prop · H903160 · 2022-03-22 00:00:00 — De skyddsfaktorer som lyfts fram är bl.a. att eleven är motiverad till att lära sig och genom detta lyckas i sitt skolarbete samt att detta sker i ett positivt skolklimat. Att minska brottsligheten och öka tryggheten är ett viktigt mål för regeringen. För såväl brottsoffer som för samhället i stort medför brottslig- het många negativa konsekvenser. Brott som begås i skolan är vidare en källa till otrygghet som försvårar elevernas utveckling och lärande. Regeringen anser att skolan är en betydelsefull aktör i det brottsföre- byggande arbetet, inte minst genom sitt värdegrundsuppdrag att förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande demokratiska värderingar. Ett systematiskt och väl utvecklat arbete kring trygghet och studiero, bl.a. genom skolans ordningsregler, kan även skapa tydliga ramar och förväntningar för samvaron i skolan. Regeringen bedömer att detta kan vara särskilt viktigt för elever som riskerar att utveckla negativa beteenden och därmed bidra till en bättre skolgång för såväl dessa elever som övriga elever i skolan. En trygg skolgång och att gå ut skolan med goda kunskaper kan vidare minska risken för kriminalitet och utanförskap (Bedöma risk och behov för barn och unga som begår brott eller har annat normbrytande beteende. , 2020). Regeringens förslag syftar till att förbättra tryggheten och studieron och därigenom förbättra kunskaps- resultaten. En förbättrad arbetsmiljö och att eleverna ges bättre förutsätt- ningar att nå målen för utbildningen minskar risken för att eleven inte fullgör sin skolgång med godkända betyg. Genom bl.a. ett väl utvecklat förebyggande arbete för att skapa trygghet i skolan kan vidare risken för att brott begås minska. Sammantaget bedömer regeringen därmed att förslagen kan få en positiv effekt för det brottsförebyggande arbetet. 14.9Konsekvenser för medlemskap i unionen Förslagen berör inte frågor som är reglerade i . 2021/22:160 15 Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 3 § Varje huvudman inom skolväsendet ska på huvudmannanivå systematiskt och kontinuerligt planera och följa upp utbildningen, analysera orsakerna till uppföljningens resultat och utifrån analysen genomföra insatser i syfte att utveckla utbildningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om huvudmannens ansvar för att det bedrivs ett systematiskt och kontinuerligt kvalitetsarbete. Ändringen innebär ett förtydligande av huvudmannens ansvar för det systematiska kvalitetsarbetet. Utöver att planera, följa upp och utveckla utbildningen, ska huvudmannen även analysera orsakerna till de resultat som framkommer vid uppföljningen av verksamheten. Detta innebär att det inte räcker med att endast sammanställa resultat eller beskriva skilln- ader i resultat mellan skolor, årskurser eller kön. Det behöver också göras en analys av vad som är tänkbara orsaker till bl.a. trender i utvecklingen eller skillnader mellan olika skolor. Slutligen förtydligas att val av insatser för att utveckla utbildningen ska utgå ifrån denna analys. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. 4 § Sådan planering, uppföljning, analys och utveckling av utbildningen som anges i 3 § ska genomföras även på förskole- och skolenhetsnivå. Kvalitetsarbetet på enhetsnivå ska genomföras under medverkan av lärare, förskollärare, övrig personal och elever. Barn i förskolan, deras vårdnadshavare och elevernas vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta i arbetet. Rektorn ansvarar för att kvalitetsarbete vid enheten genomförs enligt första och andra styckena. Paragrafen innehåller bestämmelser om rektorns ansvar för att det på förskole- och skolenhetsnivå bedrivs ett motsvarande systematiskt kvali- tetsarbete som enligt 3 § ska bedrivas på huvudmannanivå. Ändringen i första stycket innebär ett förtydligande av att rektorn på förskole- och skolenhetsnivå, i likhet med huvudmannen, ska analysera de bakomliggande orsakerna till de resultat som framkommer vid uppfölj- ningen av verksamheten och att val av insatser för att utveckla utbild- ningen ska utgå ifrån denna analys. Analysen behöver utgå från upp- följningens resultat och kan inkludera olika aspekter och perspektiv utifrån de behov som framkommer i uppföljningen. Det är huvudmannen som är ytterst ansvarig för att rektorn har de förutsättningar som han eller hon behöver för att kunna ta det ansvar för trygghet och studiero som rektorn har enligt läroplanerna (1 kap. 11 § och 2 kap. 8 § skollagen). Övervägandena finns i avsnitt 7.2. 6 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur det systematiska kvalitetsarbetet ska bedrivas. Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om hur det systematiska kvalitetsarbetet ska bedrivas. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. 8 § Huvudmannen ska ta emot och utreda klagomål mot utbildningen. När huvud- mannen har tagit emot ett klagomål ska huvudmannen bekräfta detta, skyndsamt göra den utredning som behövs för att kunna hantera klagomålet och återkoppla till den som har framfört klagomålet. Huvudmannen ska ha skriftliga rutiner för klagomålshanteringen och aktivt verka för att rutinerna är kända bland elever, vårdnadshavare och personal. Paragrafen innehåller bestämmelser om huvudmannens hantering av klagomål mot utbildningen och rutiner för detta. Av tillägget i andra meningen framgår att huvudmannen – när denne har tagit emot ett klagomål – ska bekräfta att klagomålet har tagits emot, skyndsamt göra den utredning som behövs för att kunna hantera klago- målet och återkoppla till den som har framfört klagomålet. Den utredning som huvudmannen ska genomföra kan handla om att inhämta uppgifter från rektorn eller viss personal vid en berörd skolenhet eller andra upp- gifter som behövs för att klargöra väsentliga förhållanden i ärendet. Vilken utredning som behövs för att kunna hantera klagomålet beror på omstän- digheterna i det enskilda fallet och är upp till huvudmannen att bestämma. I vissa fall kan det krävas en mer djuplodande utredning där såväl rektor som lärare, elevhälsa eller annan skolpersonal involveras. I andra fall kan t.ex. ett samtal mellan rektorn och eleven eller elevens vårdnadshavare vara tillräckligt för att få det underlag som behövs. Det är dock viktigt att inte ålägga lärare och annan skolpersonal mer administrativt arbete än vad som är nödvändigt för att utreda ärendet. Om det framkommer att det finns brister i verksamheten åligger det huvudmannen enligt 7 § att vidta nöd- vändiga åtgärder. Det går inte att ställa upp en fast tidsgräns för att skynd- samhetskravet ska vara uppfyllt. Att utredningen ska göras skyndsamt innebär dock att utredningen ska påbörjas utan dröjsmål och att åter- koppling i vart fall ska ske så snart som ärendet är utrett. Vilken informa- tion som ska ges vid återkoppling till den som framfört klagomålet beror på det enskilda fallet. Generellt finns det anledning att informera om klagomålet kommer att föranleda någon åtgärd eller inte samt, i de fall det är lämpligt, vilken eller vilka åtgärder som vidtas. Ärendets karaktär och berörda parters förutsättningar att ta emot information, som t.ex. om det förekommer begränsade språkkunskaper, bör ligga till grund för bedömn- ingen av hur återkopplingen ska gå till. Om det är ett klagomål som berör en allvarlig brist kan det kräva både skriftlig och muntlig återkoppling. För ett klagomål som berör något mindre allvarligt kan det räcka med en kort skriftlig eller muntlig återkoppling. 2021/22:160 Tillägget i tredje meningen innebär att huvudmannen ska ha skriftliga rutiner för klagomålshanteringen och aktivt ska verka för att rutinerna är kända bland elever, vårdnadshavare och personal. Utöver de skyldigheter som framgår av andra meningen överlämnas till varje huvudman att bestämma hur klagomålshanteringen ska organiseras och vad som därmed behöver ingå i rutinerna (jfr prop. 2009/10:165 s. 673). Skyldigheten att aktivt verka för att rutinerna är kända innebär att huvudmannen ska vidta aktiva åtgärder för att sprida information om rutinerna. Detta kan t.ex. ske genom att olika kommunikationssätt kombineras och att informationen lämnas regelbundet eller vid upprepade tillfällen. Det bör alltså inte betraktas som tillräckligt att vid ett enstaka tillfälle ha lämnat muntlig information eller att rutinerna finns tillgängliga på huvudmannens webb- plats. Det kan även innebära att informationen anpassas efter mottagarnas olika förutsättningar, t.ex. genom att den översätts till språk som är vanligt förekommande bland elever och föräldrar. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. 5 kap. Trygghet och studiero 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –tillämpningsområde (2 §), –arbetsmiljö (3–4 e §§), –ordningsregler (5 §), –disciplinära och andra särskilda åtgärder (6–23 §§), och –dokumentation (24 §). I paragrafen beskrivs innehållet i 5 kap. om trygghet och studiero. Ändringen i den andra strecksatsen föranleds av att det införs fem nya paragrafer under mellanrubriken arbetsmiljö. 3 § Alla elever ska tillförsäkras en skolmiljö där utbildningen präglas av trygghet och undervisningen av studiero. Med studiero avses att det finns goda förut- sättningar för eleverna att koncentrera sig på undervisningen. Huvudmannen ska säkerställa att det på skolenheten bedrivs ett förebyggande arbete som syftar till att skapa trygghet och studiero. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om det förebyggande arbetet. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att utbildningen måste utformas så att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. Det görs ett tillägg i den nuvarande bestämmelsen, som bildar första stycket första meningen, som innebär att utbildningen ska präglas av trygghet och undervisningen av studiero. Med undervisning avses sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kun- skaper och värden. Utbildning avser den verksamhet inom vilken under- visning sker utifrån bestämda mål (1 kap. 3 §). Utbildningen är således ett vidare begrepp och omfattar, utöver undervisningen, i princip all verk- Prop. 2021/22:160 samhet, både i den inre och yttre miljön, som anordnas av huvudmannen och som vanligtvis äger rum under skoldagen, t.ex. skolmåltider och raster (prop. 2009/10:165 s. 633) Ändringen innebär att begreppet trygghet kopplas samman med begreppet utbildning för att tydliggöra att elever ska vara trygga i alla delar som hör till utbildningen, medan studiero knyts ihop med undervisning för att förtydliga att det är i den delen av utbild- ningen som handlar om undervisning som studiero ska uppnås. I första stycket andra meningen, som är ny, definieras begreppet studie- ro. Med studiero avses att eleverna har goda förutsättningar att ägna sig åt och koncentrera sig på undervisningen. Med detta menas inte bara att undervisningen ska vara fri från ordningsstörningar utan även att varje elev ska tillförsäkras goda förutsättningar för lärande, bl.a. genom en väl- planerad och strukturerad undervisning. De förutsättningar som avses in- kluderar därmed både den fysiska miljö där eleverna befinner sig, t.ex. avsaknad av buller och höga ljud vid moment som kräver koncentration, och att den undervisning som bedrivs främjar elevernas koncentration. Det senare kan ske genom att det är tydligt för eleverna vad de ska ägna sig åt, att de får den ledning och stimulans som de behöver att genomföra arbetet, och att undervisningen är varierad. För elever i behov av extra anpass- ningar eller särskilt stöd är tillhandahållandet av adekvat stöd en för- utsättning för att dessa elever ska ges goda förutsättningar att koncentrera sig på undervisningen och därmed försäkras studiero. I andra stycket, som är nytt, anges att det är huvudmannen som ska säkerställa att det på skolenheten bedrivs ett förebyggande arbete som syftar till att skapa trygghet och studiero. I detta ingår att huvudmannen ska se till att rektorn har de förutsättningar som behövs för att bedriva ett sådant arbete. Huvudmannen måste bl.a. se till att rektorn har de resurser som krävs för att trygghet och studiero ska kunna tillförsäkras alla elever. Vidare ska huvudmannen se till att den personal som har hand om utbild- ningen i den verksamhet som huvudmannen har ansvar för ges möjligheter till kompetensutveckling och att all personal i den verksamhet som huvudmannen har ansvar för har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet (2 kap. 34 § skollagen). Ett förebyggande arbete innebär bl.a. att skolor och huvudmän följer upp elevernas såväl trygghet som studiero. Det innebär även att skolor och huvudmän analyserar vilka hinder som finns för att elever ska vara trygga och ha studiero och aktivt verkar för att dessa hinder undanröjs. Det kan bl.a. innebära att skolan förebygger ordningsstörningar genom väl förankrade ordningsregler och ett gemensamt förhållningssätt bland personalen och utveckling av det pedagogiska ledarskapet i klassrummet. Det kan även innebära ett fokus på att erbjuda en varierad undervisning av hög kvalitet och de extra anpass- ningar, särskilda stöd och utmaningar som eleverna behöver. Det före- byggande arbetet omfattar även ett aktivt arbete med att främja de normer och värden som ska prägla utbildningen, bl.a. alla människors lika värde och respekt för andra människors egenvärde samt jämställdhet, och åt- gärder inriktade mot specifika problem som sexuella trakasserier eller andra former av kränkningar. Sammansättningen av elever på olika skolenheter kan också vara en av de faktorer som ingår i de analyser som ska göras. Utifrån en uppföljning och analys av vilka behov som finns i 2021/22:160 verksamheten kan både mer generella och särskilt riktade åtgärder behöva vidtas. Tredje stycket är nytt och innehåller ett bemyndigande som gör det möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om det förebyggande arbete som avses i andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 4 a § Vid undervisning får endast sådan användning av mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning förekomma som 1.sker enligt lärarens instruktioner i syfte att främja elevernas utveckling och lärande, eller 2.utgör extra anpassningar eller särskilt stöd enligt 3 kap. Om det finns särskilda skäl får dock rektorn eller en lärare tillåta en enskild elev att använda en mobiltelefon eller annan elektronisk kommunikationsutrustning även i andra fall än som avses i första stycket. Denna paragraf gäller inte för vuxenutbildning. Paragrafen är ny. Den innehåller bestämmelser om användning av mobil- telefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning vid under- Av första stycket första punkten framgår att mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning vid undervisning endast får an- vändas enligt lärarens instruktioner i syfte att främja elevernas utveckling Det innebär att privat användning som huvudregel inte är tillåten och det gäller oavsett om det är av skolan tillhandahållen elektronik eller en elevs privata utrustning. Ett eventuellt användande av mobil- telefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning ska därmed utgöra ett medel i undervisningen för att utveckla eleverna mot utbild- Utgångspunkten är att läraren ger generella instruktioner. Lärarens instruktion behöver dock inte vara samma för alla elever. kan arbeta med olika uppgifter och utifrån det pedagogiska syftet kan elever som arbetar med en viss typ av uppgifter få använda mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning medan andra som arbetar med andra uppgifter inte får det. Enligt första stycket andra punkten ska det även vara möjligt att använda mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning om användningen sker som en extra anpassning eller särskilt stöd enligt 3 kap. Det kan handla om att en elev t.ex. använder en mobiltelefon med anpassa- de program som en extra anpassning i undervisningen enligt 3 kap. 5 § eller att användning av teknik som faller inom ramen för bestämmelsen är en del av ett beslut om åtgärdsprogram för elever som ska ges särskilt stöd enligt 3 kap. 9 §. Om en elev bedöms ha behov av en mobiltelefon eller liknande som ett pedagogiskt hjälpmedel utan att det finns någon koppling till bestämmelserna om extra anpassning och särskilt stöd i 3 kap. skol- lagen, får användning av sådan utrustning ske enligt lärarens instruktioner enligt första punkten, i syfte att främja elevens utveckling och lärande. Regleringen är tillämplig vid undervisning. För att kunna tillämpas krävs dock att det finns en avgränsad lektionstid där undervisning bedrivs eller att det är fråga om en annan avgränsad lärarledd aktivitet. s.k. närundervisning, där elever och lärare inte är åtskilda i rum eller tid, och fjärrundervisning, som bedrivs med informations- och kommunika- tionsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 §) Prop. 2021/22:160 omfattas. Vid distansundervisning där elev och lärare är åtskilda i både rum och tid saknas dock tydliga gränser för när undervisningen pågår och bestämmelsen blir inte tillämplig, utom i de delar andra former av under- visning används inom ramen för distansundervisning enligt 22 kap. 2 § andra stycket. Regleringen är teknikneutral och omfattar mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning. Begreppet annan elektronisk kom- munikationsutrustning omfattar alla former av digitala föremål och verktyg som elever kan använda för kommunikation som t.ex. smarta klockor, datorer, surfplattor och andra digitala medier. Bestämmelsen innebär inte en utökad rätt att omhänderta föremål. En rätt att vid undervisning omhänderta mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning för att förebygga störningar i undervisningen regleras i 4 b §. En rätt att omhänderta föremål i reaktivt syfte regleras i Sistnämnda bestämmelse ger all personal befogenhet att omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen, kränkande för elever eller personal eller som kan utgöra en fara för säker- heten i utbildningen, se kommentaren till den paragrafen. När det gäller omhändertagande enligt 22 § kan fysiska ingripanden i vissa undantagsfall behöva ske med tillämpning av 6 § första stycket för att kunna säkerställa ett omhändertagande, se kommentaren till den paragrafen. Bestäm- melserna i förevarande kapitel ger inte rätt till kroppsvisitation och kropps- besiktning. Det är således inte tillåtet att t.ex. känna med händerna utanpå en elevs kläder eller i fickorna eller att leta igenom en elevs ryggsäck. Enligt andra stycket får rektorn eller en lärare tillåta att en enskild elev använder en mobiltelefon eller annan elektronisk kommunikations- utrustning även i andra fall än som avses i första stycket om det är motiv- erat av särskilda skäl. Med särskilda skäl avses sådana fall som inte är hänförliga till elevens utveckling och lärande. Det kan handla om att en elev behöver ha tillgång till sin mobiltelefon för att kunna bli nådd , av t.ex. familje- eller hälsoskäl, eller att en elev t.ex. på grund av psykisk ohälsa har särskilda skäl att vid olika tillfällen snabbt kunna kontakta vårdnadshavaren. Möjligheten att i dessa fall tillåta an- vändning ska tillämpas restriktivt och innebär inte en möjlighet att tillåta användning av mobiltelefoner eller annan kommunikationsutrustning för hela undervisningsgrupper. Av paragrafens tredje stycke framgår att bestämmelsen inte omfattar vuxenutbildning (jfr 2 §). Övervägandena finns i avsnitt 10.3. 4 b § Rektorn, en lärare eller en handledare som avses i 21 kap. 13 § får om- händerta mobiltelefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning för att förebygga störningar i undervisningen. Rektorn eller en lärare får omhänderta sådan utrustning även för att förebygga kränkande fotografering enligt 4 kap. 6 a § eller annan kränkande fotografering eller filmning av någon som inför eller efter en idrottslektion be- finner sig i ett omklädningsrum, en dusch eller ett annat liknande utrymme. Rektorn eller en lärare får även i andra liknande situationer eller om det finns särskilda skäl omhänderta mobiltelefoner eller annan elektronisk kommuni- kationsutrustning för att förebygga kränkande fotografering eller filmning. Den som får omhänderta mobiltelefoner eller annan elektronisk kommuni- kationsutrustning enligt första, andra eller tredje stycket får även uppdra åt någon annan att göra detta. Denna paragraf gäller inte för vuxenutbildning. I paragrafen, som är ny, regleras under vilka förutsättningar mobiltelefoner och annan elektronisk kommunikationsutrustning kan omhändertas i före- Ett omhändertagande ska enligt första stycket kunna ske för att före- bygga störningar i undervisningen. Det innebär att rektorn, en lärare eller handledare inte behöver invänta att en störning inträffar för att kunna om- Bestämmelsen ger t.ex. utrymme för en lärare att samla in elevernas mobiltelefoner inför början av den lärarens lektioner. Enligt andra stycket får rektorn eller en lärare omhänderta elektronisk kommunikationsutrustning även för att förebygga kränkande fotografering enligt 4 kap. 6 a § eller annan kränkande fotografering eller filmning av elever som inför eller efter en idrottslektion befinner sig i ett omklädningsrum, en dusch eller ett annat liknande utrymme. sen möjliggör att rektorn eller läraren omhändertar elektronisk kommuni- kationsutrustning under de raster eller delar av raster som föregår respek- tive följer efter en idrottslektion och som tas i anspråk för ombyten eller Med formuleringen ”annan kränkande fotografering eller film- ning” avses t.ex. kränkande fotografering eller filmning som sker helt öppet, t.ex. en elev som öppet fotograferar eller filmar en annan elev mot dennes vilja när denne befinner sig naken i duschen. eller filmning kan utgöra ofredande enligt 4 kap. 7 § . I tredje stycket regleras rätten för rektorn eller en lärare att även i andra liknande situationer än de som avses i andra stycket omhänderta mobil- telefoner eller annan elektronisk kommunikationsutrustning för att före- bygga kränkande fotografering enligt 4 kap. 6 a § eller annan kränkande fotografering eller filmning. Det kan t.ex. röra sig om situa- tioner då någon inför eller efter en annan lektion än en idrottslektion be- finner sig i ett omklädningsrum, en dusch eller ett annat liknande utrymme. Andra liknande situationer kan också föreligga vid exempelvis ombyte under friluftsdagar eller inför eller efter en teateruppsättning eller om det finns behov av att förebygga kränkande fotografering eller filmning på Vidare föreskrivs en rätt till sådant omhändertagande om det föreligger särskilda skäl. Sådana särskilda skäl kan föreligga i andra situa- tioner, där det inte är fråga om behov av att förebygga kränkande foto- grafering i utrymmen som omklädningsrum och toaletter, där rektor eller lärare gör bedömningen att det finns särskilda skäl för att omhänderta Det kan t.ex. röra sig om fall då det inom det förebyggande arbetet för trygghet har identifierats att elever använder mobiltelefoner på raster för att fotografera eller filma andra personer utan deras samtycke på ett sätt som skapar otrygghet. Enligt fjärde stycket får den som får omhänderta mobiltelefoner eller annan elektronisk utrustning i de situationer som regleras i första, andra eller tredje stycket uppdra åt någon annan att göra detta. Det innebär att en lärare t.ex. kan be en lärarassistent att samla in mobiltelefoner inför en Vidare kan en rektor t.ex. uppdra åt någon ur en viss personal- kategori att genomföra insamlande av mobiltelefoner inför ombyte till lektioner i idrott och hälsa. Det är viktigt att rektorn eller läraren eller, i Prop. 2021/22:160 fall som avses i första stycket, handledaren är tydliga med vilka omhän-