prop · H903116 · 2022-02-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:116 En fast omsorgskontakt i Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås nya bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453) med krav på att den som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt, om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Den fasta omsorgskontakten ska tillgodose den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning när hemtjänstinsatser verkställs. Kravet på att erbjuda en fast omsorgskontakt föreslås träda i kraft . föreslås det bli ett krav att den som utses till fast omsorgskontakt ska ha yrkestiteln undersköterska. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Allmänt om kontaktmannaskap inom ............. En fast omsorgskontakt ska erbjudas den som har hemtjänst ........... 5.1En skyldighet att erbjuda en fast omsorgskontakt införs i socialtjänstlagen ..................................................... Vem kan vara fast omsorgskontakt?................................. 5.3Behandling av personuppgifter och frågor om offentlighet och sekretess ................................................. 5.4Det behövs ett uppdrag för vägledning och Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för kommunerna........................................ Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............. Konsekvenser för företagen.............................................. 7.6Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män och för möjligheterna att nå de Konsekvenser för sysselsättningen................................... 7.8Förslagets överensstämmelse med de skyldigheter som följer av anslutning till EU ......................... Sammanfattning av betänkandet Fast omsorgskontakt i (SOU 2020:70) ................ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 2021/22:116 2 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att det i socialtjänstlagen (2001:453) ska införas två nya paragrafer, 3 kap. 3 d § och 4 kap. 2 b §, av följande lydelse. I verksamhet enligt denna lag får endast den som har ett sådant bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska som avses i 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) utses till fast omsorgskontakt. Den som har hemtjänst med stöd av 1 eller 2 a § ska erbjudas en fast omsorgskontakt, om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Den fasta omsorgskontakten ska tillgodose den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning när hemtjänstinsatsen verkställs. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 3 d § och i övrigt . 2.Den som vid ikraftträdandet av 3 kap. 3 d § är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska får utses att vara fast omsorgskontakt, trots att han eller hon inte har fått bevis enligt 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) om rätt att använda yrkestiteln undersköterska, dock längst fram till och med . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på hur en fast omsorgskontakt kan införas i (dir. 2019:52). överlämnades betänkandet Fast omsorgskontakt i (SOU 2020:70) till regeringen. I betänkandet föreslås att äldre personer som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt för att tillgodose den äldres behov av kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg och samordning, om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Vidare föreslås att bara den som har yrkestiteln undersköterska får utses till fast omsorgskontakt . En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och remissinstanserna har i samband med remitteringen ombetts att ta ställning till två alternativa ikraftträdandedatum, och , för förslaget att bara den som har yrkestiteln undersköterska ska kunna utses till fast omsorgskontakt. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2020/08966). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Allmänt om kontaktmannaskap inom Ofta har enskilda med hemtjänst, nedan kallade omsorgstagare, komplexa och sammansatta behov. Det innebär att de får kvalificerade insatser från såväl som regional hälso- och sjukvård och socialtjänst. Det är främst äldre personer som har hemtjänst. yngre personer kan ha behov av insatser från . exempel den vanligaste orsaken till behov av vård och omsorg under lång tid, och en femtedel av de drabbade är enligt yngre än Cirka 16 000 personer i åldersgruppen hade 2018 Det kan sättas i relation till antalet äldre med hemtjänst vilket var 169 000 personer. De flesta omsorgstagare som har hemtjänst vill få stöd och hjälp av personal som de känner igen och där en ömsesidig och förtroendefull relation har byggts upp. ett återkommande problem inom . anhöriga att de behöver ta ett stort ansvar för kontakter med olika yrkes- grupper runt omsorgstagaren. De känner inte sällan otrygghet på grund av 2021/22:116 bristande överblick när de inte vet vem som har det övergripande ansvaret för omsorgstagaren och vem de ska kontakta vid behov. Ambitionen att få till stånd bättre personalkontinuitet inom med hjälp av en omsorgskontakt är inte ny och företeelsen har gått under olika benämningar. Ett exempel är intentionerna med en så kallad kontaktman, som bland annat syftar till att göra omsorgen mer individbaserad och lösa problemet med dålig personalkontinuitet. Systemet med kontaktmannaskap inom äldreomsorgen fick spridning , och islutet av hade många av landets kommuner infört kontaktpersoner i . , hade av omsorgstagarna en kontaktperson, enligt uppgift från . ikommunerna varierar, men kontaktperson eller kontaktman är vanliga begrepp. Den enskildes rätt till hemtjänst prövas enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. I handläggningen av sådana ärenden ingår en ansökan från den enskilde samt en behovsbedömning och ett beslut från socialnämnden. Av 4 kap. 1 § SoL framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd för sin försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Genom biståndet ska den enskilde tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. Kommunen har också en möjlighet att utan någon föregående behovsbedömning tillhandahålla hemtjänstinsatser till äldre personer med stöd av 4 kap. 2 a § SoL. Det huvudsakliga syftet med den bestämmelsen är att öka den äldres självbestämmande och delaktighet och att minska det administrativa arbetet som en behovsbedömning kan medföra. Enligt 5 kap. 4 § SoL ingår det i socialnämndens ansvar att verka för att äldre personer får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. ska därvid enligt 5 kap. 5 § SoL ge äldre, som behöver det, stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. I denna bestämmelse understryks att insatsen är behovsrelaterad och att den ska vara lättåtkomlig. Syftet med hemtjänstinsatser är att underlätta och möjliggöra människors dagliga livsföring i det egna hemmet, och i många fall också göra det möjligt att bo kvar i det egna hemmet. Det kan handla om att människor som på grund av sjukdom, fysisk, psykisk eller intellektuell funktionsnedsättning eller annan orsak behöver stöd och hjälp i den dagliga livsföringen. Av 3 kap. 6 § SoL framgår bland annat att socialnämnden genom hemtjänst bör underlätta för den enskilde att bo hemma och ha kontakt med andra. bör också medverka till att den enskilde Prop. 2021/22:116 behåller sin intellektuella, emotionella och fysiska förmåga. kan den som får hjälp leva ett aktivt liv. I förarbetena till den tidigare socialtjänstlagen betonas vikten av att de som arbetar inom inte direkt ska ta över sysslor och åligganden från omsorgstagaren. Personalen ska utgå från vad den enskilde kan och inte från vad den enskilde inte kan (prop. 1979/80:1 s. 287). Detta synsätt vad gäller biståndets karaktär kommer också till uttryck i den så kallade portalparagrafen i socialtjänstlagen, 1 kap. 1 § SoL. Av bestämmelsen följer att insatser ska inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. En annan viktig del av är det sociala inslaget – att omsorgstagaren ska få stimulans genom umgänge med andra. Begreppet hemtjänst är inte närmare preciserat i lagtexten i SoL men i förarbetena framgår det vilka typer av insatser som ska ingå i (prop. 1997/98:113 s. 121., prop. 1996/97:124 s. 84 ff., betänkande 1996/97:SoU18 s. 40, jfr även prop. 1992/93:129 s. 17 f.). uppgifter delas upp i två olika kategorier, en med inriktning mot uppgifter av servicekaraktär och en mot personlig omvårdnad. Med serviceuppgifter avses bland annat praktisk hjälp med hemmets skötsel, såsom städning, tvätt, hjälp med inköp, ärenden på bank och hjälp med tillredning av måltider eller utdelning av färdiglagad mat. Med personlig omvårdnad avses de insatser som därutöver behövs för att tillgodose fysiska, psykiska och sociala behov. Det kan handla om hjälp för att kunna äta och dricka, klä sig, förflytta sig och sköta personlig hygien. Det kan också handla om insatser för att bryta isolering och för att kunna känna trygghet och säkerhet i det egna hemmet (prop. 2005/06:115 s. 84). Till omvårdnadsinsatserna räknas sociala insatser såsom ledsagning, samtal, aktivering och hjälp med kontakt med närstående och serviceinrättningar. Insatser ska utformas och genomföras tillsammans med omsorgstagaren I SoL finns flera bestämmelser som handlar om den enskildes rätt till inflytande över hur hemtjänstinsatser ska genomföras. Av 3 kap. 5 § SoL framgår att socialnämndens insatser för den enskilde ska utformas och ge- nomföras tillsammans med den enskilde. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att inte får vidta insatser ”över huvudet” på den en- skilda personen (prop. 2009/10:116 s. 28). Den enskilde ska ges ett reellt inflytande över insatsernas utformning. De bör planeras och genomföras i en förtroendefull samverkan med den enskilde (prop. 1996/97 s. 53). enskilde har dock inte någon oinskränkt rätt att få som han eller hon vill. Beslut som avser verkställigheten av en insats går i regel inte heller att I 5 kap. 4 § SoL finns bestämmelsen om en nationell värdegrund för äldreomsorgen, som innebär att omsorg om äldre ska inrik- tas på att den äldre får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande samt att den enskildes rätt till delaktighet ska respekteras. för både offentlig och enskilt bedriven verksamhet inom äldreomsorgen. Rätten till delaktighet innebär till exempel att ska uppmärk- 2021/22:116 samma vikten av samråd och samförstånd kring insatsernas utförande. I 5 kap. 5 § tredje stycket SoL tydliggörs äldre personers rätt till inflytande över insatsernas utformning och genomförande. Av bestämmelsen följer att den äldre personen, så långt det är möjligt, ska kunna välja när och hur beslutade insatser i äldreomsorgen såsom stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges inom ramen för de beslutade insatserna. ska vara trygg, individanpassad och av god kvalitet Enligt 3 kap. 3 § första stycket SoL ska insatser inom vara av god kvalitet. Av bestämmelsens tredje stycke framgår att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. En av de viktigaste förutsättningarna för att uppnå god kvalitet i omsorgen om äldre är, enligt förarbetena, tillgången till personal med lämplig utbildning och kompetens samt ett tydligt ledarskap (prop. 1996/97:124 s. 54). God kvalitet inom äldreomsorgen betyder också att insatserna ska utformas utifrån den enskildes individuella behov, förutsättningar och önskemål. Personalen behöver därför ha god kännedom om personens vanor och omsorgs- och vårdbehov. En annan viktig kvalitetsaspekt är en välfungerande samverkan inom olika verksamheter och tillsammans med andra verksamheter inom hälso- och sjukvården. En central del av äldreomsorgen är att äldre personer ska känna sig trygga. Det betyder att de ska känna igen sig i den vardagliga situationen. Därför är det viktigt med kontinuitet och pålitlighet i hur omsorgen bedrivs. Trygghet kan också innebära att omsorgstagaren får information om förändringar och att denne ska kunna påverka förändringar så långt det är möjligt. Till strävan att skapa en känsla av trygghet hör också ett bemötande med respekt, hänsyn, lyhördhet och vänlighet. Den enskildes behov av kontinuitet och trygghet ska, enligt förarbetena, lyftas fram före de behov som organisationer och administration kan ställa (prop. 1996/97:124 s. 53). Dokumentationsskyldigheten i SoL för utförare av hemtjänst Grundläggande bestämmelser för vad som ska dokumenteras i finns i 11 kap. 5 och 6 §§ SoL. Dokumentation ska enligt bestämmelsen omfatta beslut och åtgärder i ärendet samt faktiska omständigheter och händelser av betydelse. I 11 kap. 6 § SoL anges att dokumentationen ska utformas med respekt för den enskildes integritet. Dokumentationsskyldigheten i 11 kap. 5 och 6 §§ SoL gäller även i tillämpliga delar för privata utförare av hemtjänst. Det följer av 7 kap. 3 § SoL. Hur en hemtjänstinsats ska genomföras i praktiken bör dokumenteras i den genomförandeplan som upprättas hos utföraren. Det framgår av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:5) om dokumentation i verksamhet som bedrivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS. Ansvar för uppföljning och kontroll Hemtjänstinsatserna som sådana kan tillhandhållas såväl av kommunala utförare som av privata aktörer. Både privata och offentliga utförare av hemtjänst är skyldiga att kontrollera och säkra kvaliteten i verksamheten. Det förutsätter att verksamheten följs upp. En kommun har i egenskap av huvudman för en skyldig- Prop. 2021/22:116 het att följa upp och kontrollera den verksamhet som utförs i privat regi. Det framgår av bestämmelserna i 10 kap. 8 § kommunallagen (2017:725). Huvudmannaskapet innebär också en skyldighet att utforma förfrågningsunderlag och avtal på så sätt att verksamheten hos de privata utförarna kvalitetsmässigt bedrivs på den av kommunen önskade nivån och i enlighet med lagkrav som gäller för området. Krav på lämplig utbildning och erfarenhet enligt SoL För utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet, enligt 3 kap. 3 § andra stycket SoL. I förarbetena till bestämmelsen resonerar regeringen närmare kring begreppen lämplig utbildning och erfarenhet. Begreppen syftar inte bara på formell behörighet utan hänvisar också till ord som kvalifikation, kunskap, erfarenhet, förmåga, lärande och färdighet (prop. 1996/97:124 s. 48). Re- geringen menar att kompetens- och kunskapsutveckling måste ske i verksamheterna och vara en integrerad del i en ständigt pågående underhålls- och förnyelseprocess och att samhällets utbildningssystem lägger grunden för den långsiktiga kompetens- och kunskapsutvecklingen. Inriktning och kvalitet på grund- och vidareutbildningar spelar därmed en betydande roll även för senare satsningar på intern kompetensutbildning. Till stöd för tillämpningen har tagit fram allmänna råd om vilka kunskaper som personalen som arbetar inom omsorgen om äldre bör ha (SOSFS 2011:12). 5En fast omsorgskontakt ska erbjudas den som har hemtjänst En skyldighet att erbjuda en fast omsorgskontakt införs i socialtjänstlagen Regeringens förslag: Den som har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt, om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. fasta omsorgskontakten ska tillgodose den enskildes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning när en hemtjänst- Skyldigheten ska införas i socialtjänstlagen. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att en fast omsorgskontakt endast ska erbjudas den som är eller äldre. I utredningens förslag har lagtexten också en annan paragrafbeteckning och språklig utformning. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker förslaget att det i lag införs en skyldighet att erbjuda en fast omsorgskontakt för den som har hemtjänst. Dessa är bland andra , Famna, Fremia, , Folkhälso- myndigheten, Förvaltningsrätten i , kommun, Hässle- holms kommun, , , kommun och kommun. Enligt Svenskt Demenscentrum kan en fast omsorgskontakt bidra till ökad kontinuitet för omsorgstagaren, anhöriga och medarbetare samt gynna det viktiga tvärprofessionella Det kan vidare bidra till att höja attraktionen och statusen för undersköterskeyrket så att fler personer aktivt söker sig till yrket. Arbetsterapeuter menar att det även kan främja förebyggande insatser genom att möjliggöra tidig upptäckt av förändringar i den enskildes hälsa och att det stärker det interprofessionella teamarbetet. riksorganisation (PRO) vill särskilt lyfta fram det teambaserade arbets- sättet och ser gärna att den fasta omsorgskontakten bidrar till att öka kontinuiteten och kvaliteten i äldreomsorgen så att den äldre får besök av så få olika personer som möjligt. Region anser att förslaget innebär en stor förbättring för den enskilde och att samarbetet med regionens hälso- och sjukvårdsinsatser kan utvecklas positivt. tillstyrker förslaget och lyfter fram den nya gemensamma pri- märvården där den kommunala hälso- och sjukvården och regionens pri- märvård kommer att arbeta mer i team. Några remissinstanser är kritiska till att reglera fast omsorgskontakt i anser att syftet med fast omsorgskontakt inte ska regleras i lag då den som utses till fast omsorgskontakt även kan behöva arbeta med andra områden . delaktighet menar att det kan övervägas vilken detaljeringsgrad regleringen bör ha. Även är tveksam till att ange syftet med fast omsorgskontakt i lag eftersom alla som arbetar inom ska arbeta för de angivna behoven. och anser att rollen som fast omsorgskontakt inte bör detaljregleras genom lagstiftning utan ser i stället gärna att stöd och vägledning utvecklas och ges till de verksamheter som bedriver hemtjänst. ker en lagreglering och förordar i stället välutvecklade rutiner och uppfölj- ning för att åstadkomma ett systematiskt kvalitetsarbete. tveksamma till förslaget och anser att underlaget för lagförslaget är mycket anser att det är viktigt att syftet med rollen som fast omsorgs- kontakt framgår i socialtjänstlagen (2001:453), då de utpekade behoven är identifierade av forskningen som centrala för en god omsorgskvalitet. Även SPF Seniorerna anser att den fasta omsorgskontaktens roll och arbetsuppgifter bör definieras i lag. tillstyrker förslaget men anser att det kan skapa otydlighet i förhållande till biståndshandläggaren, som beslutar om insat- ser utifrån den enskildes behov och som har ett ansvar för uppföljning av anför att det är viktigt att det klargörs att införandet av en fast omsorgskontakt inte minskar det övergripande ansvaret för uppföljning som ligger hos huvudmannen för . Kommuner och Regioner (SKR) anser att de föreslagna bestäm- melserna behöver omformuleras för att inte skapa otydlighet i förhållande till bestämmelserna i 4 kap. 1 och 2 a §§ SoL. Ett flertal remissinstanser anser att förslaget bör göras åldersneutralt, att även personer som är och har hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt. Det har framförts av bland andra Akademikerför- bundet SSR, , , Föreningen ges socialchefer, för vård och omsorg, , Prop. 2021/22:116 Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för vård och omsorgsanalys, Region , (), Mental Hälsa (RSMH), för Medicinskt ansvariga sjuksköterskor och Medicinskt ansvariga för rehabilitering, SKPF Pensionärerna, , social utvärdering, , , , och . avstyrker förslaget om att en fast omsorgskontakt inte ska utses om det bedöms vara uppenbart obehövligt, med motiveringen att det utifrån ett jämlikhetsperspektiv kan anses rimligt att alla som har hemtjänst erbjuds en fast omsorgskontakt. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys tillstyrker förslaget och anser att det är önskvärt att utreda om personer som bor i särskilt boende också bör erbjudas liknande möjligheter. Skälen för regeringens förslag Rollen som omsorgskontakt är otydlig Rollen som omsorgskontakt är inte reglerad i lag. Trots att den har funnits länge i hemtjänstverksamheterna och att åtta av tio omsorgstagare har en omsorgskontakt, är det ett uppdrag som ofta präglas av otydlighet där både rutiner och chefsstöd saknas. Det är oklart vad rollen innebär i praktiken och den varierar mellan de olika hemtjänstutförarna och kommunerna. I vissa kommuner har omsorgskontakten en begränsad roll för omsorgstagaren, och uppgifterna har i stället mer administrativ karaktär, medan omsorgskontakten i andra kommuner utför lejonparten av omsorgsarbetet hos de egna omsorgstagarna. Hos andra utförare är omsorgsskapet inte uttalat. Det förekommer även informella omsorgskontakter, det vill säga personal som går till vissa omsorgstagare oftare än andra. Däremot är varken mandat eller uppgifter tydliggjorda. I vissa fall är omsorgskontakten en del av ett tvärprofessionellt team där målet är att åstadkomma god kontinuitet i såväl omsorgen som vården runt omsorgstagaren. När det saknas kunskap om vilka arbetsuppgifter som ingår i omsorgskontaktens arbete och vilken funktion rollen förväntas ha, skapar det en otydlighet för såväl personalen som omsorgstagaren. Det innebär att rollen även blir otydlig för både anhöriga och yrkesgrupper som finns runt omsorgstagaren. Det finns exempel på kommuner där varken personal eller omsorgstagare har kännedom om vem den utpekade omsorgskontakten är. I de fallen finns i stället ofta informella omsorgskontakter där mandat och uppgifter inte är tydliggjorda. En reglering kan därför verka för en mer enhetlig tillämpning av funktionen i hela landet samt utgöra ett tydligt mandat för hemtjänstutförare att utveckla rollen som fast omsorgskontakt. En skyldighet att erbjuda en fast omsorgskontakt ska införas i socialtjänstlagen En viktig förutsättning för ett välfungerande omsorgsskap är att det finns tydliga mål samt gemensamma arbetssätt och rutiner som ger personalen 2021/22:116 vägledning i arbetet. Att arbetet vilar på en gemensam grund är avgörande för en ändamålsenlig organisationskultur. Allt fler omsorgstagare som bor kvar hemma har sammansatta vårdbehov och därmed stort behov av kontinuitet, samordning och hjälp med att strukturera vardagen. Det är en situation som kan antas kvarstå över överskådlig tid. Många kommuner har någon form av omsorgskontakt inom . Men det finns stora skillnader i landet när det gäller exempelvis omsorgskontaktens roll och arbetsuppgifter. Även om den fasta omsorgskontakten inte ensam kan tillgodose omsorgstagarens behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning, såsom och påpekar, anser regeringen i likhet med och Seniorerna att det behövs tydliga och bindande regler som sätter ramar för den fasta omsorgskontaktens uppdrag för att säkerställa en god omsorgskvalitet, ett behov som enligt regeringens bedömning kvarstår även om arbetsuppgifterna kan komma att förändras inom . I motsats till kommun och Vårdföretagarna som i stället för lagstiftning förordar ytterligare vägledning, rutiner och uppföljning, anser regeringen således att de närmare formerna för en omsorgskontakts roll och uppgifter bör anges i lag.