prop · H903134 · 2022-02-24 00:00:00 — Därmed motverkas att det svenska socialförsäkringssystemet tas i anspråk på samma gång som också är tillräcklig för att uppnå syftet med det nya uppehållstillståndet. Att tillståndet inte får beviljas än innebär att tillståndstiden får vara kortare. Det kan i och för sig antas att de allra flesta kommer att ansöka om ett tillstånd med en maximal tid . Bestämmelsen bör emellertid inte begränsa utlänningens möjlighet att på eget önskemål ansöka om ett kortare tillstånd. Om vistelsen ska understiga blir dock viseringsbestämmelserna i stället tillämpliga (jfr 2 kap. 3 och 5 §§ samt 5 kap. 18 § tredje stycket UtlL). Det ska också tilläggas att en utlänning som reser in i eller vistas i ska ha pass och att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som huvudregel inte får beviljas än utlänningens pass gäller (2 kap. 1 § UtlL och 4 kap. 23 § UtlF). Dessa bestämmelser kommer att gälla även för det nya uppehållstillståndet och kan därför i det enskilda fallet medföra att tillståndstiden behöver begränsas i förhållande till giltighetstiden för utlänningens pass, även om utlänningen ansökt om en maximal tillståndstid. Handläggningen av ärenden om det nya uppehållstillståndet Beslut om uppehållstillstånd meddelas av (5 kap. 20 § UtlL). kommer därmed att ansvara för handläggningen av ansökningar om det föreslagna nya uppehållstillståndet. Säkerhetspolisen skulle välkomna en tydligare signal om att frågan om säkerhetshot ska uppmärksammas vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd. Regeringen vill för det första understryka att den nya bestämmelsen om uppehållstillstånd, i likhet med befintliga regler om uppehållstillstånd för arbete och näringsverksamhet, föreslås vara fakultativ. Det innebär att det inte finns någon absolut rätt att få ett tillstånd även om man i och för sig uppfyller samtliga villkor för tillståndet. Det ingår också i övergripande uppgifter att vidta åtgärder för att motverka missbruk av regler (5 § förordning med instruktion för ). kommer därmed att ha utrymme att beakta omständigheter som talar mot att uppehållstillstånd beviljas, t.ex. att utlänningen anses utgöra ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Det kan också handla om det finns skäl att anta att den sökande har för avsikt att vistas i av andra skäl än att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet, t.ex. att i stället ansöka om asyl. Vidare ska det vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd särskilt beaktas om den sökande gjort sig skyldig till brottslighet eller brottslighet i förening med annan misskötsamhet (5 kap. 17 § UtlL). Den bestämmelsen kommer att vara tillämplig även på det föreslagna nya uppehållstillståndet. Till detta kommer att de befintliga reglerna om återkallelse av uppehållstillstånd i 7 kap. UtlL kommer att vara tillämpliga. Detta innebär att tillståndet kommer att kunna återkallas om utlänningen medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet har förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet (7 kap. 1§ UtlL). Detsamma gäller t.ex. om utlänningen utan arbetstillstånd skulle bedriva verksamhet som kräver ett sådant tillstånd eller om det på grund av tidigare verksamhet eller i övrigt kan antas att utlänningen kommer att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelseverksamhet i eller i något annat nordiskt land (7 kap. 3 § UtlL). Det finns också särskilda regler för handläggningen av ärenden med säkerhetsaspekter både i utlänningslagen och i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll (LSU). I de fall Säkerhetspolisen i ett ärende enligt utlänningslagen, av skäl som rör rikets säkerhet eller som annars har betydelse för allmän säkerhet, förordar att en utlännings ansökan om uppehållstillstånd eller arbetstillstånd ska avslås eller att ett sådant tillstånd återkallas, ska ärendet handläggas som ett säkerhetsärende (1 kap. 7 § UtlL). Ärenden om det nu föreslagna uppehållstillståndet för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet kommer att omfattas av bestämmelsen och kan således utgöra ett säkerhetsärende enligt utlänningslagen. Så kallade kvalificerade säkerhetsärenden handläggs i stället enligt LSU. Bestämmelserna i den lagen innebär bl.a. att om en utlänning har ansökt om uppehållstillstånd och Säkerhetspolisen har ansökt om att utlänningen ska utvisas enligt LSU, ska ansökningarna handläggas tillsammans. I 5 § LSU hänvisas till de bestämmelser i utlänningslagen som gäller i tillämpliga delar vid handläggningen, bl.a. 5 kap. 3–10 §§ UtlL. Regeringen anser att även det nya uppehållstillståndet bör omfattas av den regleringen. Eftersom det nya uppehållstillståndet för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet föreslås föras in i 5 kap. 9 § UtlL kommer även dessa ärenden att omfattas av uppräkningen i 5 § LSU och kan därför också utgöra kvalificerade säkerhetsärenden. Regeringen menar därför sammantaget att redan befintliga bestämmelser bör vara tillräckliga för att kunna uppmärksamma frågan om säkerhetshot och några andra författningsändringar bedöms inte nödvändiga. I lagrådsremissen Nytt regelverk för kvalificerade säkerhetsärenden föreslås att LSU ska ersättas av en ny lag, lagen (2022:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Den nya lagen föreslås träda i kraft 2021/22:134 2022. I lagrådsremissen föreslås, såvitt nu är av intresse, att hänvisningen i 5 § LSU till 5 kap. 3–8 och 10 §§ UtlL förs över till den nya lagen. Till skillnad från utredningen föreslår regeringen därför att den nya lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar ska kompletteras med en hänvisning till utlänningslagens nya bestämmelse om tidsbegränsat uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet. I samband med att ska pröva ansökan om uppehållstillstånd på den nya grund som föreslås kan det bli nödvändigt med en bedömning och kontroll av ingivna utbildningsbevis. Det föreslagna kravet på slutförda studier som motsvarar examen på avancerad nivå kan t.ex. medföra ett behov av en bedömning av att de intyg som utlänningen ger in motsvarar rätt nivå på utbildning. Det kan också finnas ett behov av att kontrollera att de examensbevis som ges in inte är förfalskade. Utredningen föreslår därför att ska kunna remittera utbildningsbevis till UHR för en bedömning av utbildningsnivå och äkthet. Regeringen delar utredningens bedömning att UHR har den kompetens som krävs för dessa bedömningar. UHR ställer sig, som framgår ovan, också positiv till utredningens förslag i denna del. För att minska risken för missbruk och i möjligaste mån säkerställa äkthet, utbildningsnivå och lärosätets erkännandestatus bör, som både UHR och är inne på, ärendena som regel behöva remitteras. Remittering bör dock kunna underlåtas om någon av de övriga förutsättningarna för uppehållstillstånd inte är uppfyllda, t.ex. om utlänningen inte har tillräckliga medel för sitt uppehälle eller saknar försäkringsskydd. Av förvaltningslagen (2017:900) framgår att en myndighet inom ramen för sitt utredningsansvar kan begära ett yttrande från en annan myndighet (remiss) och att det av remissen ska framgå vad yttrandet ska avse och när det senast ska ha kommit in till myndigheten (23 och 26 §§). Att kan remittera utbildningsbevis till UHR följer därmed redan av gällande rätt. Ett yttrande från UHR är inte bindande för , men bör däremot tillmätas stor vikt vid De ekonomiska konsekvenserna för och att handlägga ärenden om uppehållstillstånd på den nya grunden behandlas i avsnitt 18. Som i och i är inne på kan i vissa ärenden även i övrigt behöva hjälp med att granska andra handlingar via utlandsmyndigheterna, t.ex. banktillgodohavanden eller andra stödjande handlingar. Regeringen bedömer dock att antalet sådana utredningskrävande ärenden bör vara begränsat. Som nämns ovan bör handläggningen av det nya uppehållstillståndet vara så enkel som möjligt, bl.a. för att motverka långa handläggningstider. bör det säkerställas att det är den avsedda målgruppen som också beviljas det nya uppehållstillståndet. Eftersom UHR som regel kan behöva yttra sig i ärendet innan beslut fattas av kan handläggningstiderna komma att påverkas av detta. Med hänsyn härtill anser regeringen, till skillnad från Förvaltningsrätten i , att det är nödvändigt med en viss flexibilitet och att det därför inte är lämpligt att införa en författningsstyrd handläggningstid för dessa ärenden. Avgiften för en ansökan om de befintliga uppehållstillstånden för arbete Prop. 2021/22:134 och arbetstillstånd respektive för att bedriva näringsverksamhet är (8 kap. 5 § UtlF och bilaga till förordning [1997:691] om avgifter vid utlandsmyndigheterna). Det är naturligt att också den som på den föreslagna grunden ansöker om ett uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet betalar en avgift för prövningen av ansökan. Bemyndigandet i 23 kap. 2 a § UtlL innebär att regeringen även kommer att kunna meddela föreskrifter om ansökningsavgifter för uppehållstillstånd på den föreslagna grunden. Någon lagändring är alltså inte nödvändig i detta avseende. Det nya uppehållstillståndet bör inte förenas med ett arbetstillstånd Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd förenas normalt med ett arbetstillstånd, om inte skäl hänförliga till syftet med uppehållstillståndet talar emot att ett arbetstillstånd ges (6 kap. 3 § UtlL). Det finns inget krav på att det tidsbegränsade uppehållstillståndet ska ha en viss längd utan det avgörande är syftet med uppehållstillståndet (jfr även MIG 2020:1). I vissa fall kan det av syftet med uppehållstillståndet tydligt framgå att det bör förenas med ett arbetstillstånd, och detta även om längden på själva uppehållstillståndet kan vara förhållandevis kort. Så kan vara fallet när det finns ett krav på rätt till tillgång till anställning enligt , t.ex. för familjemedlemmar till den som har ett ICT-tillstånd eller ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse (jfr propositionen Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning – genomförande av ICT- direktivet [prop. 2017/18:34 s. 99 och 100]). Som exempel på situationer då tidsbegränsade uppehållstillstånd i stället inte bör förenas med arbetstillstånd nämns i förarbetena tidsbegränsade uppehållstillstånd på grund av studier, sjukdom och tillfälliga besök av släktingar (prop. 2004/05:170 s. 212 och 286). Regeringen anser att det av syftet med det nu föreslagna uppehållstillståndet, dvs. att söka arbete eller undersöka möjligheterna att starta näringsverksamhet, följer att det inte bör förenas med ett arbetstillstånd. Arbetsförmedlingen efterfrågar vissa förtydliganden, bl.a. av om en utlänning bör kunna skrivas in vid Arbetsförmedlingen och därmed få del av myndighetens service för att få hjälp i sitt jobbsökande, trots avsaknad av tillstånd att arbeta. Arbetsförmedlingen ska bl.a. verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft (2 § förordning [2007:1030] med instruktion för Arbetsförmedlingen). I sitt remissvar anger Arbetsförmedlingen att utgångspunkten för inskrivning är att individen har ett giltigt arbetstillstånd. Det nya uppehållstillståndet är inte avsedd att ändra den nuvarande ordningen för inskrivning vid Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen anser att det även bör klargöras huruvida utlänningen kommer att erhålla ett samordningsnummer . En person som inte är eller har varit folkbokförd får tilldelas ett samordningsnummer som identitetsbeteckning. Ett samordningsnummer får tilldelas efter begäran från en myndighet eller ett annat organ som Ett samordningsnummer får också tilldelas efter 2021/22:134 ansökan av en enskild som har en sådan anknytning till att han eller hon kan antas behöva en identitetsbeteckning (18 a § folkbokföringslagen). Vad gäller ansökan av en enskild framgår det av förarbetena till bestämmelsen att behovet kan finnas hos t.ex. en tredjelandsmedborgare som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i och där han eller hon inte kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila i landet under och därför inte ska folkbokföras. Det ankommer på den enskilde att visa på objektiva omständigheter om sin anknytning till landet som gör att det kan antas finnas ett faktiskt behov av en identitetsbeteckning. Exakt var gränsen går för den personkrets som kan tilldelas ett samordningsnummer efter egen ansökan kommer ytterst vara en fråga för rättstillämpningen (propositionen Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen [prop. 2020/21:160 s. 55 och 98]). Om den enskilde kommer att erhålla ett samordningsnummer är således beroende av om en myndighet eller annat organ begär ett nummer för personen eller om han eller hon själv ansöker om ett samordningsnummer och då också uppfyller förutsättningarna för att tilldelas numret. Arbetsförmedlingen understryker också behovet av en tydlig och utökad informationsöverföring mellan och Arbetsförmedlingen för att minska risken att ärenden hanteras felaktigt. Det saknas beredningsunderlag för sådana förslag i det här lagstiftningsärendet. Som anges i regeringens arbetsmiljöstrategi –2025 kommer dock regeringen att se över de behov av förändringar av regelverket om offentlighet och sekretess som kan krävas för att möjliggöra en förbättrad myndighetssamverkan (skr. 2020/21:92 s. 29). fick en utredning också i uppdrag att biträda med att se över hur informationsutbytet mellan myndigheter, kommuner och arbetslöshetskassor fungerar och vid behov kan stärkas i syfte att motverka bidragsbrott, felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och arbetslivskriminalitet (Fi2021/02442). En ansökan om uppehållstillstånd för arbete eller näringsverksamhet bör kunna göras inifrån landet… Om en utlänning blir erbjuden ett arbete eller avser att faktiskt börja bedriva näringsverksamhet i ska han eller hon ansöka om ett uppehållstillstånd för arbete och ett arbetstillstånd eller ett uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Regeringen anser i likhet med utredningen att dessa tillstånd bör kunna sökas och beviljas medan utlänningen befinner sig i landet. Som utredningen föreslår bör som förutsättning gälla att ansökan ges in inom tillståndstiden. Därutöver bör det givetvis finnas ett faktiskt behov av att det nya tillståndet kan sökas och beviljas inifrån landet. Om tillträde till en anställning t.ex. inte ligger i nära anslutning till att tillståndstiden för det befintliga tillståndet löper ut bör ett sådant behov kunna ifrågasättas. Till detta kommer att om en anställning inte påbörjats från det nya tillståndets första giltighetsdag finns det också grund för att återkalla tillståndet (7 kap. 7 e § första stycket 2 UtlL). För att ytterligare underlätta för en utlänning med ett uppehållstillstånd på den nya grunden att redan under pågående tillståndstid i stället beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete eller för att bedriva näringsverksamhet föreslås i avsnitt 9.3 att det ska vara möjligt att återkalla det gällande uppehållstillståndet. TCO anser att systemet bör vara bättre riktat så att det inte leder till att högkvalificerade arbetstagare tar jobb inom lågkvalificerade yrken. Även lyfter risken för att den som vill kunna stanna kvar i landet kan vara beredd att ta ett arbete inom ett lågkvalificerat yrke. Det finns inte något krav på att en utlänning ska söka en viss typ av arbete för att beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete och ett arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring. Inte heller för den som efter slutförd forskning eller slutförda studier har beviljats uppehållstillstånd för att söka arbete eller undersöka möjligheterna att bedriva näringsverksamhet finns det något krav på att söka en viss typ av arbete eller etablera en viss slags verksamhet (5 b kap. 7 och 8 §§ UtlL och prop. 2019/20:9 s. 91 och 92). Det bör även beaktas att de utlänningar som kan komma i fråga för det föreslagna nya uppehållstillståndet, liksom de utlänningar som kan komma i fråga för ett uppehållstillstånd efter slutförd forskning eller slutförda studier, är högkvalificerade personer. Det mest sannolika bör därmed vara att de kommer att välja att söka sig till en anställning eller etablera en verksamhet som ligger i linje med den utbildning de har. Därtill saknas beredningsunderlag för att just för denna grupp införa ett krav av det slag som TCO och efterfrågar. …och det bör vara möjligt att arbeta för en efterföljande ansökan om uppehållstillstånd för arbete Förvaltningsrätten i noterar att enligt utredningens förslag kommer inte en utlänning med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på den föreslagna nya grunden, som inifrån landet ansöker om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete och ett arbetstillstånd när han eller hon har fått ett erbjudande om anställning, att kunna arbeta för det nya tillståndet. En sådan ordning framstår enligt domstolen som orimlig. Det skulle nämligen innebära att utlänningen å ena sidan skulle medges undantag och få ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd inifrån men å andra sidan inte få arbeta . Även framför liknande betänkligheter. Mot bakgrund av att det i betänkandet saknas en mer omfattande konsekvensutredning kring den nya bestämmelsen förespråkar däremot inte att denna grupp av sökande bör undantas från kravet på arbetstillstånd . Regeringens förslag innebär att kravet på att utlänningen ska kunna försörja sig ska gälla endast för det nya uppehållstillståndet. Det är därmed inte säkert att alla utlänningar som beviljas uppehållstillstånd på den nya grunden har egna medel som räcker även för ett nytt tillstånd. För att möjligheten att ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd inifrån landet ska framstå som meningsfull och underlätta en legal självförsörjning anser regeringen, i linje med Förvaltningsrätten i och advokatsamfunds synpunkter, därför att det enda rimliga är att utlänningen bör vara 2021/22:134 undantagen från kravet på arbetstillstånd för det nya tillståndet. Av det befintliga bemyndigandet i 2 kap. 9 § UtlL följer att regeringen får meddela föreskrifter om att utlänningar får arbeta i utan arbetstillstånd. Det finns inte några migrationsrättsliga hinder för en utlänning med uppehållstillstånd i att vid sidan av sitt befintliga tillstånd bedriva näringsverksamhet här, så länge förutsättningarna för det befintliga tillståndet uppfylls parallellt. En utlänning som beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på den nya grunden för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet bör därför, om han eller hon sedan vill starta en näringsverksamhet och inifrån landet ansöker om ett uppehållstillstånd för detta, kunna påbörja verksamheten i avvaktan på beslut. Detta förutsätter givetvis att utlänningen själv inberäknar risken för att gjorda investeringar kan gå förlorade om uppehållstillstånd inte beviljas. Någon möjlighet att inifrån landet ansöka om ett nytt uppehållstillstånd för att fortsätta söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att starta näringsverksamhet bör däremot inte finnas. Någon begränsning av antalet uppehållstillstånd som kan sökas på den nya grunden från hemlandet föreslås dock inte. är inne på finns det inte heller någon begränsning för t.ex. forskare eller studenter som fått uppehållstillstånd efter slutförd forskning eller slutförda studier enligt regelverket för studenter och forskare i 5 b kap. 7 eller 8 § UtlL att därefter från sitt hemland ansöka om uppehållstillstånd enligt den nya grunden, så länge förutsättningarna för uppehållstillståndet är uppfyllda. Om en utlänning däremot vid upprepade tillfällen ansöker om det nya föreslagna uppehållstillståndet utan att bli erbjuden ett arbete eller starta någon näringsverksamhet kan det vara en indikation för att utreda närmare om syftet med vistelsen i är något annat än det avsedda. Enligt utredningens föreslag ska utlänningar som beviljas det nya uppehållstillståndet inte kunna ta med sig sin familj. anser att detta kan komma att innebära att barn skiljs från sina föräldrar och att det strider mot artikel 9 i konvention om barnets rättigheter (). anser att en fördjupad analys utifrån barnets rättigheter är behövlig. Artiklarna 1–42 i gäller som svensk lag (1 § lag [2018:1197] om konvention om barnets rättigheter). Principen om barnets bästa enligt artikel 3 i är också införlivad i svensk rätt bl.a. genom portalparagrafen om barnets bästa i 1 kap. 10 § UtlL. Där anges att i fall som rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Varken artiklarna 3 eller 9 eller artiklar i övrigt kan i sig grunda en rätt till uppehållstillstånd (propositionen Ändrade regler i utlänningslagen [prop. 2020/21:191 s. 91], jfr även MIG 2020:24). Vidare är den tillståndstid som föreslås gälla för det nya uppehållstillståndet relativt kort och syftar till att vissa högkvalificerade utlänningar ska kunna undersöka möjligheterna att arbeta eller starta Prop. 2021/22:134 näringsverksamhet i . Om utlänningen inte hittar något arbete eller startar någon näringsverksamhet måste han eller hon återvända till hemlandet senast när tillståndstiden löper ut. För ett barn skulle ett beviljat uppehållstillstånd snarare medföra en risk för ett upprepat uppbrytande från t.ex. invand miljö, vänner och skola, både i hemlandet och efter en kortare vistelse i . Det rör sig dessutom om en laglig migration som initieras på utlänningens eget initiativ. Regeringen instämmer därmed i utredningens bedömning att det inte är nödvändigt att utlänningen får ta med sig sin familj och anser att en sådan ordning är förenlig med . Om utlänningen däremot hittar ett arbete eller startar en näringsverksamhet och beviljas uppehållstillstånd på någon av dessa grunder kan även hans eller hennes familjemedlemmar beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning (4 kap. 4 a och 4 b§§ UtlF). 7Regleringen av uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet bör förtydligas Regeringens förslag: Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska få beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för att bedriva näringsverksamhet, om han eller hon har förmåga att bedriva den aktuella verksamheten och kan försörja sig. Ett sådant tillstånd ska inte få beviljas än åt gången. Ett permanent uppehållstillstånd ska få beviljas en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för näringsverksamhet, om verksamheten är etablerad. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Lagen om särskild utlänningskontroll och den nya lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar ska kompletteras med en hänvisning till utlänningslagens nya bestämmelse om tidsbegränsat uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. För att beviljas permanent uppehållstillstånd föreslår utredningen att det i den nya bestämmelsen ska regleras att utlänningen kan försörja sig på den Utredningen föreslår inte att verksamheten ska vara etablerad. Utredningen föreslår inte heller att även den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela ytterligare föreskrifter om uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser, bl.a. , Kammarrätten i och Tjänstemännens centralorganisation (TCO), är positiva till eller har inga invändningar mot förslaget att förutsättningarna för uppehållstillstånd för att bedriva näringsverksamhet klargörs i författning. dock att det i den föreslagna bestämmelsen bör anges att utlänningen ska ha en reell förmåga att bedriva den aktuella verksamheten. remissinstanser, bl.a. Förvaltningsrätten i och , efterfrågar ett klargörande av vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda