- tionen 2015 kan det även finnas en risk att det uppstår situationer när kommunerna i praktiken väljer att bortse från plan- och byggreglerna, t.ex. genom att anordna tillfälliga boenden utan att först ansöka om bygglov. Om bemyndigandet i 16 kap. 13 a § inte utvidgas, kommer regeringen endast kunna meddela föreskrifter om undantag för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas. regeringen inte kunna meddela föreskrifter om undantag för sådana boenden som behövs i den nu aktuella situationen. 2021/22:211 med att det nuvarande bemyndigandet inte gör det möjligt att meddela föreskrifter om undantag för att etablera boenden för personer som har fått uppehållstillstånd (se prop. 2016/17:195 s. 29). Eftersom kommissionen har aktiverat det s.k. massflyktsdirektivet kommer personerna från som utgångspunkt att ges uppehållstillstånd med tillfälligt skydd. Dessa personer kommer därför som utgångspunkt inte att vara asylsökande. En alternativ lösning kan vara att med tvång eller på frivillig grund etablera boenden inom ramen för de ordinarie reglerna. Det bedöms dock ta och bedöms inte vara ett realistiskt alternativ i den nu aktuella situationen. Uppgifter om vilka som berörs av regleringen Regleringen berör framför allt regeringen, , kommunerna och de personer som söker en i . I viss mån berörs även grannar och andra enskilda i närheten av de platser där tillfälliga boenden kommer att etableras. En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutningen till EU Den föreslagna regleringen bedöms vara nödvändig för att ska kunna fullgöra de skyldigheter som följer av . Regleringen bedöms inte gå utöver de skyldigheter som följer av anslutningen till EU. Behov av särskilda hänsyn när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och behov av speciella informationsinsatser För att uppnå syftet med regleringen behöver ikraftträdandet ske . Av det skälet föreslås att regleringen ska vara retroaktiv, så att de föreslagna undantagen även kan tillämpas på åtgärder som har påbörjats före ikraftträdandet, dock tidigast . Eftersom bemyndigandet framför allt berör förhållandet mellan och regeringen bedöms det inte vara nödvändigt med några speciella informationsinsatser. Däremot kan det behövas vägledning om sådana föreskrifter om undantag som regeringen meddelar med stöd av bemyndigandet, eftersom sådana föreskrifter innebär avsteg och undantag från de ordinarie plan- och byggreglerna. Exempelvis kan det vara lämpligt att informerar om sådana föreskrifter om undantag på sin webbplats PBL kunskapsbanken. har i uppdrag att ge råd och stöd om tillämpningen av (se 8 kap. 19 § första stycket plan- och byggförordningen [2011:338]). 7.2 Konsekvenser för staten Förslaget att utvidga bemyndigandet i 16 kap. 13 a § till att även omfatta personer som har rätt till uppehållstillstånd med tillfälligt skydd m.fl. innebär att det blir lättare för statliga myndigheter att etablera tillfälliga boenden för personer som har fått tillfälligt skydd enligt massflyktsdirektivet. Det föreslagna bemyndigandet leder till samma konsekvenser som det nuvarande bemyndigandet, med den skillnaden att boenden inte bara kan etableras för att inrymma asylsökande utan även för dem som åtnjuter skydd enligt bestämmelserna i 21 kap. utlänningslagen. Konsekvenserna blir därmed i praktiken desamma som de beskrivs i den proposition som ligger till grund för det nuvarande bemyndigandet. Det innebär att de konsekvenser som kan uppstå för staten hänger samman med hur regeringen använder bemyndigandet och att de avvikande föreskrifter som kan komma att meddelas kan förväntas innebära att processuella och materiella krav i begränsas (se prop. Föreskrifter om undantag påverkar i första hand , som ansvarar för att tillhandahålla boenden, och de myndigheter som i praktiken kan komma att delta i arbetet med att etablera boendena, bl.a. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och länsstyrelserna. Med stöd av bemyndigandet kan regeringen meddela föreskrifter om undantag som innebär att myndigheterna slipper söka bygglov, marklov och rivningslov för att tillfälliga boenden ska kunna etableras. Föreskrifterna kan även innebära undantag från de ordinarie kraven i som innebär att hänsyn vanligtvis ska tas till vissa allmänna intressen vid lokalisering av bebyggelse. Föreskrifterna kan även medge undantag från kraven på tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader i 8 kap. 9–12 §§ och bestämmelserna om genomförandet av bygg-, rivnings- och markåtgärder i 10 kap. 2–4 §§ samma lag, däribland att byggnadsverk kan anordnas i strid med det som har bestämts i en detaljplan eller områdesbestämmelser. I likhet med vad som gäller för det nuvarande bemyndigandet, som gör det möjligt för regeringen att meddela föreskrifter om undantag för att boenden för asylsökande snabbt ska kunna anordnas, ska sådana föreskrifter vara proportionella i förhållande till de intressen som de ordinarie bestämmelserna avser att skydda och främja. Föreskrifterna får dessutom endast avse åtgärder för ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk och avse åtgärder som pågår under högst . Färre processuella och materiella krav kan i viss mån bidra till att det blir svårare för statliga myndigheter att bevaka sina intressen. Exempelvis kan kraven på bygglov m.m. ha betydelse för att statliga myndigheter ska få kännedom om en åtgärd och därmed möjlighet att lämna upplysningar kring sådana förhållanden som kan ha betydelse för bedömningen av huruvida en viss åtgärd är lämplig eller inte i förhållande till vissa statliga verksamheter. Det kan också bli svårare för t.ex. att överblicka utvecklingen i länet om kravet på bygglov begränsas (jfr 11 kap. 12 § PBL). Av ett uppdrag som regeringen har gett till framgår dock att myndigheten ska samråda med om behovet av tillfälliga boenden och andra frågor som rör uppförandet av boendena (Ju2022/00943). Därigenom ges möjlighet att uppmärksamma på olämpliga etableringar, innan eventuella skador uppstår. 2021/22:211 I det förslag till föreskrifter som finns i promemorian föreslås även att de undantag som möjliggör nybyggnad endast ska omfatta åtgärder på statlig mark, vilket bör begränsa risken för skador på andra statliga intressen. För att undvika skador på områden av riksintresse för totalförsvaret finns i de föreslagna föreskrifterna även ett krav på att det för åtgärder som ska vidtas inom eller i anslutning till ett sådant område ska finnas ett skriftligt medgivande från den myndighet som har beslutat om riksintresseanspråket. Ett sådant krav bör leda till att det inte uppstår några skador på områden av riksintresse för totalförsvaret. Den föreslagna utvidgningen av tillämpningsområdet för bemyndigandet i 16 kap. 13 a § leder till samma konsekvenser som det nuvarande bemyndigandet, med den skillnaden att boenden inte bara kommer att kunna etableras för att inrymma asylsökande utan även för dem som åtnjuter skydd enligt bestämmelserna i 21 kap. utlänningslagen. Konsekvenserna blir därmed i praktiken desamma som de beskrivs i den proposition som ligger till grund för det nuvarande bemyndigandet. Vilka konsekvenser som kan uppstå för kommunerna till följd av lagändringen hänger samman med hur regeringen använder bemyndigandet (prop. 2016/17:195 s. 24). Bemyndigandet innebär bl.a. att vissa åtgärder helt kan komma att utföras utan kontroll. Ett bemyndigande av det slag som föreslås kan, såsom kommun framför, innebära begränsningar för den kommunala självstyrelsen. I 14 kap. 3 § regeringsformen slås fast att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. I en situation då det råder extraordinära förhållanden till följd av tillströmningen av personer som söker skydd är det mycket angeläget att samhället kan vidta de åtgärder som behövs för att göra det möjligt att snabbt kunna anordna boenden åt dessa. I förhållande till detta intresse bör inskränkningen i den kommunala självstyrelsen – som den föreslagna utvidgningen av tillämpningsområdet för bemyndigandet innebär – inte anses gå utöver vad som är nödvändigt. Bemyndigandet innebär att regeringen kommer att kunna meddela föreskrifter om att det ska vara möjligt att utan bygglov etablera boenden för asylsökande och personer som åtnjuter skydd enligt 21 kap. utlänningslagen. Det kan exempelvis handla om förläggningar i form av tält eller baracker. I det förslag till föreskrifter som finns i promemorian föreslås dock att de undantag som möjliggör nybyggnad endast ska omfatta åtgärder på statlig mark, vilket skulle begränsa konsekvenserna för kommunens del. Vidare anges att inriktningen bör vara att sådana enkla förläggningar endast ska användas om det blir nödvändigt det tar att bygga upp kapacitet av reguljära anläggningsboenden. Den omständigheten att åtgärderna är begränsade i tiden kan innebära att det i vissa fall uppstår ett behov av tillsyn , om byggnadsverket inte avvecklas på det sätt som förutsätts i bemyndigandet. Det kan i sin tur medföra ökat arbete och därmed ökade kostnader för , som dock ska ta ut byggsanktionsavgift för överträdel- Prop. 2021/22:211 ser. Det är dock osannolikt att staten inte skulle avveckla sådana enkla förläggningar, inom den tid som undantagen gäller. Bemyndigandet kan även användas för att ge kommunerna bättre möjligheter att anordna tillfälliga boenden för dem som söker sig till , exempelvis i en idrottshall eller i en skola. Sådana undantag gör det lättare för kommunen att utan föregående bygglovsprövning tillfälligt inhysa personer i byggnader som normalt används för något annat ändamål, innan individerna kan överflyttas till något av boenden. Den föreslagna utvidgningen av tillämpningsområdet för bemyndigandet i 16 kap. 13 a § leder till samma konsekvenser för företag som det nuvarande bemyndigandet, med den skillnaden att boenden inte bara kommer att kunna etableras för att inrymma asylsökande utan även för dem som åtnjuter skydd enligt bestämmelserna i 21 kap. utlänningslagen. Konsekvenserna blir därmed i praktiken desamma som de som beskrivs i den proposition som ligger till grund för det nuvarande bemyndigandet. De konsekvenser som kan uppstå för företag till följd av lagändringen hänger således samman med hur regeringen använder bemyndigandet (prop. 2016/17:195 s. 25). Bemyndigandet innebär bl.a. att vissa åtgärder helt kan komma att utföras utan föregående bygglovsprövning. Med stöd av bemyndigandet kan bl.a. tillfälliga boenden etableras i anslutning till platser där företag bedriver sin verksamhet. Det kan inte uteslutas att föreskrifterna kan medföra begränsade olägenheter för dessa företag, exempelvis om trafiksituationen förändras i anslutning till ett sådant boende. Dessa olägenheter bör emellertid vara av övergående natur, i synnerhet som undantagen endast tillåts gälla av högst . Det bör även vara möjligt att utforma föreskrifterna på ett sätt som innebär att tillfälliga boenden inte tillåts inom områden som kan innebära en inskränkning av företagens verksamheter enligt gällande miljötillstånd, som kommun är inne på. Den föreslagna utvidgningen av tillämpningsområdet för bemyndigandet i 16 kap. 13 a § leder till samma konsekvenser för enskilda som det nuvarande bemyndigandet, med den skillnaden att boenden inte bara kommer att kunna etableras för att inrymma asylsökande utan även för dem som åtnjuter skydd enligt bestämmelserna i 21 kap. utlänningslagen. Konsekvenserna blir därmed i praktiken desamma som de som beskrivs i den proposition som ligger till grund för det nuvarande bemyndigandet. De konsekvenser som kan uppstå för enskilda till följd av lagändringen hänger således samman med hur regeringen använder bemyndigandet (prop. 2016/17:195 s. 25). Lagändringen kan förväntas gynna dem som flyr från , eftersom de som utgångspunkt åtnjuter tillfälligt skydd enligt bestämmel- serna i 21 kap. utlänningslagen. De föreskrifter som regeringen kan med- dela med stöd av det föreslagna bemyndigandet kommer att få störst betydelse för dem som omfattas av dessa bestämmelser, däribland barn Genom att bemyndigandet kan användas för att underlätta etableringen av tillfälliga boenden för dem som omfattas av dessa bestämmelser ökar möjligheterna för att dessa kan ges tak över huvudet som kapaciteten i ordinarie boenden byggs De avsedda föreskrifterna innebär alltså bättre förutsättningar för att sådana personer kan inrymmas i ett boende, som ändringarna medför att sådana boenden som etableras kan komma att utföras med något lägre standard än om ändringarna inte hade genomförts. föra förslaget kan leda till att det blir svårt att tillgodose behovet av boenden och att boenden i högre grad kan behöva ordnas på ett mindre Det alternativet kan även leda till att det i vissa fall inte kommer att vara möjligt att tillgodose behovet av boenden i den omfattning som krävs. Det är angeläget att tiden i mycket enkla boenden blir så kort som möjligt för den enskilde. Enskilda kan i begränsad utsträckning beröras i egenskap av grannar eller ägare till eller innehavare av egendom m.m. genom att nya boenden i vissa fall kommer att kunna etableras i byggnader och på platser som annars inte hade ansetts vara möjliga för en sådan etablering. skrift meddelas som innebär att en åtgärd undantas från kravet på bygglov, kan enskilda drabbas av rättsförluster, genom att det då inte fattas något beslut som kan överklagas. Möjligheten att använda bemyndigandet på ett sådant sätt begränsas dock av såväl kravet på proportionalitet som att samhället behöver ha kontroll över nya anläggningsboenden. är det inte troligt att bemyndigandet kommer att användas på ett sätt så att kravet på bygglov tas bort för åtgärder som kan påverka omgivningen mer än i begränsad omfattning. Beroende på hur regeringen väljer att utforma eventuella föreskrifter kan det inte uteslutas att föreskrifterna kan medföra negativa konsekvenser för Eventuella undantag i fråga om krav på bygglov påverkar enskildas möjligheter att få etableringen prövad av eller i Konsekvenserna begränsas dock av att bemyndigandet innebär att regeringen enbart kan meddela föreskrifter som avser tidsbegränsade Bemyndigandet möjliggör undantag från kravet att det på tomten eller i närheten av den ska finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek och utevistelse när det är frågan om obebyggda tomter som ska bebyggas med en eller flera bostäder eller lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksamhet (8 kap. 9 § PBL). Eventuella risker för barn begränsas av att regeringens föreskrifter behöver utformas med hänsyn till , som bl.a. anger att barnets bästa ska beaktas. Som framhåller i sitt remissvar är det ur ett barn- perspektiv angeläget att familjer så fort som möjligt får möjlighet till lång- siktiga boendelösningar för att gynna barnens skolgång och möjligheten att skapa och behålla nätverk de kommer att vistas i . Det är även av stor vikt att tillfälliga boenden placeras i miljöer som är lämpliga för barn, i de fall barn kommer att vistas i dem. boenden nära trafikerade vägar och järnvägar utgöra stora risker för barn. 2021/22:211 Detsamma kan gälla boenden som placeras i nära anslutning till vatten- Konsekvenserna i dessa avseenden bör dock kunna begränsas genom att regeringens föreskrifter om undantag villkoras på lämpligt sätt. Det som utgör en tillfällig bostad för en skyddsbehövande kan, såsom framhåller, utgöra en stadigvarande arbetsplats för arbetstagare. För dessa gäller att byggnaden måste kunna erbjuda en arbetsplats som uppfyller de regler som läggs fast i arbetsmiljölagen (1977:1160) och anslutande föreskrifter. Föreskrifter om undantag enligt medför inga sänkta krav enligt dessa bestämmelser. De olägenheter som kan komma att uppstå för enskilda bör i allmänhet vara av övergående natur, i synnerhet som bemyndigandet endast får avse åtgärder för ändring av byggnadsverk eller nybyggnad av enkla byggnadsverk och avse åtgärder som pågår under högst . 7.6Konsekvenser för miljön och människors hälsa Den föreslagna utvidgningen av tillämpningsområdet för bemyndigandet i 16 kap. 13 a § leder till samma konsekvenser för miljön och människors hälsa som det nuvarande bemyndigandet, med den skillnaden att boenden inte bara kommer att kunna etableras för att inrymma asylsökande utan även för dem som åtnjuter skydd enligt bestämmelserna i 21 kap. utlänningslagen. Konsekvenserna blir därmed i praktiken desamma som de som beskrivs i den proposition som ligger till grund för det nuvarande bemyndigandet. De konsekvenser som kan uppstå för enskilda till följd av lagändringen hänger således samman med hur regeringen använder bemyndigandet (prop. 2016/17:195 s. 27). Författningsförslaget innebär bl.a. att regeringen ska kunna meddela föreskrifter som innebär undantag från kraven på tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader enligt 8 kap. . Även vissa bestämmelser om allmänna intressen i 2 kap. har betydelse för att bebyggelsen ska vara lämpligt utformad i förhållande till bl.a. hälso- och säkerhetsaspekter. Bland annat finns bestämmelser som anger att bebyggelse och byggnadsverk ska lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till människors hälsa och säkerhet, jord-, berg- och vattenförhållandena, möjligheterna att förebygga bullerstörningar, och risken för olyckor, översvämning och erosion. Om lovplikten för ett boende för personer som åtnjuter tillfälligt skydd enligt bestämmelserna i 21 kap. utlänningslagen tas bort, kan det medföra att byggnaderna blir olämpligt utformade i förhållande till dessa allmänna intressen. Kravet på att föreskrifterna ska vara proportionella innebär emellertid att det inte bör kunna komma i fråga att regeringen meddelar föreskrifter som innebär att nybyggnad kan utföras på ett sätt som medför oacceptabla risker för människors hälsa, säkerhet eller miljön. Förslaget kan dock medföra begränsade risker för människors hälsa om föreskrifterna medför att nya byggnader etableras i olämpliga lägen, t.ex. i förhållande till risken för mark- eller luftföroreningar. Det kan noteras att redan enligt gällande rätt kan medge sådana 2021/22:211 undantag i de fall som boendet tillkommer med stöd av ett tidsbegränsat bygglov (9 kap. 33 § första stycket PBL).