prop · H903191 · 2022-03-22 00:00:00 — bedömer att det kan främja en snabbare och bättre etablering, i enlighet med lagens intention. Det handlar också om att möjliggöra för att utifrån en bedömning av barnets bästa anvisa kommuner att ta emot nyanlända som omfattas av bosättningslagen, även om kommunerna redan uppfyllt sina kommuntal. 8.1Kortare väntetider för nyanlända som mottagits i kommuner efter bosättningslagens införande Ett snabbt mottagande i kommuner är viktigt för att nyanlända ska kunna påbörja sin etablering. granskning visar att kommunernas mottagande av nyanlända efter anvisning har blivit snabbare efter bosättningslagens införande, jämfört med innan. Den genomsnittliga väntetiden från att en nyanländ på anläggningsboende beviljats uppehållstillstånd till dess att hen mottagits i en kommun har minskat motsvarande mellan 2014–2015 och 2017–2018. De minskade väntetiderna sammanfaller med bosättningslagens införande och sker trots att anvisningsmottagandet var avsevärt högre åren efter lagens införande jämfört innan. bedömer därför att införandet av bosättningslagen har bidragit till att minska väntetiderna. beräkningar visar att införandet av bosättningslagen, genom de förkortade väntetiderna, också kan ha bidragit till en besparing för staten eftersom de platser på anläggningsboenden som tidigare upptogs av nyanlända med BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? uppehållstillstånd har frigjorts. uppskattning är att besparingen för staten kan ha inneburit –2018. kan notera att det i granskningen lyfts att kommunernas kostnader för försörjningsstöd till nyanlända har ökat i det tidsglapp som uppstår mellan att dagsersättningen från upphör till dess att etableringsersättningen börjar betalas ut. har inte inom ramen för den här granskningen undersökt om kommunernas ökade kostnader i tidsglappet skett till följd av införandet av bosättningslagen. Vi kan dock konstatera att i tidigare granskning 2014 lyft utmaningarna för kommunerna i samband med glappet. rekommenderade då regeringen att säkerställa att problemet med det så kallade glappet mellan statliga ersättningssystemen får en lösning. 8.2Jämnare mottagande av nyanlända som etableringen på arbetsmarknaden blivit bättre konstaterar att införandet av bosättningslagen bidragit till att fler nyanlända tas emot i kommuner med relativt låg arbetslöshet jämfört med före bosättningslagen. Bosättningslagen har även bidragit till ett jämnare mottagande i förhållande till kommunens befolkningsstorlek och att färre nyanlända tas emot i kommuner som tidigare haft ett stort asylmottagande. Granskningen visar också att nyanlända som anvisats till kommuner med relativt låg arbetslöshet har fått högre genomsnittliga inkomster och sysselsättning jämfört med dem som anvisats till kommuner med högre arbetslöshet. Enligt beräkningar har införandet av bosättningslagen inneburit att inkomsterna för de som anvisats ökat med i genomsnitt , vilket motsvarar . bedömer att det är positivt att inkomsterna stigit . Resultaten ligger också i linje med tidigare forskning på området. är det givetvis viktigt att följa upp om resultaten är bestående även på . Resultaten bör också tolkas med försiktighet eftersom det är svårt att med säkerhet uppskatta effekten på inkomst och sysselsättning av att bli anvisad till en kommun med lägre arbetslöshet. Det skulle kunna vara så att de nyanlända som anvisas till kommuner med lägre arbetslöshet skiljer sig åt vad gäller sannolikheten att få arbete mot de som anvisas till kommuner med högre arbetslöshet på ett sätt som inte varit möjligt att kontrollera för i analysen. 8.3Myndigheternas arbete främjar intentionerna men det finns vissa förbättringsmöjligheter bedömer att och länsstyrelsernas arbete i huvudsak fungerar väl och främjar intentionerna. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN arbete med att ta fram förslag på länstal främjar ett jämnare mottagande där fler nyanlända tas emot i kommuner med goda arbetsmarknadsförutsättningar. Majoriteten av länsstyrelserna använder också beräkningsunderlag på kommunnivå vid beslut om fördelningen av anvisningar mellan kommuner inom respektive län. bedömer att det till stor del kan förklaras av att det finns etablerad samverkan mellan , länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och SKR kring fördelningsmodellen. Även länsstyrelserna grundar sina beslut om kommuntal på kriterier som främjar lagens intentioner. bedömer också att ger kommunerna möjligheter att planera sitt mottagande. Dels genom att de upprättar en årsplanering över hur många nyanlända som de kommer att få anvisade , dels genom att de ger information om de nyanlända som kommunen ska ta emot. Vissa delar i arbete kan dock förbättras. Enligt kan , inom ramen för kommuntalen, bättre ta tillvara nyanländas arbetslivskompetenser vid bedömning och beslut om anvisningskommun. bedömer att det också finns ett behov att möjliggöra för att, utifrån bedömning av barnets bästa, anvisa kommuner att ta emot nyanlända som omfattas av anvisningar enligt bosättningslagen även om kommunerna redan uppfyllt sina kommuntal. 8.3.1Migrationsverket kan bättre ta tillvara nyanländas arbetslivskompetenser i anvisningsarbetet Granskningen visar att , trots att yrkes- och utbildningsbakgrund är ett av myndighetens matchningskriterier för att bedöma och fatta beslut om anvisningskommun, inte systematiskt samlar in dessa uppgifter. framkommer i intervjuer med att uppgifterna bedöms användbara för att kunna anvisa nyanlända till kommuner där deras arbetslivskompetenser är efterfrågade. har tagit del av interna beslutsunderlag där det också framgår att dessa önskemål har uttryckts av flera inom myndigheten. bedömer att myndigheten, genom att samla in uppgifter om yrkes- och utbildningsbakgrund, kan underlätta att nyanlända anvisas till kommuner där deras arbetslivskompetenser är efterfrågade. Enligt skulle detta sannolikt öka chansen till en snabbare och bättre etablering av nyanlända på arbetsmarknaden och därmed främja lagens intention. Detta kriterium ska inte vara överordnat något annat utan informationen bör vägas mot andra kriterier som bedöms vara relevanta i anvisningsarbetet, inom ramen för de beslutade kommuntalen och årsplaneringen. noterar att det pågår ett utvecklingsprojekt inom myndigheten för att med hjälp av matchningsalgoritmer BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? anvisa nyanlända till kommuner där de har störst sannolikhet att få arbete, vilket också skulle kräva att uppgifterna samlades in. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att erbjuda kompetenskartläggning för asylsökande. Ett alternativ skulle kunna vara att de uppgifter som samlas in av Arbetsförmedlingen används i anvisningsarbete. Eftersom kartläggningen är frivillig för asylsökande kan det finnas risk att uppgifterna inte samlas in systematiskt. Vidare förutsätter det en fungerande informationsdelning mellan myndigheterna. har noterat att genomför samtal med nyanlända som vill ha hjälp med bosättning och då samlar in olika individuella uppgifter. bedömer därför att uppgifter om yrkes- och utbildningsbakgrund borde kunna samlas in i samband med det samtalet. Myndigheten har även, som en tidsbesparingsåtgärd, gjort förändringar i IT-systemen som ska förenkla arbetet med förändringarna i bosättningsunderlaget. Därmed borde det inte heller innebära någon större kostnad för myndigheten. Detta ställer dock krav på att det är tydligt vilka uppgifter som ska samlas in samt hur de ska dokumenteras. Om uppgifterna ska användas på ett ändamålsenligt sätt krävs det också kunskap om arbetsmarknadsläget i kommunerna. noterarar att det finns en upparbetad dialog mellan kommunerna och som bland annat kan användas för att samla den kunskap som krävs. Mot bakgrund av detta lämnar följande rekommendation till : •Samla systematiskt in uppgifter om nyanländas yrkes- och utbildningsbakgrund så att uppgifterna, inom ramen för kommuntalen, kan användas vid bedömning och beslut om anvisningskommun. 8.3.2Regeringen bör möjliggöra för att ta hänsyn till barnets bästa vid anvisning Granskningen visar att arbete med att besluta om anvisningar i huvudsak fungerar väl. Däremot har det under granskningen framkommit att , trots att det bedöms vara till barnets bästa, inte kan anvisa nyanlända som omfattas av bosättningslagen till kommuner som de har anknytning till. Det kan exempelvis handla om att anvisa barn som är ensamkommande kvotflyktingar till kommuner där de har en anknytningsperson. Det kan även handla om föräldrar som vill återförenas med sitt barn som tidigare anlänt till som ensamkommande kvotflykting eller ensamkommande asylsökande. Orsaken är att kommuner redan uppfyllt sina kommuntal och att det inte varit möjligt att komma överens om att överlåta anvisningar mellan kommuner. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter vilket innebär att barns bästa ska vara vägledande för all myndighetsutövning. röstade dessutom för regeringens förslag att göra konventionen till svensk lag. Eftersom inte har möjlighet att besluta om anvisning utöver kommuntalen försvårar det för myndigheten att ta hänsyn till barnets bästa. Mot denna bakgrund lämnar följande rekommendation till regeringen: •Möjliggör för att utifrån en bedömning av barnets bästa anvisa kommuner att ta emot nyanlända som omfattas av anvisning enligt bosättningslagen, utöver kommuntalen. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Länsstyrelserna, Mottagande och etablering av nyanlända 2018. Enkätundersökning riktad till samtliga kommuner, 2018. , Beslut om fördelning av anvisningar till kommuner i , 2017. , Beslut om fördelning av anvisningar till kommuner i , 2018. , Beslut om fördelning av anvisningar till kommuner i , 2019. i , återrapportering av uppdrag 40 enligt regleringsbrevet , 2017. i , Lägesbilder från kommuner och regioner 2019. Mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn, meddelande nr 2019:21, 2019. län, återrapportering av uppdrag 18 enligt regleringsbrevet , dnr. 851-155-2021, 2021-02-6. , Bostad sist? Om bosättningslagen och nyanländas boendesituation i , rapport 2020:4, 2020. , Beslut om fördelning av anvisningar till kommuner i , 2017. , Beslut om fördelning av anvisningar till kommuner i , 2018. , Beslut om fördelning av anvisningar till kommuner i , 2019. , Bilaga 1 Redogörelse för tillämpning av kriterier för fördelning av länstal 2020, dnr: 1.1.1.2-2019-18313, 2019. , Förslag på antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå , dnr.1.1.2-2017-57300, 2017. , Förslag på antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå , dnr.1.1.2-2018-19779, 2018. , Förslag på antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå , dnr. 1.1.1.2-2019-18313, 2019. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN , Hemställan om ändring i förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (bosättningsförordningen), 2017. , Hemställan om ändring i förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, 2021. , Redovisning av uppdrag i regeringsbeslut A 2016/02455/I, dnr. 1.1.2-2016-193898, 2017. , Årsredovisning 2018, 2019. , Årsredovisning 2019, 2020. , Årsredovisning 2020, 2021. Regeringsbeslut A2016/02455/I, Uppdrag till att ta fram förslag till revidering av antal nyanlända som ska omfattas av anvisningar till kommuner och fördelning på länsnivå . Regeringsbeslut I:17 Ju2020/04101/SIM, Regleringsbrev för budgetår 2020 avseende . Regeringsbeslut Fi2020/04520/K (delvis) Fi2021/01884, Uppdrag att motverka aktiv medverkan till bosättning i annan kommun. Regeringsbeslut I 3 A2020/02504 A2020/02442, Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regeringsbeslut III 8 Fi2020/04694 (delvis), Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. Regeringsbeslut III 2 Fi2020/00609 m.fl., Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. Regeringsbeslut I:6 Ju2021/02524, Regleringsbrev för avseende . , Stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande, RiR 2019:20, 2019. , Nyanländ i – effektiva insatser för ett snabbt mottagande, RiR 2014:15, 2014. , Så flyttar nyanlända flyktingar i –Flyttmönster bland kommunmottagna 2016–2019, 2020. Statskontoret, Aktiv medverkan till bosättning i annan kommun, rapport 2020:19, 2020. Kommuner och Regioner, PM. Etableringsprogrammet och ekonomiskt bistånd, 2020. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Azlor, L. m.fl. ”Local Labour Demand and Immigrant employment”, Labour Economics, vol. 63, 2020. , P. , “Ethnic Enclaves and the Economic Success of Immigrants: Evidence from a Natural Experiment”, , vol. 118, nr 1, 2020. , och , D.O., ”Do when and where matter? Initial labour market conditions and immigrant earnings”, , vol. 117, nr 518, 2007. , ”Öppna data – bostadsmarknadsenkät”, data/bostadsmarknadsenkaten/, hämtad . , ”Årsplanering”, aktorer/Kommuner/Om-personer-med-uppehallstillstand/Arsplanering.html, hämtad . , ”Statistik över kommunmottagna enligt ersättningsförordningen för åren 2010–2020, kommuner-och-bosattning.html, hämtad . , ”Statistik över anvisningar och mottagande enligt 2017–kommuntal”, /Statistik/Anvisning-till-kommuner-och-bosattning.html, hämtad . , ”Ekonomiskt stöd för nyanlända”, du-vantar/Ekonomiskt-stod.html, hämtad . Regeringen, ”Frågor och svar om lagen om mottagande av vissa nyanlända för bosättning”, lagen-om-mottagande-av-vissa-nyanlanda-for-bosattning/, hämtad . 2009/10:AU7, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd, rskr. 2009/10:208. 2016/17:AU1, Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 2015:33, Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända. 2008/09:01, Budgetpropositionen , utgiftsområde 13, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115. 2015/16:54, Ett gemensamt ansvar för mottagande av nyanlända, bet.2015/16:AU4, rskr. 2015/16:128. Förordningen (2010:408) om mottagande för bosättning av vissa nyanlända invandrare. Förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Förordning (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Förordning (2016:1363) om länsstyrelsernas uppdrag avseende insatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Förordning (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lag (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Lag (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. Utlänningslagen (2005:716). Ändringsförfattning SFS 2019:599, Förordning om ändring i förordningen (2016:40) om fördelning av anvisningar till kommuner. 2021 ref. 46. Myndighetsinterna styrdokument och underlag Länsstyrelserna, - beslut om fördelning av anvisningar till kommuner, 2020. , Riktlinjer avseende matchningskriterier vid anvisning av nyanlända enligt Lag (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning och tillhörande förordningar, . , PM för beslut. Ärende angående uppdatering av bosättningsunderlag, . BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Analyser av jämnare mottagande mellan kommunerna I tabell 3 visas läges- och spridningsmått för nyanlända som tagits emot i kommuner efter anvisning per tusen invånare mellan 2012–2019. Åren 2012–2015 tog kommuner i den emot drygt fem gånger så många som kommunerna i den (se kvoten mellan och ). Efter att lagen infördes minskar spridningen i mottagandet tydligt för denna grupp, då kommuner i den tar emot drygt dubbelt så många som de i den . Tabell 3 Läges- och spridningsmått för antalet nyanlända som har anvisats till kommuner per tusen invånare i kommunen och kommunens befolkning, 2012–2019 Källa: och . Regressionsanalysen i tabell 4 visar att det mellan 2012–2014 fanns ett positivt signifikant samband mellan arbetslöshet och det indexerade mottagandet av nyanlända. Med andra ord, kommuner som hade en hög arbetslöshet tog emot en hög andel nyanlända efter anvisning, jämfört med kommuner som hade en lägre arbetslöshet. är detta samband i stället negativt och statistiskt signifikant och tyder alltså på att bosättningslagen bidragit till att jämna ut anvisningsmottagandet när det gäller kommunens arbetslöshet. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell 4 Samband mellan anvisningsmottagandet per tusen invånare samt arbetslösheten respektive asylmottagandet, 2012–2019 0,13** 0,14** 0,08** -0,08** -0,10** -0,17** -0,17** 0,14* -0,01 -0,03 -0,09* Anm.: * statistiskt signifikant på 5-procentsnivån, ** statistiskt signifikant på 1-procentsnivån. Källa: Offentlig statistik från , SCB och Arbetsförmedlingen. Variablerna för mottagande av nyanlända som har anvisats kommun och föregående års asylmottagande har indexerats utifrån genomsnittet i riket. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? Metod för analys av etableringen på arbetsmarknaden Statistiken som används för att beräkna hur bosättningslagen kan tänkas ha påverkat etableringen på arbetsmarknaden (se kapitel 5) för nyanlända som omfattas av anvisning baseras främst på individuppgifter från SCB:s databas . Utöver detta används inkomstuppgifter från och viss information från . Etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända som omfattas av anvisning och hur bosättningslagen har påverkat etableringen analyseras i två steg. I det första steget undersöker vi betydelsen av den lokala arbetsmarknaden i anvisningskommunen för etableringen på arbetsmarknaden. Som utfallsmått används sysselsättning och inkomst. För att analysera betydelsen av den lokala arbetsmarknaden för våra utfallsmått skattar vi följande modell: ������(��+��) = ��′����(��) + �����(��) + �����(��) I ekvationen ovan är ������(��+��) utfallet för en nyanländ individ i som tagits emot efter anvisning i kommun k, t år efter mottagningsåret m. ����(��) är en vektor med bakgrundsvariabler för den anvisade individen året för mottagningen m. Termen ����(��)är vårt mått på förutsättningarna på arbetsmarknaden och mäts som den totala arbetslösheten (inkluderar både öppet arbetslösa och individer i program med aktivitetsstöd) på kommunnivå i kommun k mottagningsåret m. �����(��) är � är den skattade koefficienten för betydelsen av arbetsmarknadsförutsättning för utfallet t år för mottagningen m. Vi studerar nyanlända som togs emot efter anvisning och följer sedan upp dessa individer efter mottagandet. Modellen beräknas med hjälp av minstakvadratmetoden () när vi studerar inkomster och med hjälp av en logistisk regression (logit) när utfallet är sysselsättning. Standardfelen är klustrade på kommunnivå i beräkningarna. Vi har vidare valt att begränsa den studerade gruppen till individer i åldern 18–för att undvika att personer hinner gå i pension . För att tolka sambandet mellan förutsättningarna på arbetsmarknaden i mottagandekommunen och etableringen på arbetsmarknaden enligt (1) som en kausal effekt, krävs det att det inte finns något samband mellan feltermen �����(��) och arbetsmarknadsförutsättningen i kommunen, ����(��) när vi kontrollerar för ����(��). Med andra ord får matchningar av enskilda mot kommuner inte ske systematiskt så att kommuner med vissa arbetsmarknadsförutsättningar får ta emot vissa kategorier av nyanlända som anvisas, på ett sätt som vi inte kan EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN kontrollera för och som är kopplat till individernas möjligheter att lyckas på arbetsmarknaden. Tidigare studier har utnyttjat olika tilldelningsmodeller för att studera effekter på etableringen för kohorter av nyanlända som kom till och kohorter av nyanlända som kom till under 2000-talet.185 De variabler som vi kontrollerar för i modellen är följande: •ålder och ålder i kvadrat •utbildningsnivå uppdelad i följande kategorier: förgymnasial utbildning kortare än , förgymnasial utbildning , gymnasial utbildning, eftergymnasial utbildning oavsett längd samt om uppgift saknas •familjetyp i följande grupper: familj (gift eller sambo) utan barn, familj (gift eller sambo) med hemmavarande barn, ensamstående med hemmaboende barn, ensamstående utan hemmaboende barn och övrigt •tid från ansökan om uppehållstillstånd till mottagande i kommun grupperad enligt följande: uppgifter saknas, väntetid mellan , väntetid mellan , väntetid mellan , väntetid •indikator om personen var ensamkommande eller inte186 •inskriven hos Arbetsförmedlingen från mottagningsåret fram till uppföljningstidpunkten •grund för uppehållstillstånd enligt följande kategorier: kvotflykting, före detta asylsökande efter anvisning, anhöriga, före detta asylsökande som bosatt sig på egen hand, samt övriga •kommuntyp enligt SKR:s indelning i följande kategorier: storstäder, pendlingskommun nära storstad, större stad, pendlingskommun nära större stad, lågpendlingskommun nära större stad, mindre stad/tätort, pendlingskommun nära mindre stad/tätort, landsbygdskommun och landsbygdskommun med besöksnäring •indikator om individen blivit anvisad till en kommun med många landsmän. Indikatorn är lika med 1 om andelen landsmän i kommunen är mer än dubbelt så hög som i hela landet.188 185För det svenska exemplet Se och , ”Do when and where matter? Initial labour market conditions and immigrant earnings”, 2007. För det danska exemplet se Azlor m.fl. ”Local Labour Demand and Immigrant employment”, 2020. 186Eftersom vi endast studerar individer som är är de ensamkommande individerna sådana som hunnit fylla innan kommunplacering. 187Vi använder indikatorvariabler för de sex vanligaste födelseländerna för den undersökta gruppen: , , , , eller . Individer som är födda i ett annat land grupperas i en indikatorvariabel för övriga 188Detta är samma definition som används i , P , “Ethnic Enclaves and the Economic Success of Immigrants: Evidence from a Natural Experiment”, 2020. BOSÄ TTN IN GS LA GEN – HA R REFO RM EN LE VT UPP TI LL IN TEN A ? De utfallsvariabler som vi använder oss av är inkomster och sysselsättning. Inkomsterna mäts med hjälp av månadsuppgifter från . Inkomsterna baseras på arbetsgivardeklarationer på individnivå (AIG). Inkomstmåttet som används är summan av kontant ersättning som inte är underlag för socialavgifter, kontant ersättning som är underlag för arbetsgivaravgifter och SLF samt kontant ersättning som är underlag för egenavgifter. När modellen skattas använder vi oss av de logaritmerade inkomsterna. Antalet studerade individer kommer vara lägre för utfallsmåttet inkomster än sysselsättning eftersom endast positiva inkomster analyseras. En nyanländ som omfattas av anvisning definieras som sysselsatt om individen under uppföljningsåret hade en positiv inkomst. Denna relativt låga gräns används eftersom vi undersöker en grupp som har svag anknytning till arbetsmarknaden. Samma gräns har också använts tidigare i liknande forskning.189 Efter att vi i det första steget estimerat den potentiella effekten på antingen inkomst eller sysselsättning av att hamna i en kommun med högre eller lägre arbetslöshet är syftet med det andra steget att beräkna hur stor påverkan bosättningslagen kan tänkas ha haft på arbetsmarknadsetableringen för de nyanlända som har anvisats till en kommun. I det andra steget undersöker vi om bosättningslagen har påverkat fördelningen av anvisade nyanlända mellan kommuner med olika nivå på den kommunala arbetslösheten. Tillsammans med den skattade effekten från det första steget får vi en uppskattning av hur reformen har påverkat etableringen på arbetsmarknaden för den studerade gruppen. För att illustrera hur beräkningen går till kan vi anta att vår skattning visar att 1 procentenhets minskning av arbetslösheten i kommunen leder till att sannolikheten att vara sysselsatt ökar .