prop · H903101 · 2022-04-19 00:00:00 — Det kan exempelvis handla om inköp av varor och tjänster, periodavgränsningsposter eller vissa avsättningar. Därutöver påverkar också fakturerade inkomster som redovisas mot räntebärande anslag, men ännu inte betalats till räntekonto, behållningarna. En annan orsak till att räntekontobehållningarna ökar är att det finns utgifter för samhällsinvesteringar som har redovisats mot anslag men som inte har reglerats . Framför allt universitet och högskolor får bidrag bl.a. för att finansiera olika forskningsprojekt. Bidragen kan komma både från staten och från bidragsgivare utanför staten. När en myndighet har fått bidragsmedel, som den inte ännu har använt för det avsedda ändamålet, redovisas detta som oförbrukade bidrag. Oförbrukade bidrag påverkar räntekontobehållningarna. I avgiftsfinansierad verksamhet påverkas räntekontobehållningarna både av verksamhetens resultat och förändringar av fordringar och skulder. I det följande specificerar vi de största orsakerna till myndigheternas förändringar av räntekonton i miljarder kronor, eftersom det är svårt att specificera i detalj. För analysen har myndigheternas finansieringsanalyser använts. behållningar på räntekonto ökade med . Kassaflödet från driften ökade räntekontobehållningarna med dels på grund av intäkter i verksamheten var större än kostnaderna, dels på grund av förändringar av kortfristiga fordringar och skulder. Kassaflödet från investeringar ökade räntekontobehållningarna med främst på grund av att skulder hänförbara till anskaffade väg- och bananläggningar ökade . Därutöver ökade anslagssparandet på räntebärande anslag räntekontobehållningarna med och banktillgodohavanden utanför staten minskade behållningarna med . Försvarsmaktens behållning på räntekontot ökade med . Kassaflödet från driften ökade räntekontobehållningen med , främst på grund av att kortfristiga skulder i verksamheten ökade. Dessutom minskade Försvarsmaktens lager . Båda dessa effekter har en positiv effekt på nettobehållningen på räntekontot. Försvarsmaktens anslagssparande för räntebärande anslag ökade räntekontobehållningen med och banktillgodohavanden utanför minskade behållningen med Transportstyrelsens behållning ökade med . Nästan hela ökningen är hänförbar till kassaflöde från driften. Förändringar i kortfristiga skulder ökade räntekontobehållningen med och förändringar av kortfristiga fordringar minskade behållningen med . behållning på räntekontot ökade med . Det beror huvudsakligen på att kortfristiga skulder, som till stor del består av retroaktiv lön och semesterlöneskuld, ökade med ca . minskade kortfristiga fordringar med ca , vilket påverkar nettobehållningen i motsatt riktning. Statens fastighetsverks behållning minskade med 2021. Det beror nästan helt på att fick en försäljningsinkomst kopplad till försäljningen av Fysikhuset som sattes in på myndighetens räntekonto 2020. Försäljningsinkomsten överfördes från verkets räntekonto till staten och minskade då Statens fastighetsverks behållning på räntekontot. behållning på räntekontot ökade med . Det beror främst på att oförbrukade bidrag ökade med och att oförbrukade anslagsmedel ökade med . Därutöver finns även förändringar av fordringar och skulder som påverkade nettobehållningen. Lunds universitets behållning ökade med . Det beror på att oförbrukade bidrag ökade med , oförbrukade anslag ökade med och kortfristiga skulder ökade med . Samtliga dessa förändringar ökade nettobehållningen på räntekontot. universitets behållning på räntekontot ökade med . Det beror på att oförbrukade bidrag och oförbrukade anslag ökade med 0,3 respektive . Därutöver finns även förändringar av fordringar och skulder som påverkade nettobehållningen. Tabell 2.129 Förändring av nettobehållningar på myndigheters räntekonton Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Summa förändrade nettobehållningar på myndigheters Studielånen m.m. blev nästan högre än i budgeten () tar lån i för studielån. Detta lån ökade 2021 med . CSN:s medel i kreditreserven ökade med , vilket minskade nettoutlåningen med samma belopp. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster belastas med konstaterade förluster på lån upptagna och med förväntade förluster på Dessa medel förs till en kreditreserv, som utgörs av ett konto i som används för att betala faktiska kreditförluster på lån i . CSN har ett servicekonto i för löpande räntebetalningar. Detta konto minskade nettoutlåningen med 2021. Inbetalda räntor från låntagarna förs till kontot till dess CSN betalar fakturerade ränteutgifter till . Den ränta som låntagarna betalar uppgår till av den ränta som fakturerar. Denna subvention finansieras från anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor och förs till servicekontot. De räntor som inte betalas in av låntagarna kapitaliseras. Årets kapitaliserade räntor fastställs av CSN och upplåningen sker i januari året därpå. Den sammantagna påverkan för studielånen, kreditreserven och servicekontot uppgår till , vilket är högre än vad som beräknades i budgeten. Investeringslånen ökade mindre än beräknat lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggnings- tillgångar som används i statens verksamhet. Den sammanlagda summan för sådana investeringslån ökade 2021 med . I statens budget beräknades investeringslånen öka med , vilket är högre än utfallet. Kärnavfallsfonden ökade sina placeringar i Kärnavfallsfonden tar emot, förvaltar och betalar ut de avgiftsmedel som kärnkrafts- bolagen m.fl. är skyldiga att betala. Avgifterna ska finansiera bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverk. Fonden placerar sina tillgångar i två separata delportföljer med olika placeringsregler. Basportföljen innehåller obligationer, statsskuldväxlar och konto i . Den långsiktiga portföljen innehåller svenska och globala aktier och företagsobligationer samt derivatinstrument för att hantera bl.a. ränterisker. ökade fonden tillfälligt sina placeringar i med , vilket därmed minskade årets nettoutlåning. minskade i stället fonden sina placeringar med , en skillnad på Resolutionsavgifterna medförde att resolutionsreservens konton ökade Stabilitetsfonden inrättades 2008 för att finansiera stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. gäller nya EU-gemensamma regler för hantering av banker i kris. Stabilitetsavgiften ersattes då med en resolutionsavgift. Stabilitetsfonden kommer dock att vara kvar som nationellt reglerad fond för bankstödsåtgärder. Resolutionsavgiften betalas in till ett konto i , resolutionsreserven, som ska täcka statens eventuella utgifter för krisåtgärder. ökade resolutionsreservens konto i med . Nettotillskottet från resolutionsavgifterna uppgick till . I tabell 2.130 och tabell 2.131 redovisas in- och utgående behållning för de två fonderna samt de poster som påverkat förändringen . minskade Stabilitetsfondens kontobehållning med till Resolutionsreservens konto uppgick till 50 614 miljoner Behållningen ökade med , vilket minskade nettoutlåningen. I statens budget beräknades resolutionsreservens konton öka med . Det betyder att nettoutlåningen minskade med mer än beräknat för resolutionsreserven. Stabilitetsfonden finansierades framför allt genom att banker och andra kreditinstitut betalade en årlig stabilitetsavgift . Avgiften betalades in i efterskott, så den sista inbetalningen avsåg 2015. påverkades fondens konto inte av några ränteinkomster eller ränteutgifter eftersom räntan var noll. var räntan negativ och kontot belastades då med ränteutgifter på . Även Resolutionsreservens konto hade nollränta 2021, men belastades med ränteutgifter på 2020. Tabell 2.130 Stabilitetsfondens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster (+)/ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot Tabell 2.131 Resolutionsreservens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster (+)/ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot Insättningsgarantifonden ökade sina placeringar på konto i Insättningsgarantifondens placeringar på konto i ökade med 2021. minskade i stället behållningarna med , en skillnad på mellan åren. infrastrukturlån ökade mer än beräknat infrastrukturlån ökade med . Det innebär att nettoutlåningen ökade med mer än beräknat. Minskad flygtrafik medför ökat behov av rörelsekapital Transportstyrelsen fick 2021 en ny särskild kredit i för att tillgodose behovet av rörelsekapital för transfereringar. Då flygtrafiken minskade kraftigt till följd av spridningen av covid-19 ökade Transportstyrelsens behov av rörelsekapital. Rörelsekapitalet behövs för att hantera det gemensamma avgiftssystemet för säkerhetskontroll av passagerare och deras bagage (GAS) samt det internationella systemet för undervägsavgifter och terminalavgifter (avgift för flygtrafiktjänster). Krediten utnyttjades med 2021, vilket ökar nettoutlåningen. Inköp av covid-19-vaccin ökar nettoutlåningen har lån i ökat med , vilket ökar nettoutlåningen. har en kredit i för beredskapslager och förskottsbetalningar. Ökningen beror på att köpt in covid-19-vaccin. () placeringar i ökade med 2021, vilket minskade nettoutlåningen. minskade EKN:s valutakoncernkonton, vilket minskade nettoutlåningen med . Sammantaget minskade EKN nettoutlåningen med 2021. ökade i stället nettoutlåningen med med anledning av EKN, en skillnad på mellan åren. Public service-kontot minskar nettoutlåningen ersattes radio- och tv-avgiften till Radiotjänst med en individuell public service-avgift som ska finansiera radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst. Den nya avgiften tas ut via inkomstdeklarationen för alla med beskattnings- bar förvärvsinkomst. De avgiftsmedel som får in förs sedan över till ett räntebärande konto i (public service-kontot) som förvaltas av Kammarkollegiet. Public service-kontot ökade med 2021, vilket minskar nettoutlåningen. Saldot på public service-kontot uppgår till vid slutet av 2021. Ny finansieringsmodell för försvaret påverkar nettoutlåningen ska försvaret gå över till en ny finansiell styrmodell. Det berör både Försvarsmakten och och påverkar deras lån i . ökade lån i med som Försvarsmaktens lån minskade med Tillsammans ökade dessa två myndigheters lån nettoutlåningen med . Ökad utlåning till ökade nettoutlåningen Iposten Statliga bolag m.m. ingår bl.a. utlåningen till (). Denna utlåning ökade med till . Svenska kraftnäts insättningar av kapacitetsavgifter minskar nettoutlåningen svenska kraftnäts verksamhet finansieras bl.a. med avgifter för att använda elnätet, men också med kapacitetsavgifter. Syftet med kapacitetsavgifterna är att skapa tydliga delmarknader på elmarknaden där utbud och efterfrågan ger signaler om var produktion respektive konsumtion av el bör placeras. Kapacitetsavgifter uppstår vid prisskillnader mellan angränsande elområden och prisskillnaderna mellan elområdena stiger då andelen förnybar energi, som är väderberoende, ökar. har finansierat sina investeringar med lån i . ökade dock inbetalningarna från kapacitetsavgifter så kraftigt att affärsverket kunde amortera alla lån i . ökade affärsverkets behållningar i med och nettoutlåningen minskade med samma belopp. Detta beror på att kapacitetsavgifterna har ökat kraftigt. svenska kraftnäts behållning i var, vid utgången av 2021, . Det är som sätter ramarna för svenska kraftnäts investeringar. har lånat i för att förstärka valutareserven. Lånet till består egentligen av flera lån med olika löptid. Lånen löper efter hand ut och har oftast ersatts med nya lån. avser att återbetala lånen i i den takt lånen senast ska betalas. I stället kommer att köpa utländsk valuta på valutamarknaden så att valutareservens storlek inte förändras nämnvärt . förföll lån motsvarande , och . Det innebär att har återbetalat sammanlagt . Det minskar nettoutlåningen. I statens budget beräknades att lånen till i stället skulle öka med En skillnad på . ökade lånen med med anledning av högre dollar och eurokurser, vilket ökade nettoutlåningen. Förändringar i utlåningen till innebär alltså skillnad mellan åren på totalt . Nettoutlåningen har minskat, vilket påverkar saldot positivt. Den totala vidareutlåningen till uppgick till . Osäkerhet på marknaden medförde att AB lånade i lånade ut till det statligt helägda Aktiebolaget . Svensk Exportkredits uppdrag är att på kommersiella och hållbara grunder säkerställa tillgång till finansiella lösningar för svensk exportnäring. I uppdraget ingår även att administrera det statsstödda CIRR- systemet (Commercial Interest Reference Rate). CIRR innebär att ett exportföretags kunder kan erbjudas finansiering till fast ränta. Exportkrediter och CIRR lyder under en överenskommelse inom (Consensus) som innebär gemensamma riktlinjer för statsstödda krediter så att enskilda länder inte ska kunna gynna sin exportindustri på ett otillbörligt sätt. För att säkerställa att alltid ska kunna utföra samhällsuppdraget med förvaltning av CIRR- systemet har bolaget en låneram i . har AB i stället lånat på marknaden, t.ex. i andra länders centralbanker för CIRR-systemets räkning. Detta var inte möjligt eftersom det rådde en osäkerhet på marknaden med anledning av spridningen av covid-19. Utlåningen till AB ökade netto- utlåningen med 2020. Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan nettot av vad som redovisats mot budgetens anslag och inkomsttitlar och nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men den kan delvis specificeras. Försvarsmaktens räntekonto/anslag Myndigheten för press, radio och tv: Lokalradioavgifter PTS: Periodisering av avgifter för att använda radiosändare Ersättning för höga sjuklönekostnader, krediteringar blev utfallet för den kassamässiga korrigeringen -. I statens budget beräknades den kassamässiga korrigeringen bli . Europeiska kommissionens konto i skapar kassamässig korrigering Betalningen av avgift till EU medför en kassamässig korrigering eftersom inte betalar avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i som disponeras av Europeiska kommissionen. sker redovisning mot anslaget för EU-avgiften. Kommissionen rekvirerar sedan via medel från kontot. Eftersom tidpunkten för redovisningen mot anslag och rekvisitionen från EU skiljer sig åt, uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl redovisningen mot anslag som vid rekvisitionen. Anslagsbelastningen och rekvisitionen kan också ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2021 en negativ kassamässig korrigering på eftersom kommissionen rekvirerade ett lägre belopp än de avgifter som redovisades mot anslaget. medförde betalningen av EU-avgiften en positiv kassamässig korrigering på . Skillnader mellan anslagsavräkning och betalningar i räntebärande flöde och Försvarsmakten disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheterna har även en omfattande investerings- verksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för ränte- bärande betalningsflöde uppgick till . Det betyder att redovisat ett lägre belopp mot anslag än vad som tillförts i anslagsmedel till myndighetens räntekonto. Den kassamässiga korrigeringen för Försvarsmaktens räntebärande betalningsflöde uppgick till 2021. Även Försvarsmakten har redovisat ett lägre belopp mot anslag än vad som tillförts myndighetens räntekonto i form av anslagsmedel. Räntor på statsskulden medför en kassamässig korrigering En kassamässig korrigering uppstår dels till följd av att inkomsträntor på studielån periodiseras till det kvartal de avser, dels till följd av att redovisningen baseras på affärsdag vilket skiljer sig något från likviddag. Den sammanlagda korrigeringen för statsskuldsräntorna blev -. Lokalradioavgifter periodiseras på inkomsttitel Lokalradioavgifter och avgifter för att använda radiosändare ger upphov till kassa- mässig korrigering. betalade kommersiella radiobolag i sändningsavgifter för perioden –. Myndigheten för press, radio och tv har periodiserat dessa på inkomsttitel så att de redovisas den period som lokalradioavgifterna avser. Det innebär att den kassamässiga korrigeringen påverkades negativt med Åren efter det blev den kassamässiga korrigeringsposten för lokalradioavgifterna . Frekvenstillstånd och frekvenstillstånd periodiseras på inkomsttitel betalade telekomföretag för nationella frekvenstillstånd för att använda radiosändare för elektronisk kommunikation i 3,5 GHz och 2,3 GHz-bandet i . Tillstånden gäller – . () har periodiserat dessa på inkomsttitel så att de redovisas den period som frekvenstillstånden avser. Tillsammans med andra periodiseringar som PTS har gjort påverkades den kassamässiga korrigeringen negativt med 2021. betalade telekomföretag för nationella frekvenstillstånd för att använda radiosändare för elektronisk kommunikation i 700 MHz-bandet i . Tillstånden gäller –. () har periodiserat dessa på inkomsttitel så att de redovisas den period som frekvenstillstånden avser. Posten Övrigt, som uppgick till -, är en restpost. Den innehåller bl.a. nettoskillnader mellan tidpunkten för redovisning mot anslag i förhållande till tidpunkten för tillförsel av anslagsmedel hos andra myndigheter med räntekonton än och Försvarsmakten. När det gäller icke-räntebärande flöden så uppstår den kassamässiga korrigeringen som skillnaden mellan redovisningen mot anslag eller inkomsttitlar och betalningen. Jämförelse med föregående år Den kassamässiga korrigeringen blev -2021, vilket kan jämföras med den positiva korrigeringsposten om 2020. Det är en minskning med . 2.6.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget består av premiepensionssystemet (premiepensionen) och fördelningssystemet (inkomstpensionen och tilläggspensionen). I den allmänna ålderspensionen ingår även garantipensionen för dem som saknar eller har låg inkomstgrundande pension. garantipension belastar statens budget och redovisas inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Premiepensionssystemet ingår inte under utgiftstaket Premiepensionssystemet är ett helt fonderat pensionssystem. i premiepensionssystemet avsätts för specifika individers kommande pensioner. har beslutat att pensionssystem av denna typ inte får räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Det medför att utbetalningarna av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Inkomst- och tilläggspension ingår under utgiftstaket, men inte i budgeten Fördelningssystemet, som omfattar inkomstpensionen och tilläggspensionen, är ett autonomt system, vilket innebär att det ligger utanför statens budget. Utgifterna för inkomst- och tilläggspensionen omfattas dock av utgiftstaket för staten. Pensionssystemets skulder och tillgångar balanseras per automatik För att inkomstpensionssystemet ska vara finansiellt hållbart krävs att avgifterna som betalas in till systemet tillsammans med tillgångarna i den s.k. buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningarna så att inga varaktiga underskott uppstår. Balansen mellan tillgångar och skulder i systemet upprätthålls genom en automatisk balanseringsmekanism. Mekanismen aktiveras om tillgångarna i systemet är lägre än skulderna. inleddes den första balanseringsperioden, som upphörde . Uppräkning av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad Omräkningen av pensioner följer förändringen av inkomstindex när balanserings- mekanismen är inaktiverad. Inkomstindex ska mäta den genomsnittliga inkomst- utvecklingen i . När balanseringsmekanismen är aktiverad följer pensionerna förändringen av balansindex i stället för inkomstindex. kommer balanseringsmekanismen först att sänka och därefter höja de årliga pensionsomräkningarna. När balansindex når inkomstindex upphör balanseringen. Det är regeringen som fastställer balans- och inkomstindex enligt de regler som anges i socialförsäkringsbalken. tillämpas ett s.k. dämpat balanstal vid beräkningen av balansindex. Det dämpade balanstalet innebär att en tredjedel av ett över- eller underskott påverkar indexeringen. Det har introducerats för att minska balanseringens påverkan på indexomräkningen enskilda år. Uppräkning av pensioner följer balansindex när balanseringsmekanismen är aktiverad När balanstalet är över 1 och systemet inte befinner sig i en balanseringsperiod påverkas inte indexeringen av balanstalets storlek. Det är när balanstalet faller under 1 som en balanseringsperiod inleds. Pensionerna räknas då om med balansindex så länge som balanseringsperioden pågår. kommer ett balanstal under 1 att bidra till lägre omräkningar medan ett balanstal över 1 bidrar till högre omräkningar än annars. Balanseringsperioden som inleddes avslutades Den balanseringsperiod som inleddes avslutades . Det innebär att inkomstpensionerna förräntades med förändringen av genomsnittsinkomsten i , som mäts genom inkomstindex. Den finansiella ställningen i pensionssystemet stärktes genom att pensionerna sänktes till följd av att balanstalet var under 1, som inkomstökningarna var låga. Dessutom stärktes den finansiella ställningen bl.a. till följd av hög avkastning på AP-fonderna och ökad sysselsättning. En balanseringsperiod avslutas när balansindex når samma nivå som inkomstindex. Då är pensionsnivåerna åter på samma nivå som om balanseringen inte hade skett. De underskott som har uppstått har då hanterats genom att pensionerna har indexerats lägre än vad de hade gjort om balanseringen inte hade aktiverats, som indexeringen under vissa år har varit högre för att successivt ta sig tillbaka till ursprungsnivån. Gapet mellan inkomst- och balansindex slöts 2018 och därmed upphörde balanseringsperioden. Det innebär att inkomstpensionerna indexeras med inkomstindex i stället för balansindex. Inkomstindex beräknades till 186,52. Det innebär en indexökning jämfört med indextal 182,58. Beräkningen baseras på prognos avseende inkomstutvecklingen . Den genomsnittliga inkomstutvecklingen beräknades till Därför räknas inkomstindex upp jämfört med inkomstindex . De utgående inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med förändringen i inkomstindex eller balansindex efter avdrag för förskottsräntan på . Utbetalning av inkomstpension och tilläggspension från AP-fonderna till pensionärerna Den inkomstgrundade ålderspensionen (inkomstpensionen, tilläggspensionen och premiepensionen) finansieras genom en allmän pensionsavgift, en ålderspensionsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften och egenavgiften, och en statlig ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till AP-fonderna. Ålderspensionsavgiften däremot fördelas mellan AP-fonderna, premiepensionssystemet och statens budget. fördelar de statliga ålderspensionsavgifterna mellan AP-fonderna och premiepensionssystemet. När inkomstpension och tilläggspension betalas ut till pensionärerna hämtas medlen från AP-fonderna. administrerar hela den allmänna pensionen Inkomstpensionssystemet består av inkomstpension och tilläggspension. En ålderspensionär som är född eller tidigare får tilläggspension som bl.a. baseras på intjänade pensionspoäng i det tidigare ATP-systemet. En ålderspensionär som är född –1953 får såväl inkomstpension som tilläggspension. De som är födda och senare får enbart inkomstpension. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad också inom premiepensionssystemet. ansvarar för hela den allmänna ålderspensionen, vilket innebär att myndigheten även administrerar premiepensionssystemet. AP-fondernas administration ingår i ålderspensionssystemets utgifter