prop · H903149 · 2022-03-15 00:00:00 — Av äldre praxis framgår att ett föreläggande inte kan ges med valmöjligheten att antingen sätta ett byggnadsverk i stånd eller riva det, och att i valet mellan underhållsåtgärder och rivning bör det förstnämnda alternativet väljas om inte förfallet fortskridit så långt att ett återställande av byggnaden framstår som orealistiskt (se RÅ 1971 ref. 34 och RÅ 1977 2:41). Att detta förhållande inte framgår direkt av bestämmelserna i bidrar till den osäkerhet kring formerna för tillsynsingripanden som lyft. En tillsynsmyndighet har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar av byggherren som behövs för tillsynen över bygg-, rivnings- och markåtgärder. Någon motsvarande möjlighet att begära sådana upplysningar och handlingar av berörda aktörer vid tillsynen av underhåll och skötsel av fastigheter och byggnadsverk finns inte. Detta försvårar arbete med denna tillsyn (se rapport 2015:32 s. 47). 2021/22:149 5.2 Behov av bättre förutsättningar för att ta ut Huvudsyftet med systemet med avgiftspåföljd har varit att avhålla från olovligt byggande (se prop. 1975/76:164 s. 19 och 24). Att avgiften sedermera kommer kommunen till del har setts som ett potentiellt incitament för att öka sina tillsynsinsatser (se prop. 2009/10:170 Del 1 s. 348 och 349). När en brist konstateras vid tillsyn måste tillsynsorganet ha möjlighet till någon form av ingripande, vilket ska vara effektivt och tydligt (se skr. 2009/10:79 s. 42). Systemet med byggsanktionsavgifter är emellertid inte heltäckande. Flera överträdelser saknar avgiftspåföljd. Den avhållande effekten saknas därmed i dessa situationer. Någon möjlighet att besluta om byggsanktionsavgift till följd av att en åtgärd vidtagits som inte omfattas av ett delstartbesked framgår exempelvis inte uttryckligen av plan- och byggregelverket. Enligt rättspraxis saknas därför förutsättningar att ta ut en byggsanktionsavgift i sådana fall (se bl.a. MÖD 2017:3). Det saknas även bestämmelser om byggsanktionsavgift för den situation då tiden för ett tidsbegränsat lov gått ut och platsen som omfattas av lovet inte återställts, liksom då en åtgärd påbörjas innan ett lovbeslut är verkställbart. Detta är otillfredsställande brister i systemet med byggsanktionsavgifter. 5.3Brister i tillgänglighet i den befintliga miljön Regleringen av enkelt avhjälpta hinder innebär att hinder mot tillgänglighet eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde och allmänna platser alltid ska avhjälpas, om hindren med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkla att avhjälpa (8 kap. 2 § andra stycket och 12 § andra stycket PBL). Bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder infördes för att förbättra tillgängligheten till och i befintliga offentliga lokaler och befintliga allmänna platser utöver vad ny- och ombyggnader bidrog med (se prop. 2000/01:48 s. 8–13). För att undanröja vissa problem i tillämpningen förtydligades sedermera bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder vid införandet av (prop. 2009/10:170 Del 1 s. 261–263). Ändringen innebar att reglerna skärptes och förtydligades avseende tidpunkten för avhjälpande och beträffande bedömningskriterierna. har framhållit att det fortfarande finns hinder mot tillgänglighet som kan vara enkla att åtgärda. En anledning till att dessa ännu inte är åtgärdade är att det finns en otydlighet i fråga om vem som är ansvarig för att åtgärda dessa (se rapport 2021:10 s. 9 och 10). Behov av att kunna förelägga om uppförande av stängsel kring fler byggnadsverk kan förelägga ägaren av ett byggnadsverk för industriändamål som inte längre används att, för att förebygga olyckor, stängsel kring det (11 kap. 24 § PBL). ursprungligen infördes var det efter förslag i betänkandet Sanering efter Prop. 2021/22:149 industrianläggningar (SOU 1982:10). För att förebygga olyckor finns det enligt behov av att kunna förelägga om uppförande av stängsel även kring andra byggnadsverk än byggnader för industriändamål (se rapport 2015:32 s. 49). 6En effektivisering av tillsyn 6.1Krav på återställande vid tidsbegränsade bygglov förtydligas Regeringens förslag: Det ska uttryckligen framgå av att innan ett tidsbegränsat bygglov har gått ut, ska den plats eller det byggnadsverk som lovet avser ha återställts. Om förlängt tiden ska platsen eller byggnadsverket i stället ha återställts innan den förlängda tiden gått ut. Om gett bygglov som inte är tidsbegränsat för åtgärden, behöver platsen eller byggnadsverket inte återställas. Det ska även framgå av lagen att bestämmelserna om lov eller anmälan inte gäller för åtgärder som vidtas för att återställa en plats eller ett byggnadsverk vid ett tidsbegränsat bygglov. Ett tidsbegränsat bygglov ska innehålla en upplysning om att den plats eller det byggnadsverk som lovet avser ska ha återställts innan tiden för lovet har gått ut. Regeringens bedömning: En skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om återställande bör införas i plan- och byggförordningen. Rapportens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I rapporten föreslås inte något krav på att ett tidsbegränsat bygglov ska innehålla en upplysning om att den plats eller det byggnadsverk som lovet avser ska ha återställts innan tiden för lovet har gått ut. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna är positiva till eller har inga synpunkter på förslaget, däribland Fastighetsägarna, (Mark- och ), samtliga länsstyrelser, Försvarsmakten, Kommuner och Regioner (SKR) och . Endast kommun framför kritik mot förslaget och anger att en byggsanktionsavgift inte ska kunna tas ut direkt när det tidsbegränsade bygglovet gått ut, utan först därefter. Skälen för regeringens förslag och bedömning Bestämmelserna om tidsbegränsade bygglov i 9 kap. 33 § PBL fick sin En tillfällig bestämmelse om 2021/22:149 tidsbegränsade bygglov för byggnader för bostadsändamål gäller också fr.o.m. t.o.m. (9 kap. 33 a § PBL). Lov för tillfälliga åtgärder infördes ursprungligen i plan- och bygglagstiftningen genom en ändring av byggnadsstadgan (1931:364). Därefter har bestämmelsen ändrats ett flertal gånger, i huvudsak genom att den möjliga tiden för ett sådant lov har förlängts eller förkortats. Även omfattningen av sådana åtgärder som kan komma att vidtas med stöd av ett tidsbegränsat lov har utökats. Vid införandet av , som 2011 ersatte den äldre (1987:10), infördes benämningen tidsbegränsade bygglov för att skilja dessa från övriga bygglov. Av förarbetena till den äldre , som 1987 ersatte byggnadsstadgan (1959:612), framgår vidare att bygglov för tillfälliga åtgärder skulle ses som en möjlighet i de situationer där den gällande planen utgjorde hinder mot att bevilja ett lov som inte är tidsbegränsat. Möjligheten till ett lov för tillfälliga åtgärder ansågs redan då ligga i den lovsökandens intresse (se prop. 1985/86:1 s. 721–723). Andra berörda sakägares intressen och eventuella nackdelar för dessa till följd av ett tidsbegränsat lov för tillfälliga åtgärder behandlades varken vid införandet i byggnadsstadgan eller vid införandet av den äldre . Av praxis framgår att en lämplighetsprövning ska ske som omfattar en avvägning mellan de intressen som talar för åtgärden och de motstående allmänna och enskilda intressen som skyddas av och annan lagstiftning (se RÅ 1991 not. 162 och RÅ 1994 ref. 13). Av förarbetena till den äldre framgår också att den tillfälliga markanvändningen ska upphöra när tiden har gått ut (se prop. 1985/86:1 s. 722). Bestämmelserna om tillfälliga åtgärder reviderades och kompletterades sedermera. I samband med detta uttalades att avvecklingen bör vara en naturlig del av de åtgärder som vidtas med stöd av ett tidsbegränsat bygglov och att det i lovansökan bör redovisas hur avvecklingen ska gå till. Det är vidare byggherren som bär ansvaret för att avvecklingen sker och att platsen återställs (se nedan för en utförligare förklaring om innebörden av begreppet återställa). Om detta inte sker kan kommunen tillämpa bestämmelserna om tillsyn för att åstadkomma rättelse (se prop. 2006/07:122 s. 52–55 och 73–74). Att åtgärden ska ha tagits bort och platsen återställts när tiden som medgetts för det tidsbegränsade lovet har gått ut – om inte åtgärden vid en separat prövning har bedömts uppfylla kraven för permanent lov – framgår även av vad som uttalades i samband med införandet av tidsbegränsade bygglov avseende byggnader för bostadsändamål (se prop. 2016/17:137 s. 15). föreslår i rapporten och byggsanktionsavgifter (rapport 2021:13) att det i ska införas en ny bestämmelse om att den plats eller det byggnadsverk som ett tidsbegränsat lov avser ska återställas innan tiden för lovet gått ut. Av rapporten framgår att situationer där ett återställande inte sker innan ett tidsbegränsat lov har gått ut är vanligt förekommande. Det framgår också att det upplevs som problematiskt att villkoren för tidsbegränsade bygglov härigenom inte respekteras (s. 117). Krav på återställande vid tidsbegränsade lov Regeringen anser att det med hänsyn till eventuella nackdelar för berörda sakägare är viktigt att tidsbegränsade bygglov endast leder till åtgärder . Det är därför viktigt att så långt som möjligt säkerställa att platsen eller byggnadsverket inom återställs till samma skick som innan åtgärderna som lovet avser vidtogs. Regeringen bedömer, i likhet med såväl som en övervägande majoritet av remissinstanserna, bl.a. , att den plats eller det byggnadsverk som ett lov avser bör återställas inom tiden för det tidsbegränsade lovet. Att införa en ytterligare tidsperiod för avvecklingsåtgärder, så som kommun föreslår, skulle förlänga den totala tid då grannars och andras intressen behöver stå tillbaka. Att införa ett nytt tidsintervall i regelverket för återställandefasen vid tidsbegränsade bygglov skulle enligt regeringen därutöver komplicera tillämpningen av bestämmelserna om tidsbegränsade lov. Det skulle bl.a. innebära att i varje enskilt fall behöver ta ställning till skäligheten i den föreslagna tiden för återställandet. skulle även vid tillsynen behöva ta ställning till om den lovpliktiga användningen i enlighet med det tidsbegränsade lovet alltjämt pågår eller om det endast är avvecklingsarbete som sker på platsen. Regeringen bedömer sammanfattningsvis, i likhet med och en övervägande del av remissinstanserna, bl.a. SKR, att bör förtydligas beträffande kravet på återställande vid tidsbegränsade bygglov. Innebörden av att återställa Ett återställande innebär att platsen försätts i samma skick beträffande utseende och kvaliteter som innan den tidsbegränsade åtgärden vidtogs (jfr MÖD 2017:25 II). Om exempelvis en skolpaviljong placerats på en grusad fotbollsplan ska platsen återställas så att den ånyo är en grusad fotbollsplan. Om en sådan paviljong i stället placerats på en gräsyta ska marken sås med gräs efter att paviljongen tagits bort. Om byggherren önskar att exempelvis vissa parkeringsplatser eller plank – som varit en del av eller en förutsättning för den tidsbegränsade åtgärden och ingått i det tidsbegränsade lovet – kvarstår efter att det tidsbegränsade lovet gått ut, kan byggherren ansöka om permanent lov för dessa. Ett sådant lov kan sökas separat eller ihop med ansökan om lov för en permanent åtgärd. Motsvarande gäller återställande av byggnadsverk. Om exempelvis en köksinredning tagits bort i en bostadslägenhet för att utrymmet ska kunna användas som förskola, ska en köksinredning ånyo installeras så att byggnaden kan återgå till att brukas som bostad. Om byggherren önskar att exempelvis en utvändig utrymningstrappa, som varit en del av och förutsättning för en ändrad användning av ett utrymme, kvarstår efter det att det tidsbegränsade lovet gått ut, kan byggherren ansöka om permanent lov för denna. Att återställa en plats eller ett byggnadsverk kan exempelvis kräva rivning av en byggnad eller en byggnadsdel, nedmontering av en skylt eller bortschaktning av fyllnadsmassor. Att riva en byggnad eller en del av en byggnad kräver i vissa fall rivningslov (9 kap. 10 § PBL). Att avsevärt ändra höjdläget inom vissa områden kräver marklov (9 kap. 11–13 §§ PBL). Regeringen anser att det för att undvika missförstånd, i enlighet med 2021/22:149 förslag, uttryckligen bör framgå av lag att åtgärder för att återställa en plats eller ett byggnadsverk vid en tillfällig åtgärd inte kräver lov. Skyldighet för byggherren att lämna in ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för att redovisa hur avvecklingen ska genomföras och vilka kontroller som behövs i det enskilda fallet regleras därutöver (jfr 9 kap. 21 § och 10 kap. 6 § PBL samt prop. 2006/07:122 s. 54, prop. 2016/17:137 s. 10 och prop. 2019/20:156 s. 103). Upplysning om skyldigheten att återställa Vilka villkor och upplysningar som ska framgå av ett lov regleras i 9 kap. 40 § andra stycket PBL. För att det ska vara tydligt för byggherren att den plats eller det byggnadsverk som ett tidsbegränsat bygglov avser ska återställas innan tiden för lovet har gått ut bör en upplysning om detta framgå av lovet. Ett krav på att en sådan upplysning ska lämnas bör därför införas. Av 9 kap. plan- och byggförordningen framgår för vilka överträdelser av bestämmelserna i som byggsanktionsavgift ska tas ut. Huvudsyftet med byggsanktionsavgifter är att verka avhållande i fråga om överträdelser. Det saknas möjlighet att ta ut en byggsanktionsavgift för det fall en plats eller ett byggnadsverk inte återställts vid en tidsbegränsad åtgärd. Genom det ovan föreslagna förtydligandet av går det att införa en sådan möjlighet. Regeringen bedömer, i likhet med och en övervägande majoritet av remissinstanserna, bl.a. SKR, att en överträdelse av bestämmelserna om återställande bör åtföljas av en sanktionsavgift enligt plan- och byggförordningen. En skyldighet att ta ut en sådan avgift bör därför införas. Av beslut om lov och startbesked ska det framgå när en åtgärd får påbörjas Regeringens förslag: Av ett bygglov, rivningslov eller marklov ska det framgå att de åtgärder som omfattas av lovet får påbörjas först när beslutet om lov är verkställbart. I startbeskedet ska ange som åtgärden får påbörjas, om den inte får påbörjas direkt eller om beslutet om lov för åtgärderna inte får verkställas direkt. Regeringens bedömning: En skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om verkställbarhet av lov samt villkor i lov bör införas i plan- och byggförordningen. Rapportens förslag överensstämmer i sak med regeringens men har en annan redaktionell utformning. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna är positiva till eller har inga synpunkter på förslaget, däribland (Mark- och ), samtliga länsstyrelser, Försvarsmakten, SKR, kommun och kommun. Villaägarna är inte övertygade om att ett införande av byggsanktions- Prop. 2021/22:149 avgift för åtgärder som påbörjas innan ett lovbeslut får verkställas är lämpligt , men anser att det bör framgå av både beslut om lov och startbesked när en åtgärd i praktiken får påbörjas. kommun (genom ) är positiv till förslaget om sanktioner för att börja innan villkor är uppfyllda. Kommunen anser dock att formuleringen är problematisk, att det är en stor brist att de villkor som ska bestämmas enligt 10 kap. 24 § 2 PBL inte omfattas och att reglerna om verkställbarhet bör ändras. kommun anser att startbesked inte bör ges om villkor i lovet inte är uppfyllda. Fastighetsägarna avstyrker förslaget om byggsanktionsavgift kopplad till villkor eller verkställbarhet och anför att villkor är ovanligt, varför nyttan med förslaget kan ifrågasättas som förslaget riskerar att komplicera plan- och bygglovsprocessen ytterligare. Skälen för regeringens förslag och bedömning En lovpliktig åtgärd som har beviljats lov får inte påbörjas innan har gett startbesked (10 kap. 3 § PBL). Ett bygglov, rivningslov eller marklov kan ges med villkor att en detaljplan eller områdesbestämmelser vinner laga kraft (9 kap. 36 § PBL). Ett bygglov kan ges med villkor att gatukostnadsersättning betalats eller säkerställts (9 kap. 37 § PBL). Ett beslut om lov får som huvudregel verkställas efter att det kungjorts (9 kap. 42 a § PBL). Ett startbesked kan ges som lovbeslutet, vilket betyder att ett startbesked kan ges innan lovbeslutet är verkställbart. I praktiken innebär det att åtgärden inte alltid får påbörjas direkt, även om genom ett startbesked har godkänt att en åtgärd i och för sig får påbörjas. föreslår i rapporten och byggsanktionsavgifter att en upplysning om att åtgärder som omfattas av lovet inte får påbörjas innan lovet får verkställas införs i 9 kap. . I rapporten föreslår också att det av lag ska framgå att det i startbeskedet ska anges som åtgärderna får påbörjas om de omfattas av villkor enligt 9 kap. 36 och 37 §§ PBL och inte får påbörjas direkt. Av rapporten framgår att det finns en omfattande kritik mot den nuvarande bestämmelsen om verkställbarhet av beslut om lov och att det är ovanligt med villkor i lov. konstaterar vidare att nuvarande möjligheter att ingripa mot överträdelser oavsett detta är otillräckliga. menar att byggherrar som fått startbesked i praktiken inte avhålls från att påbörja åtgärder även om villkor i lovbeslut inte uppfyllts eller att lovbeslutet inte är verkställbart (s. 62–68). Föreslagna bestämmelser är en förutsättning för att överträdelser av åtgärderna ska kunna åtföljas av sanktionsavgifter. Av beslut om lov och startbesked ska det därför enligt förslag framgå när en åtgärd får påbörjas. Regeringen bedömer, i likhet med , att det finns skäl att förtydliga kopplingen mellan påbörjande av lov respektive startbesked i . Tidpunkten för när en åtgärd får påbörjas kan anges på olika sätt. Som framför kan den anges genom ett exakt datum, alternativt genom en hänvisning till att åtgärden får påbörjas den dag då lovet får verkställas eller den dag då detaljplanen får laga kraft (se rapport 2021:13 s. 87). Regeringen anser därför, till skillnad från kommun, att formuleringen ”” inte är problematisk. Regeringen vill dock framhålla att det i syfte att åstadkomma så begripliga beslut som möjligt är eftersträvansvärt att i största möjliga utsträckning ange ett exakt datum. Även om villkor är ovanliga (se rapport 2021:13 s. 63), blir upplysningen om när en åtgärd får påbörjas inte heltäckande om situationen med villkor inte omfattas. Regeringen bedömer därför, till skillnad från Fastighetsägarna, att tidpunkten för påbörjade av en åtgärd ska anges även i de fall denna är beroende av att ett villkor har uppfyllts. Frågan om lovs verkställbarhet, som Fastighetsägarna och Villaägarna framför kritik emot, omfattas inte av detta lagstiftningsarbete. Det gör inte heller frågan om när startbesked ska ges, som kommun lyfter. Av 9 kap. plan- och byggförordningen framgår för vilka överträdelser av bestämmelserna i som byggsanktionsavgift ska tas ut. Huvudsyftet med byggsanktionsavgifter är att verka avhållande i fråga om överträdelser. Det saknas sanktionsmöjlighet för det fall en åtgärd, som nämnden gett startbesked för, påbörjas innan beslutet om lov är verkställbart trots att åtgärderna inte får påbörjas . Detsamma gäller i situationen då ett lov är förenat med villkor och därmed inte får påbörjas direkt. Regeringen bedömer i likhet med och en majoritet av remissinstanserna, bl.a. kommun men till skillnad från Fastighetsägarna, att en överträdelse av bestämmelserna om verkställbarhet och villkor i lov bör åtföljas av en sanktionsavgift enligt plan- och byggförordningen. En skyldighet att ta ut en sådan avgift bör därför införas. 6.3Varje del av en åtgärd måste omfattas av ett startbesked för att få påbörjas Regeringens förslag: Om har gett ett startbesked för en viss del av en åtgärd, ska en annan del av åtgärden inte få påbörjas innan har gett ett startbesked som omfattar den delen. Regeringens bedömning: En skyldighet att ta ut en sanktionsavgift för överträdelse av bestämmelsen om att en annan del av en åtgärd än den eller de som omfattas av ett startbesked inte får påbörjas innan har gett ett startbesked som omfattar den delen, bör införas i plan- och byggförordningen. Rapportens förslag överensstämmer i sak med regeringens men har en Prop. 2021/22:149 annan redaktionell utformning. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna är positiva till eller har inga synpunkter på förslaget, däribland Fastighetsägarna, (Mark- och ), samtliga länsstyrelser, Försvarsmakten, SKR, och . kommun (genom ) framför att det är av största vikt att en sanktion införs eftersom vissa byggstarter försenas i projekt där det inte borde ha behövts. Endast kommun framför kritik mot förslaget och anser att det ska framgå av lag att byggsanktionsavgift inte ska tas ut för en åtgärd som inte direkt omfattas av ett partiellt startbesked och som i sig inte kräver lov eller anmälan. Skälen för regeringens förslag och bedömning Av 10 kap. 3 § PBL följer att en åtgärd som kräver lov eller anmälan inte får påbörjas innan gett ett startbesked. I förarbetena till bestämmelsen framhölls att under förutsättning att bygglovet är beviljat bör kunna ge ett startbesked för vissa arbeten, t.ex. påbörjandet av schaktning som grundkonstruktionen inte får påbörjas (se prop. 2009/10:170 Del 1 s. 317 och 318). På samma sätt kan ett startbesked ges för grundkonstruktionen trots att det råder tveksamheter om takkonstruktionen. Mark- och har slagit fast att det med hänsyn till att det är oklart hur bestämmelserna om byggsanktionsavgift ska tolkas i en situation där någon utför en åtgärd som omfattas av det beviljade bygglovet men inte av det meddelade startbeskedet inte får tas ut någon avgift i dessa fall (se MÖD 2017:3). föreslår i rapporten och byggsanktionsavgifter att det uttryckligen av ska framgå vad som gäller i fråga om att påbörja delar av en åtgärd. Genom ett förtydligande underlättas, enligt , tillämpningen för både byggherrar och , med en minskad risk för att beslut om byggsanktionsavgift upphävs vid överträdelser av delstartbesked som följd. Varje del av en åtgärd måste omfattas av ett startbesked för att få påbörjas Syftet med startbesked är att ska kontrollera att åtgärderna som omfattas kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt plan- och byggregelverket (se prop. 2009/10:170 Del 1 s. 316). Regeringen anser att är viktigt att kontrollen av kraven upprätthålls för alla delar av en åtgärd. Det är enligt regeringen även angeläget att utnyttjar möjligheten att ge startbesked för en begränsad del av de arbeten som omfattas av ett lov i de fall detta underlättar projektering och genomförande av ett byggprojekt, särskilt när det gäller större sådana. Genom att det förtydligas i att startbesked krävs för varje del av en åtgärd som omfattas av ett lov eller en anmälan anser 2021/22:149 regeringen att det blir tydligt att kontrollen ska omfatta hela åtgärden. blir det härigenom möjligt att i plan- och byggförordningen införa sanktionsavgift vid överträdelse av ett sådant startbesked. Ett förtydligande med den innebörd föreslagit bör därför införas i . Av 9 kap. plan- och byggförordningen framgår för vilka överträdelser av bestämmelserna i som byggsanktionsavgift ska tas ut. Huvudsyftet med byggsanktionsavgifter är att verka avhållande i fråga om överträdelser. Det saknas sanktionsmöjlighet för det fall gett startbesked för en del av en åtgärd som ingår i ett lov och byggherren påbörjar andra delar som ingår i lovet men som inte omfattats av delstartbeskedet. Regeringen bedömer, i likhet med och en majoritet av remissinstanserna, bl.a. , att en överträdelse av bestämmelsen om att en annan del av en åtgärd än den eller de som omfattas av ett startbesked inte får påbörjas innan har gett ett startbesked som omfattar den delen bör åtföljas av en sanktionsavgift enligt plan- och byggförordningen. En skyldighet att ta ut en sådan avgift bör därför införas. Det framgår därutöver av 11 kap. 51 § PBL när byggsanktionsavgift ska tas ut. Regeringen ser inte anledning att, så som kommun anför, särskilt reglera när en bestämmelse om byggsanktionsavgift inte gäller.