prop · H903142 · 2022-03-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:142 Effektivare bevisupptagning inom EU Regeringen överlämnar denna proposition till . antogs en omarbetad EU-förordning om samarbetet kring bevisupptagning på civilrättens område. Det huvudsakliga syftet med omarbetningen har varit att effektivisera samarbetet genom att digitalisera förfarandet i så stor utsträckning som möjligt. Ändringarna i den omarbetade förordningen innebär bl.a. att all kommunikation mellan medlemsstaterna ska ske elektroniskt via ett decentraliserat it-system. När muntlig bevisning ska tas upp direkt av den ansökande medlemsstaten ska videokonferens eller annan teknik för distanskommunikation som huvudregel användas. Vidare införs en möjlighet att ta upp bevisning på en annan medlemsstats territorium med hjälp av diplomatiska och konsulära tjänstemän. EU-förordningen blir direkt tillämplig i men medför följdändringar i tre lagar. I propositionen lämnas förslag till lagändringarna, som innebär att hänvisningar till den tidigare förordningen om bevisupptagning ändras till att avse den nya förordningen om bevisupptagning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2021/22:142 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1946:816) om bevisupptagning åt utländsk domstol ................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1946:817) om bevisupptagning vid utländsk domstol ............................... Förslag till lag om ändring i lagen (2003:493) om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur. Ärendet och dess beredning .............................................................. Gällande regler för bevisupptagning inom EU ............................... Den nuvarande förordningen............................................ Den svenska regleringen .................................................. Den nya bevisupptagningsförordningen ......................................... Behovet av en omarbetning av förordningen ................... Ändrade regler i den nya förordningen............................. Regler om digital kommunikation ................... Bevisupptagning via videokonferens som Bevisupptagning via diplomatiska och En ny definition av domstol ............................ Konsekvenser vid en obesvarad förfrågan....... Dataskydd, formulär, genomförandeakter, kommunikation och övervakning .................... Tillämpnings- och övergångsbestämmelser ..................... Ändringar i svenska författningar ................................................... Bevisupptagningsförordningen är direkt tillämplig.......... Hänvisningar i lag ska avse den nya Domstolar och centralt organ ........................................... Vissa kompletterande bestämmelser bör tas in i Bevisupptagning av diplomatiska och konsulära Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1946:816) om bevisupptagning åt utländsk domstol ............................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1946:817) om bevisupptagning vid utländsk domstol ............................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:493) om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur ......................... Sammanfattning av promemorian Nya regler för delgivning och bevisupptagning inom EU (Ds 2021:21).................................................................... Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2021/22:142 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1946:816) om bevisupptagning åt utländsk domstol. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1946:817) om bevisupptagning vid utländsk domstol. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:493) om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1946:816) om bevisupptagning åt utländsk domstol Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1946:816) om bevisupptagning åt utländsk domstol1 ska ha följande lydelse. Har i visst mål eller ärende en utländsk domstol gjort framställning hos en svensk domstol om att det ska vidtas någon åtgärd som hör till rättegången, såsom avläggande av ed, hållande av förhör med part eller upptagande av bevis genom vittne, sakkunnig eller syn eller av skriftligt bevis, och överlämnas framställningen genom till den svenska domstolen, ska den begärda åtgärden vidtas i enlighet med denna lag. Med utländsk domstol jämställs i denna lag det europeiska patentverket och annan som enligt en internationell överenskommelse som är bindande för får göra sådan framställning. Denna lag tillämpas inte om lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av om samarbete domstolar i fråga om 1Lagen omtryckt 1978:154. 2Senaste lydelse 2017:1001. Om en utländsk domstol i ett visst mål eller ärende har gjort en framställning hos en svensk domstol om att det ska vidtas någon åtgärd som hör till rättegången, såsom avläggande av ed, hållande av förhör med part eller upptagande av bevis genom vittne, sakkunnig eller syn eller av skriftligt bevis, och överlämnar framställningen till den svenska domstolen, ska den begärda åtgärden vidtas i enlighet med denna lag. Med utländsk domstol jämställs i denna lag det europeiska patentverket och annan som enligt en internationell överenskommelse som är bindande för får göra en sådan framställning. Denna lag tillämpas inte om lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, och rådets förordning (EU) 2020/1783 av om samarbete mellan medlemsstaternas dom- 2021/22:142 bevisupptagning i mål och ärenden stolar i fråga om bevisupptagning i av civil eller kommersiell natur mål och ärenden av civil eller (2017:1000) om utredningsorder är tillämplig. Denna lag träder i kraft . Denna lag tillämpas inte om lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, och rådets förordning (EU) 2020/1783 av om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur eller lagen (2017:1000) om eneuropeisk utredningsorder är tillämplig. Förslag till lag om ändring i lagen (1946:817) om bevisupptagning vid utländsk domstol Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1946:817) om bevisupptagning vid utländsk domstol ska ha följande lydelse. I mål eller ärende vid en svensk domstol får domstolen besluta att bevis ska tas upp vid en utländsk domstol. Sådan bevisupptagning får avse syn, skriftligt bevis eller förhör med vittne, sakkunnig, part under sanningsförsäkran, målsägande eller den som avses i 36 kap. 1 § andra eller tredje styckena . Denna lag tillämpas inte om lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur eller lagen (2017:1000) om en europeisk utredningsorder är tillämplig. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2017:1002. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2003:493) om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur. Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (2003:493) om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur samt 1 och 5 §§ ska ha följande lydelse. Lag om EG:s förordning om Lag om EU:s förordning om bevisupptagning i mål eller ärenden av civil eller kommersiell ärenden av civil eller kommersiell Denna lag innehåller komplet- Denna lag innehåller komplet- terande bestämmelser till Europa- förordning (EG) nr 1206/2001 av parlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1783 av den 25 nov- ember 2020 om samarbete mellan stolar i fråga om bevisupptagning i medlemsstaternas domstolar i fråga mål och ärenden av civil eller om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell Bevisupptagning på begäran av en domstol i en annan medlemsstat skall verkställas av en tingsrätt. Vid handläggningen tillämpas bestämmelser om bevisupptagning utom huvudförhandling, om inte annat följer av förordning (EG) nr 1206/2001. Bevisupptagning på begäran av en domstol i en annan medlemsstat ska verkställas av en tingsrätt. Vid handläggningen tillämpas bestämmelser om bevisupptagning utom huvudförhandling, om inte annat följer av förordning (EU) 2020/1783. Denna lag träder i kraft . 3Ärendet och dess beredning utfärdades och rådets förordning (EU) 2020/1783 om samarbete mellan medlemsstaterna i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (bevisupptagningsförordning). Förordningen, i sin svenska lydelse, finns i bilaga 1. Förordningen är en omarbetning av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av om samarbete mellan medlemsstaterna i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (bevisupptagningsförordning). med bevisupptagningsförordning utfärdades även och rådets förordning (EU) 2020/1784 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivningsförordning). Den förordningen är en omarbetning av och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 av om delgivning av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1348/2000 (delgivningsförordning) Huvuddelen av bestämmelserna förordningar ska börja tillämpas . Vissa bestämmelser som rör metoden för översändande av framställningar och andra handlingar ska börja tillämpas först som är beroende av när de genomförandeakter som inrättar det decentraliserade it-systemet antas. Med anledning av de omarbetade förordningarna har promemorian Nya regler för delgivning och bevisupptagning inom EU utarbetats inom (). I promemorian lämnas förslag till de författningsändringar som följer av de omarbetade förordningarna. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissvaren finns tillgängliga i (Ju2021/02498). I denna proposition behandlar regeringen promemorians lagförslag. Utöver promemorians lagförslag föreslås i propositionen en följdändring i lagen (1946:817) om bevisupptagning vid utländsk domstol. Därutöver behandlas vissa av promemorians förordningsförslag i propositionen (jfr propositionen EG:s bevisupptagningsförordning, prop. 2002/03:76). Förslagen är författningstekniskt och i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4Gällande regler för bevisupptagning inom EU Den nuvarande bevisupptagningsförordningen reglerar hur medlemsstaternas domstolar ska samarbeta vid bevisupptagning i gränsöverskridande situationer. Förordningen tillämpas när en domstol i en medlemsstat begär att få ta upp bevisning i en annan medlemsstat, antingen direkt eller genom den tillfrågade medlemsstatens försorg (artikel 1). En förutsättning för hjälp enligt förordningen är att den begärda bevisningen är avsedd att användas i ett inlett eller planerat rättsligt förfarande. Framställningar om hjälp med bevisupptagning ska göras direkt mellan behöriga domstolar i medlemsstaterna (artikel 2). Kommissionen för en förteckning över medlemsstaternas behöriga domstolar. Medlemsstaterna ska också utse ett centralt organ med ansvar att stödja och hjälpa de behöriga domstolarna (artikel 3). Framställningar om hjälp med bevisupptagning och andra meddelanden ska översändas på det snabbast möjliga sätt som den mottagande medlemsstaten har angett att den kan godta (artikel 6). Den anmodade (mottagande) domstolen ska verkställa bevisupptagningen utan dröjsmål och senast från det att begäran kom in (artikel 10). Bevisupptagningen ska verkställas i enlighet med den mottagande medlemsstatens nationella rätt om den ansökandedomstolen inte har begärt verkställighet enligt ett särskilt förfarande. En sådan begäran ska tillmötesgås om det inte är oförenligt med lagstiftningen i den mottagande medlemsstaten eller innebär betydande praktiska svårigheter. Den ansökande domstolen kan t.ex. begära att bevisupptagningen sker genom video- eller telefonkonferens. Parter och ombud ska som utgångspunkt ha rätt att närvara vid bevisupptagningen, liksom företrädare för den ansökande domstolen (artiklarna 11 och 12). Om det är nödvändigt ska den mottagande domstolen använda sig av tvångsåtgärder, i de fall och i den omfattning som följer av lagstiftningen i det land där domstolen är belägen (artikel 13). Under vissa förutsättningar kan en domstol vägra att verkställa en bevisupptagning, t.ex. när den person som ska höras är förbjuden att vittna eller om den domstol som har mottagit framställningen inte är behörig (artikel 14). En domstol kan också begära att få ta upp bevisning direkt i en annan medlemsstat (artikel 17). Sådan direkt bevisupptagning verkställs av en person utsedd av den ansökande medlemsstaten och som huvudregel i enlighet med den egna lagstiftningen. Den mottagande medlemsstaten kan ställa vissa villkor för bevisupptagningen och ska uppmuntra användningen av kommunikationsteknik, t.ex. video- eller En framställning om direkt bevisupptagning får endast vägras om den begärda bevisupptagningen skulle strida mot Prop. 2021/22:142 grundläggande rättsprinciper i den egna medlemsstaten, eller om ansökan innehåller något formellt fel. Bevisupptagningsförordningen är i alla delar bindande och direkt tillämplig i . Den har företräde framför om bevisupptagning i utlandet i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, SÖ 1975:34 (). I lagen (2003:493) om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur finns kompletterande bestämmelser till bevisupptagningsförordning både vad gäller bevisupptagning i på begäran av en annan medlemsstat och bevisupptagning vid en domstol i en annan medlemsstat. Om en domstol i en annan medlemsstat begär att få ta upp bevis i ska begäran verkställas av en tingsrätt. Vid handläggningen tillämpas bestämmelser om bevisupptagning utom huvudförhandling, om inte annat följer av bevisupptagningsförordning (5 § lagen om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur). Lagen innehåller också särskilda behörighetsregler. Om framställningen gäller en åtgärd som avser en fysisk person, är behörig tingsrätt den inom vars område personen har sitt hemvist eller uppehåller sig. Om personen i fråga samtycker till att en annan tingsrätt verkställer framställningen, är den domstolen också behörig. Om framställningen gäller syn på en fastighet eller ett annat föremål som inte lämpligen kan flyttas, är den tingsrätt behörig inom vars område fastigheten eller föremålet finns. Andra åtgärder ska verkställas av den tingsrätt som tar emot framställningen (6 § samma lag) Frågor om bevisning regleras i 35–41 kap. i . Allmänna regler om bevisning finns i 35 kap. Bestämmelser om bevisning genom vittnesförhör, förhör med part och med målsägande som inte för talan, skriftliga bevis, syn och sakkunnig tas upp i särskilda kapitel. I kapitel 41 finns regler om bevisning till framtida säkerhet. Om rätten beslutar att bevis ska tas upp av en utländsk domstol gäller vad som särskilt är stadgat (35 kap. 12 § ). Enligt lagen om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur får svenska domstolar begära att en domstol i en annan medlemsstat ska ta upp bevisning enligt bevisupptagningsförordning (2§). Svenska domstolar får också ta upp bevisning direkt i en annan medlemsstat, om en begäran om det har godtagits av det centrala organet eller den behöriga myndigheten i den staten. De får dessutom utan särskild begäran ta upp bevisning direkt i en annan medlemsstat, om det sker på grund av ett särskilt avtal (4 § den lagen). När bevisupptagning äger rum vid en domstol i en annan medlemsstat får parter och ombud närvara (3 § samma lag). Vissa kompletterande bestämmelser till bevisupptagningsförordning har tagits in i tillkännagivandet (2003:483) om EG:s förordning 2021/22:142 om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur. I tillkännagivandet anges att regeringen har utsett till centralt organ med de uppgifter som följer av förordningen och att departementet bl.a. fattar beslut i fråga om framställningar om direkt bevisupptagning (1 §). Vidare framgår att översändande av handlingar till får ske genom post, bud eller telefax eller, efter överenskommelse i det enskilda fallet, på annat sätt (2 §) samt att standardformulär som används för framställningar till ska fyllas i på svenska eller engelska (3 §). Bestämmelser om bevisupptagning i internationella förhållanden på civilrättens område finns även i lagen (1946:816) om bevisupptagning åt utländsk domstol och i lagen (1946:817) om bevisupptagning vid utländsk domstol. Lagarna tillämpas dock inte om 2001 års bevisupptagningsförordning är tillämplig. I lagarna finns därför en upplysningsbestämmelse om detta. 5.1Behovet av en omarbetning av förordningen I enlighet med EU:s riktlinjer för bättre lagstiftning gjorde kommissionen en utvärdering av bl.a. bevisupptagningsförordning. Syftet var att bedöma förordningens tillämpning mot bakgrund av de fem obligatoriska huvudkriterierna ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, konsekvens och mervärde för EU. Av rapporten från utvärderingen drog kommissionen ett antal slutsatser kring hur medlemsstaternas samarbete skulle kunna effektiviseras. Kommissionen konstaterade att kontakterna mellan medlemsstaterna fortfarande nästan uteslutande är pappersbaserade, vilket påverkar kostnader och effektivitet negativt. Vanligen hålls inte de tidsfrister som förordningen anger. Även om språket är teknikneutralt används i praktiken inga moderna kommunikationssätt. Betydande förbättringar i det hänseendet skulle kunna uppnås genom att använda redan befintliga produkter och rättsliga normer inom EU. Mot bakgrund av att videokonferenser sällan används för att höra personer i en annan medlemsstat ansåg kommissionen att det fanns ett behov av att modernisera, digitalisera och använda modern teknik vid gränsöverskridande bevisupptagning. Sammanfattningsvis drog kommissionen slutsatsen att en ökad användning av modern teknik skulle kunna förbättra rättssäkerheten genom att minimera förseningar och onödiga kostnader för privatpersoner, företag och offentliga förvaltningar samt åtgärda brister i skyddet av parternas processuella rättigheter. Det bedömdes därför finnas ett behov av att omarbeta förordningen med fokus på ett mer digitalt förfarande för bevisupptagning. 5.2Ändrade regler i den nya förordningen 5.2.1Regler om digital kommunikation Ett decentraliserat it-system ska inrättas Som ett resultat av slutsatserna i den utvärdering som gjordes har kommissionens mål med den omarbetade förordningen varit att främja en digitalisering av förfarandet för bevisupptagning. Den största förändringen i detta hänseende är att det ska inrättas ett decentraliserat it-system för utbyten av uppgifter enligt förordningen. All kommunikation mellan medlemsstaterna ska sedan ske via det systemet (artikel 7 och skäl 7 bevisupptagningsförordning). Ett decentraliserat it-system definieras som ett nätverk av nationella itsystem och interoperabla accesspunkter, som drivs under varje medlemsstats individuella ansvar och förvaltning och som möjliggör ett säkert och tillförlitligt gränsöverskridande utbyte av uppgifter mellan de nationella it-systemen (artikel 2 bevisupptagningsförordning). Ett sådant decentraliserat it-system ska bygga på en interoperabel lösning och kan exempelvis, och utan att det föregriper vidare tekniska framsteg, baseras på e-Codex (skäl 7 bevisupptagningsförordning). E-Codex kan enklast beskrivas som en europeisk infrastruktur för att utbyta information elektroniskt i gränsöverskridande rättsliga förfaranden. Systemet har tagits fram inom ramen för e-juridiksamarbetet och används på frivillig basis av vissa medlemsstater i pilotprojekt i några utvalda rättsliga instrument. Styrningen och förvaltningen av e-Codex hanteras av ett konsortium av framför allt medlemsstater. har inte deltagit i samarbetet och använder ännu inte systemet. Regeringen har dock gett i uppdrag att genomföra en svensk anslutning till det europeiska elektroniska systemet för åklagares hantering av förfrågningar och svar om digital bevisning, e-Evidence, som baseras på systemet (se regeringens beslut om Uppdrag till att ansluta till e-Evidence-systemet, dnr Ju2019/01673 och Ju2020/03638). Anslutningen ska vara genomförd . All kommunikation mellan medlemsstaterna ska ske digitalt Den nya huvudregeln för kommunikationen mellan medlemsstaternas domstolar, centrala organ och behöriga myndigheter är alltså att denna ska ske via ett säkert och tillförlitligt decentraliserat it-system. Det innebär att framställningar och meddelanden enligt bevisupptagningsförordningen, ska skickas elektroniskt via it-systemet (artikel 7 bevisupptagningsförordning). Undantag från huvudregeln får endast göras om störningar i systemet gör det omöjligt att använda eller om det finns andra exceptionella omständigheter. Exempel på sådana omständigheter kan vara att de bevis som ska översändas inte går att skicka elektroniskt eller att det originaldokument som ska skickas behövs i pappersformat. Ett annat exempel är att en konvertering till elektronisk form av de dokument som ska skickas skulle innebära en oproportionell administrativ börda (skäl 12 bevisupptagningsförordning). 2021/22:142 När det decentraliserade it-systemet inte används ska översändandet ske på det snabbaste och lämpligaste alternativa sättet. Alternativa metoder kan vara posttjänster eller andra former av elektronisk överföring. Vid val av alternativ metod ska även behovet av att överföringen kan ske på ett säkert sätt beaktas (artikel 7.4 och skäl 12 bevisupptagningsförordning). Om en handling som ska skickas via det decentraliserade it-systemet kräver eller innehåller en handskriven underskrift eller stämpel får kvalificerade elektroniska underskrifter eller kvalificerade elektroniska stämplar i stället användas. Sådana underskrifter och stämplar ska uppfylla de krav som ställs i den s.k. eIDAS-förordningen (och rådets förordning [EU] nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG) (artikel 7.3 bevisupptagningsförordning). Framtagande av tekniska specifikationer och en referensprogramvara Som anförs ovan ska det decentraliserade it-systemet baseras på e-Codex, även om förordningen öppnar upp för framtida teknisk utveckling på området (artikel 2 och skäl 7 bevisupptagningsförordning). Inrättandet av systemet ska ske genom antagandet av genomförandeakter (artikel 25 bevisupptagningsförordning). I dessa akter ska bl.a. anges den tekniska specifikation som fastställer de elektroniska kommunikationsmetoderna för det decentraliserade itsystemet och de tekniska specifikationerna för kommunikationsprotokollen. Akterna ska också fastställa målen för informationssäkerhet och minimimålen för tillgänglighet och därtill relaterade tekniska krav för de tjänster som tillhandahålls genom it-systemet. Genom akterna ska det även inrättas en styrkommitté som består av företrädare för medlemsstaterna och som har i uppgift att säkerställa driften och underhållet av det decentraliserade it-systemet.