prop · H903113 · 2022-02-03 00:00:00 — Förslaget innebär att stöd kommer att kunna sökas även för , under förutsättningen att ansökan inkommer innan maj månads slut . I praktiken bedöms emellertid mycket få företag komma att ansöka om stöd för , eftersom förslaget presenteras först under senare delen av december och det tar för arbetsgivare att förhandla om och revidera sina avtal. För andra, tredje och fjärde kvartalen 2022 görs bedömningen att volymerna i korttidsarbete kommer att vara nära de volymer som antas råda i genomsnitt under normala omständigheter. Det genomsnittliga antalet i korttidsarbete bedöms uppgå till 5 000 personer. Siffran är beräknad utifrån genomsnittliga volymer i det tyska systemet –2019. Om karensreglerna finns kvar bedöms det genomsnittliga antalet i stället uppgå till 2 000 personer. beräknas kostnaden av förslaget till , framräknad enligt 32 700 · 1,3142 · 0,27 · 0,33 · 20 000 · 3, där 32 700 är genomsnittlig månadslön, 1,3142 sociala avgifter, 0,27 den genomsnittliga arbetstidsförkortningen, 0,33 statens subventionsgrad, 20000 antalet fler personer och 3 antalet månader. För perioden april–december beräknas kostnaden enligt samma modell till . Arbetsgivare som ansöker om stöd för korttidsarbete har möjlighet att ansöka om ersättning för kostnader för kompetensinsatser. När fler personer nu antas befinna sig i korttidsarbete är det rimligt att anta att även kostnaderna för kompetensinsatser ökar. antas utnyttja möjligheten till kompetensinsatser. Det innebär att kostnaderna för kompetensinsatser beräknas öka med beräknat enligt 11 500 · 0,10 · 10 000 + 3000 · 0,10 · 20 000, där 11 500 respektive 3000 är genomsnittlig ökning av antal i korttidsarbete under första respektive till följd av förslaget (20 000 och 3000 andra, tredje och fjärde kvartalet), 0,10 är andel som antas utnyttja kompetensinsatser, 10 000 är kostnaden per person och 20 000 är kostnaden per person med förlängd permittering. Kostnaden av förslaget beräknas därmed till 354 miljoner Prop. Tillkommande kostnader för redovisas separat i avsnitt 5.10.10 nedan. Bedömningen av antalet individer i korttidsarbete är mycket osäker. Det finns därför skäl att kontrastera ovanstående beräkning med alternativa scenarier avseende deltagande i korttidsarbete. Om förslaget leder till en dubbelt så stor ökning av antalet i korttidsarbete blir den offentligfinansiella effekten . Om förslaget i stället leder till en hälften så stor ökning av antalet i korttidsarbete blir den offentligfinansiella effekten . Det föreslagna tillfälliga slopandet av karenstiden för stöd vid korttidsarbete bedöms medföra att ett antal personer undviker de perioder av arbetslöshet som riskerar att följa av uppsägningar. Omfattande forskning visar på genomsnittliga negativa framtida sysselsättningseffekter för personer som drabbas av arbetslöshet. Generellt kan ett öppet och permanent system för stöd vid korttidsarbete förväntas jämna ut variationer i den aggregerade arbetslösheten och sysselsättningen . I normalfallet påverkas inte ekonomins utveckling på lång sikt av konjunkturvariationer. Men djupa eller långvariga ekonomiska kriser kan medföra negativa effekter på lång sikt. Stöd vid korttidsarbete har utnyttjats i stor utsträckning och bedöms ha dämpat sysselsättningsfallet. Tillväxtanalys anför att stöd vid korttidsarbete under pandemins inledande dramatiska skeende, när BNP föll på bred front och osäkerheten om framtiden var närmast monumental, kan ha förhindrat många uppsägningar, men också ha bromsat strukturomvandlingen. Vidare menar att det utifrån detta förefaller extra riskfyllt att införa åtgärder som ytterligare riskerar försena ett potentiellt stort underliggande behov av svensk strukturomvandling. Regeringen är medveten om att stödet i viss utsträckning riskerar att bromsa strukturomvandlingen men gör bedömningen att fördelarna med stödet i den osäkra situationen som råder överväger nackdelarna. Stödet föreslås dessutom ges till ordinarie nivåer till skillnad från vad som var fallet tidigare under pandemin. Regeringen bedömer, i likhet med , att de ordinarie stödnivåerna minskar risken för att stödet ska leda till strukturella problem. Även delar uppfattningen att fördelarna av att arbetsgivare som har haft stöd vid korttidsarbete under pandemin ges en möjlighet att ansöka om stöd igen överväger nackdelarna. Möjligheten för företag som tidigare erhållit stöd vid korttidsarbete att på nytt ta del av systemet kan dock försvåra för expansiva företag att finna kvalificerad arbetskraft, då dessa kan vara ”inlåsta” i företag med stöd för korttidsarbete. Vetskapen om att det finns möjlighet till framtida korttidsarbete kan även generellt minska incitamenten för anställda i mindre expansiva företag att proaktivt söka anställning i mer expansiva företag, för att på så sätt minska risken för framtida arbetslöshet. Denna minskade rörlighet på arbetsmarknaden innebär ökade kostnader för företag att rekrytera ny personal. Enligt nationalekonomiska s.k. sök- och match- 2021/22:113 ningsmodeller medför detta negativa effekter på sysselsättning och arbetslöshet. Sammantaget bedöms dock de positiva sysselsättningseffekterna av förslaget överväga dessa negativa effekter. Det aktuella förslaget om tillfälligt slopande av karenstiden förväntas gynna företag med tillfälliga ekonomiska svårigheter som tidigare fått stöd vid korttidsarbete relaterat till pandemin och som i övrigt uppfyller kraven för stöd vid korttidsarbete. Detta gäller företag som erhållit stöd men som, med oförändrade regler, skulle förhindras att erhålla ytterligare stöd på grund av karens. Dessa företag kommer att kunna få samma möjligheter som de företag som inte har fått stöd under pandemin att hantera tillfälliga efterfrågesvängningar och störningar i verksamheten utan att behöva säga upp personal i sådan omfattning som annars hade varit fallet. Potentiellt kan expansiva företag, branscher och regioner missgynnas av förslaget. Även konkurrerande företag som inte söker stöd kan möjligen missgynnas. Som diskuteras ovan kan förslaget innebära inlåsningseffekter av personer med eftertraktade kompetenser. En sådan inlåsning försvårar nyrekryteringar för växande företag. Stödsystemet är öppet för ansökningar från alla typer av företag och branscher. I relation till det totala antalet sysselsatta per bransch har mest stöd så här långt betalats ut till företag verksamma i hotell- och restaurangverksamhet och kultur, nöje och fritid. Om fördelningen av stöd fortsatt följer samma mönster, kommer företag i dessa branscher att gynnas mest av det föreslagna slopandet av karenstiden. Den framtida fördelningen av stöd är dock mycket osäker. Det föreslagna tillfälliga slopandet av karenstiden för stödet bedöms inte få några nämnvärda effekter för företagens konkurrensförhållanden. De föreslagna reglerna bedöms inte öka komplexiteten på ett sätt som innebär att särskild hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning. Företagen bedöms inte påverkas i andra hänseenden än vad som beskrivs i konsekvensanalysen. 5.10.5Effekter för kommuner och regioner Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen eller för kommunernas organisation och verksamhet. Ett tillfälligt slopande av karenstiden för stöd vid korttidsarbete förväntas främst gynna två grupper av individer. Den ena gruppen utgörs av företagsägare som tidigare erhållit stöd under pandemin och som via möjligheter till förnyat stöd i händelse av detta inte behöver säga upp personal och därmed snabbare kan återgå till normal produktion efter den Förslaget bedöms även gynna anställda som även fortsatt kan förväntas kunna komma i fråga för stöd vid korttidsarbete. 2021/22:113 dessa individer kan stödet bidra till ökad anställningstrygghet. De som kan missgynnas av förslaget är ägare av företag där verksamhetens expansion skulle kunna bromsas av minskad rörlighet på arbetsmarknaden. Även personer som söker arbete skulle kunna missgynnas om förlängningen av korttidsarbete medför färre jobbvakanser, enligt vad som diskuteras ovan. 5.10.7Effekter för den ekonomiska jämställdheten Effekterna för den ekonomiska jämställdheten av stödet vid korttidsarbete diskuteras i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132 s. 83). Där konstateras att män i högre utsträckning än kvinnor kan komma att gynnas ekonomiskt av systemet och att den ekonomiska jämställdheten därför kan minska. Den samlade bedömningen är dock att de direkta effekterna av förslaget sannolikt inte medför några större konsekvenser för den ekonomiska jämställdheten. Eftersom det nuvarande förslaget är av tillfällig karaktär finns det starka skäl att anta att eventuellt tillkommande direkta effekter på den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män endast är tillfälliga. I vilken utsträckning de mer långsiktiga effekterna av förslaget på arbetslöshet och sysselsättning påverkar kvinnor och män olika är dock svårt att bedöma. Effekterna för inkomstfördelningen av stödet vid korttidsarbete redogörs för i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132 s. 84). Slutsatsen är att de direkta effekterna av stöd vid korttidsarbete kan bidra till ökade ekonomiska skillnader, men att de samlade effekterna mest sannolikt är små och tillfälliga. I och med att det nuvarande förslaget är tillfälligt bedöms eventuellt tillkommande direkta effekter också vara små och tillfälliga. 5.10.9Effekter för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Det förhållandet att har en etablerad verksamhet för kontroll och brottsbekämpning bedöms förebygga risken för missbruk av stödet vid korttidsarbete. 5.10.10Effekter för förvaltningsmyndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget i propositionen Handläggande myndighet för stöd vid korttidsarbete (prop. 2021/22:77), som regeringen beslutade 2021 innebär att kommer att handlägga ärenden om stöd vid korttidsarbete som initieras efter . Den nu föreslagna regeln om slopad karens föreslås träda i kraft . Detta innebär i praktiken att den nya regeln kommer att tillämpas på stöd som avser stödmånader efter . De ansökningar om stöd vid korttidsarbete som görs med anledning av förslaget ska handläggas av . I och med att systemet med stöd vid korttidsarbete varit i bruk råder stor osäkerhet om hur många företag som kommer att ansöka om stöd vid korttidsarbete. kom det in totalt ca 136 000 ansökningar om stöd vid korttidsarbete. De nya bestämmelserna om slopad karens förväntas dock träda i kraft vid mer normala ekonomiska förhållanden och vid den ordinarie utformningen av stödet vid korttidsarbete, där statens andel motsvarar en tredjedel av kostnaden för den nedsatta arbetstiden i stället för . Därför förväntas antalet ansökningar i genomsnitt vara betydligt lägre. Antalet personer i korttidsarbete har ovan uppskattas till i genomsnitt 20 000 fler personer än med gällande karensregler. För kvartal två–fyra 2022 görs bedömningen att i genomsnitt 3 000 fler personer kommer att omfattas av korttidsarbete än med gällande karensregler. Den föreslagna ändringen av reglerna för karens innebär således att antalet ansökningar om stöd vid korttidsarbete förväntas öka. Det är svårt att prognostisera antalet ansökningar men antalet uppskattas öka från 750 ansökningar till 13 750 ansökningar . Det innebär att kostnader för ärendehanteringen ökar med ca . Handläggningen av ansökningar beräknas kräva ca 95–100 årsarbetskrafter . Dessutom ökar kraven på it-stödet och behöver anpassa information och rättsligt stöd utifrån det nya regelverket. Kostnaderna för detta förberedelsearbete beräknas till , varav avser it-utveckling. Totalt tillkommande kostnader för uppskattas till . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslag ökas med (se avsnitt 7). Regeringen bedömer att tillkommande kostnader utöver detta kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. De föreslagna ändringarna föreslås träda i kraft . Då är handläggande myndighet fr.o.m. kommer inga nya ärenden att initieras hos med anledning av förslaget. Förslaget bedöms därför inte ha några effekter för . Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna Beslut enligt lagen om stöd vid korttidsarbete kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Den föreslagna ändringen av reglerna för karens innebär att antalet arbetsgivare som kan förväntas ansöka om stöd ökar. Förändringen kan därmed förväntas ge upphov till en viss ökad måltillströmning för de allmänna förvaltningsdomstolarna. har redovisat att ansökningar om stöd vid korttidsarbete som lämnats till har genererat 12 073 mål i förvaltningsrätt och 1 340 mål i kammarrätt. uppskattas enligt målen ha kostat . Regeringen bedömer mot denna bakgrund, i likhet med och Förvaltningsrätten i , att det finns skäl att anta att förslaget om slopad karenstid kommer att ge upphov till ett ökat antal i mål i de allmänna Prop. 2021/22:113 förvaltningsdomstolarna som medför ökade utgifter. att de ökade utgifterna kan finansieras inom ram. Regeringen kommer att följa utvecklingen av antalet mål. Förslaget bedöms vara förenligt med . Förslaget bedöms inte ha några effekter för miljön. Användandet av korttidsarbete kan påverka lönestatistiken och ge en snedvriden bild av denna. Detta är något som måste hanteras av berörda aktörer. 6.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om ytterligare förlängd anståndstid och avbetalningsplan. Av första stycket framgår bl.a. att efter ansökan får förlänga anståndstiden med ytterligare som längst 24 månader efter att den maximala anståndstiden enligt 1 § tredje stycket respektive 1 a § tredje stycket har upphört. Här kan nämnas att bestämmelserna i 1 § gäller för anstånd med inbetalning av avdragen preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt som redovisas eller kvartalsvis, medan bestämmelserna i 1 a § gäller för anstånd med inbetalning av mervärdesskatt som redovisas helårsvis. Den ytterligare förlängningsperioden räknas från den tidpunkt då den tidigare förlängningsperioden enligt 1 § tredje stycket respektive 1 a § tredje stycket har upphört, förutsatt att den tidigare förlängningsperiodens längd har varit och att möjligheten till förlängning av anståndstiden enligt nu nämnda bestämmelser således har utnyttjats till fullo. Detta inträffar i regel när har förflutit från det att anståndsbeslutet ursprungligen fattades. Frågan om att förlänga anståndstiden ytterligare aktualiseras först när den maximala anståndstiden närmar sig sitt slut, bl.a. eftersom prövningen av om det finns särskilda skäl som talar emot en förlängning (2 §) inte bör göras alltför . Av första stycket framgår även att en ytterligare förlängning av anståndstiden förutsätter att beviljar en avbetalningsplan, enligt vilken anståndsbeloppet ska vara avbetalt senast den förfallodag enligt 62 kap. 9 § första stycket skatteförfarandelagen (2011:1244) som infaller närmast efter att denna ytterligare förlängda 2021/22:113 anståndstid upphör. Det ankommer på att besluta om den närmare utformningen av en sådan avbetalningsplan. I begreppet avbetalningsplan ligger dock att anståndsbeloppet ska betalas i minst två delposter, samt att en utgångspunkt bör vara att inte större delen av anståndsbeloppet ska betalas först . I andra stycket anges att en ansökan om ytterligare förlängd anståndstid ska ha kommit in till senast dagen före den förfallodag enligt 62 kap. 9 § första stycket skatteförfarandelagen som infaller närmast efter att den maximala anståndstiden enligt 1 § tredje stycket respektive 1 a § tredje stycket har upphört. Ett exempel kan illustrera hur dessa bestämmelser ska tillämpas. Ett anstånd beviljas . Anståndstiden bestäms till . Detta innebär att anståndet gäller fram t.o.m. . beviljar en förlängning av anståndstiden med , med stöd av bestämmelserna i 1 § tredje stycket. Denna förlängning innebär att anståndet nu gäller fram t.o.m. , vilket alltså är den tidpunkt då den maximala anståndstiden enligt 1 § tredje stycket upphör. En ansökan om ytterligare förlängd anståndstid ska ha kommit in till senast dagen före den förfallodag enligt 62 kap. 9 § första stycket skatteförfarandelagen som infaller närmast efter denna tidpunkt, vilket innebär att ansökan ska ha kommit in senast dagen före , dvs. En ansökan kommer också in och därefter beviljas ytterligare förlängd anståndstid . Detta innebär att anståndet nu gäller fram t.o.m. . beviljar en avbetalningsplan, enligt vilken anståndsbeloppet ska betalas i fyra delposter. Enligt avbetalningsplanen ska den första fjärdedelen betalas senast den förfallodag som infaller , den andra fjärdedelen senast den förfallodag som infaller och den tredje fjärdedelen senast den förfallodag som infaller . Den sista fjärdedelen ska betalas senast den förfallodag enligt 9 § första stycket skatteförfarandelagen som infaller närmast efter att den ytterligare förlängningsperioden upphör, vilket innebär att anståndsbeloppet ska vara helt avbetalt . Övervägandena finns i avsnitt 4.2. I paragrafen anges en begränsning av möjligheten att bevilja anstånd. Ändringen innebär att ytterligare förlängning av anståndstiden och avbe- talningsplan enligt 1 c § ska beviljas om inte särskilda skäl talar emot det, i likhet med vad som gäller för anstånd enligt 1 eller 1 a § samt förlängning av anståndstiden enligt 1 § tredje stycket eller 1 a § tredje stycket. Med särskilda skäl avses bl.a. fall där den skattskyldige har mer än försumbara skulder som är överlämnade för indrivning eller att omständigheter föreligger hos den skattskyldige som skulle kunna medföra återkallelse av godkännande för F-skatt. Av 9 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244) jämförd med 9 kap. 1 § samma lag framgår att ska återkalla ett godkännande för F-skatt bl.a. om innehavaren har näringsförbud eller är försatt i konkurs. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. I paragrafen finns bestämmelser om återkallelse av anstånd. I andra stycket införs en ny tredje punkt, enligt vilken får återkalla ett anstånd helt eller delvis om ett underskott på ett sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244) har lämnats till för indrivning efter att en förlängd anståndstid enligt 1 c § har beslutats. Ett underskott på skattekontot kan t.ex. uppstå om en delpost av anståndsbeloppet inte har betalats i rätt tid enligt en avbetalningsplan. Övriga ändringar är redaktionella. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. I paragrafen finns bestämmelser om anståndsavgift. Ändringen i första stycket innebär att om en avbetalningsplan enligt 1 c § har beviljats, ska den anståndsavgift som är hänförlig till en viss delpost av anståndsbeloppet tas ut t.o.m. den månad då denna delpost ska betalas enligt avbetalningsplanen. Ändringen i andra stycket innebär att om en avbetalningsplan enligt 1 c § har beviljats, ska den anståndsavgift som är hänförlig till en viss delpost av anståndsbeloppet betalas senast den förfallodag då denna delpost senast ska betalas enligt avbetalningsplanen. Ett exempel kan illustrera hur dessa bestämmelser ska tillämpas. Ett anstånd med inbetalning av anståndsbeloppet 100 beviljas . Anståndstiden bestäms till . Därefter beviljar en förlängning av anståndstiden med , med stöd av bestämmelserna i 1 § tredje stycket. Denna förlängning innebär att anståndet nu gäller fram t.o.m. . Därefter beviljas ytterligare förlängd anståndstid , vilket innebär att anståndet nu gäller fram t.o.m. . beviljar en avbetalningsplan, enligt vilken anståndsbeloppet ska betalas i fyra lika stora delposter. Enligt avbetalningsplanen ska den första fjärdedelen, dvs. 25, betalas senast den förfallodag som infaller . Anståndsavgiften avseende dessa 25 ska då tas ut t.o.m. kalendermånaden och betalas senast den förfallodag som infaller , och så vidare för resterande delposter. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. I paragrafen finns bestämmelser om bl.a. överklagande. Av andra stycket, som är nytt, framgår att beslut som avser avbetalningsplan inte får överklagas. Det kan bl.a. röra sig om beslut som avser den närmare utformningen av en avbetalningsplan, t.ex. gällande antalet förfallodagar och storleken på delposterna. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 2021/22:113 6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete I paragrafen finns bestämmelser om karenstid när godkännande ska lämnas enligt 5 a §. Andra meningen är ny och anger att tidsperioden om 24 kalendermånader i första meningen inte gäller om den tidsperiod som löpt ut omfattar en kalendermånad –. Bestämmelsen innebär att den arbetsgivare som mottagit stöd för någon stödmånad –ges möjlighet att, utan hinder av den karenstid som anges i första meningen, söka stöd igen. En sådan arbetsgivare kan således med stöd av andra meningen, om övriga förutsättningar är uppfyllda, få ett nytt beslut om godkännande och beviljas stöd under ytterligare en stödperiod och en eventuell förlängning. När en sådan ny stödperiod löpt ut infaller, i enlighet med första meningen, en ny karenstid om 24 kalendermånader. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. I paragrafen finns bestämmelser om avstämning av preliminärt stöd. I tredje stycket finns bestämmelser om när avstämning ska göras när preliminärt stöd har lämnats enligt 5 a §. I andra meningen, som är ny, anges att om stödperioden inleds – , ska i stället för vad som anges om arbetsgivarens skyldighet att göra en avstämning i första meningen, en avstämning göras vid utgången av . Det innebär att om stödperioden inleds , eller infaller den första avstämningstidpunkten vid utgången av . En anmälan om avstämning ska ha kommit in till från denna tidpunkt. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. 6.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2022:000) om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete I paragrafen definieras vissa uttryck i lagen. I sjätte punkten har en andra mening lagts till. Av denna mening följer att när fattat beslut om godkännande enligt 5 a §, dvs. inom ramen för det öppna och permanenta systemet för stöd vid korttidsarbete, är jämförelsemånad om stödperioden inleds –. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. Paragrafen innehåller bestämmelser om förlängning av en tidsperiod enligt 6 a §. I tredje stycket, som är nytt, anges när en ansökan om förlängning ska ha kommit in om stödperioden inleds –. I dessa fall ska ansökan om förlängning ha kommit in till . I annat fall får förlängning inte medges. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. I paragrafen finns bestämmelser om när ansökan om preliminärt stöd senast ska lämnas. I tredje stycket, som är nytt, anges att för en stödmånad –ska en ansökan om preliminärt stöd, i stället för vad som anges i första stycket, ha kommit in till för att stöd ska kunna lämnas. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. 6.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete I paragrafen definieras vissa uttryck i lagen. Ändringen innebär att bestämmelsen i sjätte punkten, andra meningen, om att för stödperioder som inleds – är jämförelsemånaden , tas bort. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. Paragrafen innehåller bestämmelser om förlängning av en tidsperiod enligt 6 a §. Ändringen innebär att tredje stycket som anger när en ansökan om förlängning ska ha kommit in om stödperioden inleds –tas bort. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. I paragrafen finns bestämmelser om karenstid när godkännande ska lämnas enligt 5 a §. Ändringen innebär att bestämmelsen i andra meningen om att karenstiden i första meningen inte gäller om den tidsperiod som löpt ut omfattar en kalendermånad –tas bort. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. 2021/22:113 18 § I paragrafen finns bestämmelser om när ansökan om preliminärt stöd senast ska lämnas. Ändringen innebär att tredje stycket som anger att för en stödmånad –ska en ansökan om preliminärt stöd, i stället för vad som anges första stycket, ha kommit in till för att stöd ska kunna lämnas tas bort.