prop · H903236 · 2022-06-08 00:00:00 — 146 miljoner män och 135 miljoner kvinnor) är internationella migranter. De allra flesta migrerar på grund av arbete och studier. migranterna bidrar till utveckling i både värdlandet och hemlandet och höjer ofta sin egen levnadsstandard. leder konflikter, Skr. 2021/22:236 naturkatastrofer och klimatförändringar, samt ekonomiska kriser till att allt fler människor fortsätter att tvingas på flykt eller migrerar ofrivilligt. Covid-19-pandemins effekter har särskilt drabbat flyktingar, internflyktingar och migranter samt förändrat förutsättningarna för migration och rörlighet. Covid-19-pandemin har begränsat många migranters och flyktingars, särskilt kvinnors och flickors, tillgång till utbildning, försörjning, hälsovård, psykosocialt stöd och säkerhet. Flera av åtgärderna för att förhindra spridningen av covid-19 har också försvårat för flyktingar att nå säkerhet och skydd. Även om rörligheten har begränsats under pandemin så har antalet tvångsfördrivna fortsatt att öka (82 miljoner människor 2021), med den övervägande majoriteten () i låg- och medelinkomstländer. Inom ramen för arbetet med migration och utveckling verkar , genom kärnstöd och andra stöd till multilaterala organisationer för att stärka migranters och flyktingars bidrag till utveckling, inte minst i återhämtningen och omställningen efter pandemin. verkar för att motverka negativa konsekvenser som kan följa av irreguljär migration och tvångsfördrivning, samt brister i återtagande och återvändande för att skapa förutsättningar för att de som väljer att migrera ska kunna göra det på ett säkert, ordnat och reglerat sätt, samt för att motverka grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning. arbetar för att stärka samarbetsländers förmåga att hantera migration på ett sätt som säkrar individens rättigheter, med särskilt fokus på kvinnor och flickor, samt som möjliggör ett effektivt och värdigt återvändande och återintegration. Dessutom verkar för genomförandet av de globala flyktingrespektive migrationsramverken. I det följande redovisas resultat av stöd till dessa nio organisationer som regeringen ser som särskilt centrala för arbetet med migration: •FAO arbetar med att komma till rätta med den ofrivilliga migrationens grundorsaker och är en viktig aktör när det gäller att förbättra livsvillkor och skapa alternativ till att migrera på grund av fattigdom och hunger samt öka möjligheterna att återvandra. •IFAD verkar för att stärka de som lever på landsbygden att ta sig ur fattigdom och på så sätt minska risken för påtvingad migration. •ILO spelar som för sysselsättning och arbetslivsfrågor en central roll för att stödja formella och informella migrantarbetares rättigheter. •IOM är en FN-relaterad organisation med 175 medlemsstater, vars huvudsakliga målsättning är att främja en ordnad och human hantering av internationell migration. • UNDP arbetar aktivt med att integrera migranter och tvångsfördrivna i UNFPA arbetar för att migranter ska ha tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice samt för att möta de särskilda behov som kvinnor och flickor och andra sårbara flyktingar har. • UNHCR har ett globalt mandat att leda och samordna internationella ansträngningar för att skydda flyktingar, bistå flyktingar och att verka för varaktiga lösningar av flyktingsituationer. • UNRWA:s mandat är att bistå och skydda de flyktingar som flytt sina hem som en följd av de arabisk-israeliska konflikterna 1948 och 1967 samt deras ättlingar. Totalt omfattas ca 5,7 miljoner flyktingar av • Världsbanksgruppen är viktig även på migrationsområdet, både genom sitt arbete förekonomisk och social utveckling och för informations • WFP är världens största humanitära organisation och har som främsta mål att bistå med humanitär livsmedelsassistans i kriser och katastrofer, men bedriver genom sitt mandat också utvecklingsinriktat Tillvaratagande av migrationens positiva effekter på utveckling Svenskt stöd har bidragit till stärkta rättigheter för arbetskraftsmigranter och ökade försörjningsmöjligheter för människor som lever i fattigdom, Ökad ekonomisk inkludering, liksom främjande av remitteringar och diasporagruppernas frivilliga bidrag till utveckling, har skapat bättre förutsättningar för migranter och flyktingar att bidra till Svenskt kärnstöd till Världsbanksgruppen har, tillsammans med kontinuerligt påverkansarbete, bidragit till ett stärkt arbete med rådgivning, uppföljning av migrationsflöden och utveckling av indikatorer för genomförandet av migrationsrelaterade mål i Agenda . kärnstöd har även främjat social och ekonomisk inkludering av totalt sex miljoner flyktingar i 14 länder. Till exempel har 350 000 barn till Rohingya-flyktingar från fått grundläggande utbildning i Ett 90-tal skolbyggnader har byggts i östra för att förbättra migranters tillgång till grundläggande sociala tjänster och insatser med samma syfte har genomförts i . Världsbanksgruppen har vidare genererat kunskap om samt att underlättat Genom stöd till FAO har bidragit till organisationens arbete med remitteringar, diasporaengagemang och cirkulär migration, vilket bland annat syftar till att skapa länkar mellan landsbygd och områden samt att säkerställa migrantarbetares rättigheter. facilitet för remitteringar bistår människor som lever i fattigdom på landsbygden att bättre utnyttja de pengar som migranter skickar hem. har genom Sida –2023 finansierat facilitetens verksamhet med totalt för att säkerställa att de krympande remitteringarna används effektivt och bidrar till en hållbar Svenskt stöd till har stärkt respekten för arbetskraftsmigranters Skr. 2021/22:236 rättigheter och förbättrade försörjningsmöjligheter för människor som lever i fattigdom, inklusive flyktingar, i och . En ILO-insats inom ramen för Syrienkrisen har etablerat sysselsättningsprogram riktade till flyktingar och värdsamhällen, för att stärka social och ekonomisk stabilitet i berörda länder. Programmet har bland annat resulterat i att 100 000 arbetstillstånd har utfärdats till flyktingar i . Genom stöd till IOM och programmet Migration For Development in har diasporaexperter placerats vid olika institutioner i , vilket möjliggjort överföring av värderingar, kunskap och kontaktnät (s.k. sociala och politiska remitteringar). Åtgärder mot grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning har verkat för att motverka grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning genom att stärka motståndskraften för människor som lever i fattigdom, inklusive i flyktingmottagande samhällen, samt genom att öka länders kapacitet att förebygga kriser, konflikter och katastrofer. har också bidragit till att rädda liv, lindra nöd, skydda och ge assistans till flyktingar, internt fördrivna personer och migranter i utsatthet, vilket i sin tur kan motverka ytterligare ofrivillig migration. Dessutom har bidragit till att öka motståndskraften under och i återhämtningen av covid-19-pandemin. Ett exempel är svenskt stöd till FAO som har bidragit till att främja motståndskraft och levnadsvillkor kopplat till lantbruk, säkra tryggad livsmedelsförsörjning, motverka klimateffekter samt förhindra konflikter om tillgången på naturresurser. Exempelvis bidrog genom sitt stöd till FAO till att mildra effekterna av och stoppa en omfattande gräshoppsinvasion i , vilket i förlängningen har bidragit till att i den regionen minska risken för ofrivillig och irreguljär migration. arbetar indirekt med att motverka irreguljär migration genom att integrera unga och utsatta befolkningsgrupper. av 128 miljoner direkta förmånstagare var unga. har genom sitt kärnstöd till UNDP bidragit till att motverka grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning, bl.a. genom program för förebyggande av katastrofer, bättre samhällsstyrning, klimat, energi och jämställdhet. Genom svenskt kärnstöd har UNRWA bättre kunnat tillgodose Palestinaflyktingarnas rättigheter och humanitära behov i , , och . Organisation har arbetat med fattigdomsbekämpning och försörjningsstöd som bidragit till stärkta förutsättningar för en fredligare utveckling i en mycket orolig region. Säkerställande av migranters och flyktingars åtnjutande av de mänskliga rättigheterna Som en av de främsta kärnstödsgivarna till UNHCR har bidragit till att tiotals miljoner flyktingar och internt fördrivna personer har nåtts av livräddande insatser, skydd för mänskliga rättigheter samt förbättrade 2021/22:236 framtidsmöjligheter och tillgång till varaktiga lösningar. har via IOM och UNHCR t.ex. bidragit till användning av gas- och energisnåla spisar i , vilket i kombination med skogsplantering har lett till minskad luftförorening i hemmen, minskad tidsåtgång för matlagning, förbättrad hushållsekonomi samt minskade risker för trakasserier vid inhämtning av ved och därigenom förbättrat livssituationen för flyktingarna, och då i synnerhet för kvinnor. Genom svenskt kärnstöd till UNDP har bidragit till att över tre miljoner människor på flykt –2020 åtnjöt förbättrade politiska, rättsliga och sociala förhållanden. bidrog investeringar i bättre samhällsstyrning och krisförebyggande till att bistå 850 000 flyktingar från som befann sig i grannländerna. Över 3 000 syriska flyktingar har fått arbete i genom UNDP:s insatser. Genom kärnstödet till IOM har bl.a. bidragit till att organisationen har kunnat fortsätta utveckla sitt arbete med att skydda migrantarbetares rättigheter genom att mobilisera regeringar och ickestatliga aktörer att leva upp till standarder för etisk rekrytering. har bidragit till UNFPA:s verksamhet på migrationsområdet, inklusive verksamhet med anledning av covid-19-pandemin, vilken möjliggjort att 2,5 miljoner migranter, flyktingar och internflyktingar har fått tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice. UNFPA har verkat mot diskriminering av och våld mot migranter, särskilt kvinnor och unga, mot skadliga sedvänjor såsom barn- och tvångsäktenskap och mot människohandel och gett stöd till offren. UNFPA har gett tekniskt stöd vid insamling av migrationsstatistik och bidragit till att sexuell och reproduktiv hälsa i nationella migrationsplaner. har genom bl.a. var del av att skapa förutsättningar för att mer än 2,3 miljoner barn som antingen var migranter, flyktingar eller återvändare har fått distansundervisning. tillhandahöll UNRWA grundskoleutbildning för mer än en halv miljon flickor och pojkar (vardera), samt primärhälsovård för cirka 2,8 miljoner flyktingar. Kontantstöd, mat och annan typ av nödhjälp distribuerades till fler än 1,5 miljoner sårbara flyktingar framför allt i och i . UNRWA har även genomfört aktiviteter för att motverka sexuellt och könsbaserat våld och för att stödja flyktingar som har utsatts. WFP har med bland annat svenskt kärnstödsett till så att 26 miljoner internflyktingar och flyktingar under fått livsmedelsstöd . fick 19,6 miljoner internflyktingar, 11 miljoner flyktingar och 2,5 miljoner återvändande livsmedelsstöd. Svenskt kärnstöd till WFP har bidragit till att öka flyktingars förutsättningar för självförsörjning i bl.a. , , , , , och . Stärkta förutsättningar för säker, ordnad och reglerad migration har bidragit till genomförandet av de två globala ramverken för migranter respektive flyktingar som antogs och som bidrar till förbättrade förutsättningar för ett stärkt globalt samarbete mellan ursprungs-, transit- och destinationsländer, bättre ansvarsfördelning och förbättrat internationellt samarbete i migrations- och flyktingsituationer. till IOM har stärkt organisationens kapacitet IOM har även bistått medlemsstater som efterfrågat FN:s stöd för effektiv migrationshantering. Sida har genom IOM bidragit till ökad kunskap om migrationsmönster, bättre planering av åtgärder för migranter som drabbats av pandemin samt förbättrad hantering av irreguljär migration i flera länder i . I östra har genom IOM och ett regionalt samarbetsorgan bidragit till förbättrade förutsättningar för flyktingmottagandet och till migranters sjukvård och ökade kunskap om smittspridning. IOM har också verkat för att skydda de migrationskorridorer som används av herdar vars näring har påverkats av klimatförändringar och miljöförstöring. Sida har inom ramen för sitt multi-bi-stöd bidragit med en insats för att lindra effekterna av covid-19-pandemin för migranter och flyktingar på och i södra . Data samlades in för att ge underlag kring smittspridning och för planering av åtgärder. Tjänstepersoner vid gränsstationer och socialarbetare i sex länder utbildades, kommunikationsmaterial om covid-19 distribuerades och gränsstationer utrustades för handtvätt, provtagning etc. Den UNDP-ledda stabiliseringsfonden har med bl.a. svensk finansiering bidragit till att sammantaget 4,7 miljoner internflyktingar i har kunnat återvända till sina ursprungsområden. har genom partnerskapet med UNHCR verkat för att öka den globala vidarebosättningen, inte minst inom ramen för det globala flyktingramverket och genomförandet av på området. 5.7Jämlik hälsa inklusive SRHR Hälsoutvecklingen i världen har följt en positiv trend. Fler människor lever och friskare liv. Den globala sjukdomsbördan (ett mått på både sjukdom och förtida död) domineras av så kallade ickesmittsamma sjukdomar som hjärt-kärlsjukdom, cancer, diabetes och kronisk lungsjukdom – även i låg- och medelinkomstländer. Smittsamma sjukdomar och mödra- och barnadödligheten fortsätter dock att orsaka en betydande sjukdomsbörda i många länder, främst i låg- och medelinkomstländer. ökar förekomsten av hälsohot relaterade till exempelvis miljö- och klimatförändringar och behandlingsresistenta infektioner (AMR). Det finns också stora ojämlikheter både mellan och inom länder. Covid-19-pandemin har påverkat lägesbilden negativt. Pandemin medförde två miljoner rapporterade dödsfall bara , men det har uppskattats att den verkliga överdödligheten var över dubbelt så hög. Pandemin har haft en lång rad konsekvenser för människors hälsa – genom sjukdom, försämrade livsvillkor, försämrad tillgång till hälso- och sjukvård, stress och oro med mera. Människor som lever i fattigdom eller som utsätts för diskriminering har påverkats särskilt hårt. Pandemin har belyst vikten av ett mer effektivt och samordnat internationellt system för beredskap och hantering av hälsohot och för en 2021/22:236 mer solidarisk och effektiv respons. lyftes frågan om global hälsosäkerhet på dagordningen för . Vad gäller SRHR kan både positiva och negativa tendenser noteras . Genom aktivt påverkansarbete och finansiella stöd har kunnat bidra till lagstiftnings- och policyframsteg samt ökad tillgång till SRHR-tjänster och därigenom bland annat förhindrat mödradödlighet, oavsiktliga graviditeter och könsrelaterat våld. Motståndet mot abort, sexualundervisning och kvinnors, flickors och hbtqi-personers rättigheter finns dock kvar och i många länder har motståndet till och med stärkts. Därtill har den globala tillgången till SRHR-tjänster påverkats mycket negativt av pandemin, vilket bidragit till att motverka. 5.7.1Svenska mål och prioriteringar arbete på hälsoområdet utgår ifrån principen om bästa uppnåeliga hälsa som en mänsklig rättighet. Prioriteringarna kan sammanfattas under tre rubriker: 1.förebyggande och hantering av globala hälsohot som pandemier, klimatrelaterade hälsohot och AMR, 2.allmän tillgång till hälso- och sjukvård inklusive stärkta hälso- och sjukvårdssystem, med särskilt fokus på kvinnor, barn och unga, och 3.samhällen som möjliggör bästa möjliga hälsa, inklusive genom fattigdomsbekämpning och utbildning, tillgång till, rent vatten, sanitet och hygien samt tillräckligt säker och näringsriktig mat. Arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en särskilt prioriterad fråga. Andra viktiga frågor är arbetet mot hiv och aids samt de icke-smittsamma sjukdomarna. I det följande redovisas resultat av stöd till dessa sju organisationer som regeringen ser som särskilt centrala på hälsoområdet: •WHO är FN:s specialiserade organ för hälsa med en framför allt teknisk och normativ roll för att bidra till att alla människor uppnår bästa möjliga hälsa. •Globala fondens mandat är att bidra till förebyggande och behandling av hiv och aids, tuberkulos och malaria och att stärka nationella hälsosystem. Fonden verkar framför allt i låg- och lägre medelinkomstländer i och med hög sjukdomsbörda. Hälften av fondens stöd (det mot hiv och aids) klassificeras som bidrag till SRHR och fonden driver och försvarar rättighetsfrågor, som bl.a. hbtqi-personers rätt till hälsa och SRHR. har länge drivit frågan att Globala fondens investeringar ska bidra till att stärka nationella hälso- och sjukvårdssystem bortom de tre sjukdomarna. Under covid-19-pandemin har det visat sig att dessa investeringar har givit resultat då Globala fondens stöd har bidragit till att förbättra länders förutsättningar att hantera pandemin. • Gavis främsta mål är att rädda barns liv och skydda människors hälsa Skr. 2021/22:236 genom att förbättra tillgången till vaccin, med fokus på låginkomstländer. upprättades Covax-faciliteten inom ramen för Gavis organisation, i syfte att säkerställa global jämlik tillgång till vaccin. Covax samlar efterfrågan och upphandlar vaccin mot covid-19 med särskilt fokus på 92 låg- och lägre medelinkomstländer. –2021 var , sett till befolkningsmängd en av de absolut största finansiärerna av Covax-mekanismen, med ett stöd på totalt . •UNFPA arbetar med att genomföra och följa upp handlingsprogrammet från om befolkning och utveckling (International Conference on Population and Development, ICPD) i , den s.k. Kairoagendan. Dess målsättningar är universell tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa, förverkligande av reproduktiva rättigheter och minskad mödradödlighet, samt förbättrade liv för kvinnor och ungdomar, genom ökat självbestämmande, mänskliga rättigheter och jämställdhet. •UNAIDS är FN:s specialiserade organ för hiv- och aidsfrågor och verkar på global nivå tillsammans med andra organisationer för att skapa samstämmiga strategier och policyer, bidra till kapacitetsutveckling och ge politiskt och socialt stöd i arbetet mot hiv och aids. Förebyggande och hantering av hälsohot och katastrofsituationer har bidragit kraftfullt till den globala responsen mot covid-19, dels genom stora kärnstöd som möjliggjort för partnerorganisationer att snabbt ställa om och hantera pandemin och dess konsekvenser, dels genom en rad specifika insatser för att bl.a. bidra till global vaccintillgång. Arbetet med att förebygga och hantera hälsohot och katastrofsituationer var även en högt prioriterad fråga för redan innan covid-19-pandemin. accelererade arbetet med fokus på den direkta bekämpningen av viruset samt dess indirekta konsekvenser för hälsosystem och samhällen. Det är dock viktigt att betona att långsiktiga arbete inom bl.a. stärkande av hälsosystem, förbättrad tillgång till vatten och sanitet samt fattigdomsbekämpning och ett förstärkt samarbete mellan miljö- och klimat, djurhälsa och människors hälsa (s.k. one health) är viktiga byggstenar både för hanteringen av covid-19-pandemin och motståndskraft mot framtida pandemier. bidrag till hanteringen av pandemin har bestått av två delar: kärnstöd till flera nyckelorganisationer i pandemihanteringen samt specifika, riktade insatser. omfattande kärnstöd till bl.a. Globala fonden, WHO, UNFPA, och Gavi har bidragit till att lägga grunden för många insatser och möjliggjorde för organisationerna att snabbt ställa om när pandemin slog till. bidrog dessutom med i specifika covid-19-relaterade stöd, där mottagare var Gavi, Globala fonden, WHO, UNFPA, samt katastroffonder inom FN. Covid-19-pandemin påverkade Gavis ordinarie arbete med rutinvaccinationer vilket ledde till ett intensifierat arbete för att upprätthålla verksamheten. har även varit pådrivande för utvecklingen av det internationella systemet inom hälsa, för ett mer samordnat och effektivt system för framtida pandemiberedskap och hantering liksom för att befintliga regler rörande hälsosäkerhet ska följas fullt ut. medverkade i mot AMR och bidrog till framtagandet av globala prioriteringar och rekommendationer för ett förstärkt arbete mot AMR. För att stödja genomförandet av dessa rekommendationer har de tre organisationerna WHO, FAO och för djurhälsa (OIE) upprättat den givargemensamma fonden on AMR, administrerad av UNDP, som har bidragit till och som stärkt genomförandet av nationella åtgärdsplaner mot AMR i ett tiotal låg- och medelinkomstländer. bidrog 2020 till etablerandet av en global ledarskapsgrupp om AMR som syftar till ett större politiskt ansvarstagande för AMR-frågan. Människors överlevnad och hälsa i krig- och katastrofsituationer utgjorde viktiga delar av det humanitära multilaterala biståndet, och bidrog svenskt stöd genom WHO till att mer än 590 000 personer i fick tillgång till primärhälsovård, mer avancerad vård samt psykosocialt stöd. Viktiga multilaterala humanitära partners inom hälsa har varit , UNRWA och UNHCR där samtliga har arbetat med psykisk ohälsa och psykosocialt stöd. En stor andel av arbetet riktades till kvinnor som utsatts för sexuellt våld. Starka nationella hälsosystem och grundläggande service Effektiva, tillgängliga och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem som kan leverera hälso- och sjukvård av god kvalitet utifrån människors behov utan att medföra ekonomiska svårigheter är en förutsättning för att uppnå goda hälsoresultat, förebygga sjukdom och främja hälsosamma liv. En fungerande hälso- och sjukvård är också en viktig samhällsfunktion som kan bidra till stabilitet och tillit i samhället samt ekonomisk utveckling. Utvecklingen för en förbättrad och jämlik tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård, med fokus på kvinnor, barn och unga, gick framåt. Den fick positiv draghjälp i och med antagandet i av den politiska deklarationen om allmän tillgång till hälso- och sjukvård, där bidrog till att SRHR inkluderades. Deklarationen medför ett stärkt politiskt åtagande att uppnå de hälsorelaterade målen i Agenda , med uppföljning av arbetet i WHO och i ett särskilt högnivåmöte i . WHO presenterade ett verktyg i syfte att erbjuda länderna vägledning för hur man på nationell nivå kan nå det globala hållbarhets delmålet 3.8 om allmän hälso- och sjukvård för alla. Gavi har med stöd av bl.a. investerat i hälsosystem i sina samarbetsländer i syfte att möjliggöra hållbar och effektiv vaccinering. Exempel är investeringar i logistik för kylkedjan för vacciner, system för information och data, verksamhet för att öka efterfrågan av vacciner och breddat partnerskap med privata aktörer och civilsamhället. negativa effekter av covid-19-pandemin genom minskad täckning av vissa Skr. 2021/22:236 vacciner och integrerade tjänster som drabbar barnhälsan negativt. Trots tidigare års framsteg att minska sjukdomsspridning så rapporterade Globala fonden om en oroväckande vändning i utvecklingen med ökande antal smittade i de tre sjukdomarna (aids, tuberkulos och malaria). dominerades Globala fondens arbete av att upprätthålla befintlig verksamhet och motverka undanträngningseffekter av pandemin. Globala fonden möjliggjorde med bl.a. svenskt stöd till att 9,9 miljoner människor nåddes av förebyggande åtgärder mot hiv, att 5,7 miljoner nåddes av behandling mot tuberkulos, och att 11 miljoner gravida kvinnor fick förebyggande behandling mot malaria. har bidragit till arbete för att hantera konsekvenserna av pandemin, främst för att säkerställa tillgång till nödvändig hälsovård, förbättra mödravård och vård för nyfödda och förbättra tillgång till vatten och sanitet. arbete har bidragit till att säkerställa grundläggande läkemedel, förbättra mödra- och barnhälsovård, ökat tillgången till rent vatten, sanitet och hygien samt stärkt sociala trygghetssystem. Samhällen som möjliggör bästa möjliga hälsa Covid-19-pandemin har utgjort en stark påminnelse om kopplingen mellan hälsa och så gott som alla andra samhällssektorer.