prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 14 om regionala flygplatser*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om att regeringen i sin aviserade flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna (bet. 2016/17:TU4 s. 62) och därmed bifallit motionerna 2016/17:3507 yrkande 4, 2016/17:3510 yrkande 8, 2021/22:75 2016/17:3512 yrkande 34 och 2016/17:3513 yrkande 13 samt delvis Infrastruktur- bifallit motionerna 2016/17:1621, 2016/17:3391 yrkande 37 och departementet 2016/17:3509 yrkande 19. Regeringen beslutade om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590). I flygstrategin understryker regeringen de icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. De statliga bidragen till de icke-statliga flygplatserna är därför betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser, men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv vilket innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ. Stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. Långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Europeiska kommissionen antog inom ramen för det allmänna gruppundantaget (GBER – general block exemption regulation) reviderade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som lämnade till kommissionen och innebär exempelvis att driftstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 49) konstaterade regeringen att det aktuella tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Vid behandlingen av budgetpropositionen konstaterade trafikutskottet att utskottet inte delade regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2017/18:TU1). I enlighet med utskottets förslag riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna, se I 14. interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna påbörjades, i enlighet med den nationella flygstrategin, 2018. gavs arbetet tillfälligt lägre prioritet på grund av behovet av akuta åtgärder för flygplatserna till följd av den pågående pandemin. Efter regeringens förslag inrättades ett tillfälligt driftstöd om till regionala flygplatser (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Med anledning av den pågående pandemin fanns behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. uppdrog regeringen därför åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Uppdraget har förlängts , först t.o.m. , därefter t.o.m. och slutligen t.o.m. (I2021/00674, I2021/01464 och I2021/02469). uppdrog regeringen åt att förhandla och ingå överenskommelser om att flygplatser ska vara beredskapsflygplatser (I2021/03301). Översynen kommer fortsatt att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:2530 yrkande 18, 2016/17:3374 yrkande 15, 2016/17:2530 yrkande 21, 2016/17:2103 och 2016/17:3391 yrkande 16, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 58), 2018/19:75 (N 46), 2019/20:75 (I 18) och 2020/21:75 (I 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram (bet. 2014/15:TU7) och därmed bifallit motionerna 2014/15:106, 2014/15:1463 och 2014/15:2318. I skrivelse 2016/17:75 redogjorde regeringen för att regeringen beslutat om en svensk flygstrategi och gjorde bedöm- ningen att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. I konstitutions- utskottets betänkande med anledning av regeringens skrivelse (bet. 2016/17:KU21) med ett särskilt yttrande från trafikutskottet anges det dock att det är otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa tillkännagivandet som slutbehandlat. Regeringen lämnade därför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 27) följande redogörelse. Flygstrategin innehåller sju fokusområden som adresserar de möjligheter och utmaningar som följer av samhälls- och omvärlds- utvecklingen. Förutsättningarna för flyget i ska förbättras som flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Flygstrategin tar upp bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, betydelsen av att utveckla som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och tjänster. bör flygstrategin ses i ett bredare perspektiv eftersom ambitionen är att den ska ge synergier tillsammans med strategier och initiativ på andra politikområden. Flygstrategin vägleder det fortsatta arbetet inom luftfartsområdet. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Vid behandlingen av budget- propositionen konstaterade trafikutskottet att det inte delar regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat utan ser behov av att återigen tillkännager för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet (bet. 2016/17:TU1). beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:104), se I 14. höll infrastrukturministern ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhandlings- arbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens inom luftfarten. Regeringen tillsatte också en utredning om styrmedel för att 2021/22:75 Infrastruktur- departementet främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) samt internt inom påbörjat den flygplatsöversyn som aviserades i Regeringen uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937). Studien ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg (N2018/02705). I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt Statens energimyndighet att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen Uppdraget vidgades till att också omfatta satsningar på forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och ska högst användas och för 2022 beräknas högst användas för uppdraget, varav för den del av uppdraget som avser elflyg. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935, N2017/02238 [delvis]). Regeringen fortsatte att bedriva arbetet med luftfarts- politiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. Nedan listas några exempel på detta. arbete är avslutat . information om hanteringen av arbete hänvisas till redogörelsen under punkten I 8 i denna skrivelse. Beträffande interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna hänvisas till redogörelserna under punkterna I 9 och I 14 i denna skrivelse. genomfördes generalförsamlingen för den Internationella civila luftfartsorganisationen (). aktivt i både förberedelserna och EU-koordineringen inför och under generalförsamlingen och agerade i enlighet med flygstrategins ägde förhandlingar rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeland. Exempelvis har ändringar i luftfartsavtalet med nu möjliggjort tillträde för skandinaviska flygbolag till den japanska flygplatsen . präglades arbetet av den dramatiska påverkan som covid- 19-pandemin har haft på luftfarten. Efter förslag från regeringen vidtogs en rad stödåtgärder för flygbranschen. kreditgarantier om för svenska flygföretag, varav högst till (prop. 2019/20:136, 2019/20:FiU52, rskr. 2019/20:188), kapitaltillskott till om 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, 2019/20:364), kapitaltillskott till om 3,15 miljarder kronor (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364 ), tillskott till om (prop. 2019/20:187, 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366), extra driftsbidrag till icke-statliga flygplatser med (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20: FiU62, rskr. 2019/20:366) samt införande av temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa flygplatser i och med uppdrag till att upphandla flygtrafik på linjerna för en kostnad om högst (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). har vidare efter regeringens förslag avsatt i syfte att förstärka ambulansflygets kapacitet och tillgänglighet under den pågående pandemin (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Därtill har regeringen uppdragit åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Åtgärder beslutades också på EU-nivå, exempelvis tillfälliga ändringar i Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2020/459 av om ändring av förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser, som innebär att flygbolag inte förlorar oanvända start- och landningstider. Utöver pandemiåtgärder för luftfarten präglades EU- arbetet av förhandlingar om den fortsatta relationen mellan och EU efter övergångsperiodens slut samt behandling i ministerrådet om kommissionens förslag om det gemensamma europeiska luftrummet (SES2+) som presenterades . (Infrastrukturdepartementet) mottog redovisningar av tre olika regeringsuppdrag inom luftfartsområdet. Transportstyrelsen redovisade uppdraget om miljöstyrande start- och landningsavgifter (I2019/02304). Rapporten remitterades –. Trafikanalys redovisade uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med , , och Transportstyrelsen om obligatoriska klimatdeklarationer i samband med marknadsföring och försäljning av långväga resor med buss, tåg, flyg eller färja (I2019/02595). Trafikanalys redovisade ett kunskapsunderlag om eldrivna flygplan (I2020/00185). har arbetet fortsatt präglats av åtgärder för att minska pandemins negativa effekter på luftfarten. Regeringen har sett ett behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. uppdrog regeringen därför åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Uppdraget har förlängts , först t.o.m. , därefter t.o.m. och slutligen t.o.m. (I2021/00674, I2021/01464 och I2021/02469). uppdrog regeringen åt att förhandla och ingå överenskommelser om att flygplatser ska vara beredskapsflygplatser (I2021/03301). För att tillgodose behov av samhällsviktigt flyg beslutade regeringen att förlänga uppdraget om införande av 2021/22:75 Infrastruktur- departementet temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa flygplatser i och med uppdrag till att upphandla flygtrafik på linjerna (I2020/03230). Uppdraget förlängdes t.o.m. . 2021 att förlänga uppdraget ytterligare t.o.m. den (I2021/01671). Vidare har , efter förslag från regeringen, fattat beslut om kreditgarantier eller en låneram till SAS- koncernen om (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:419). förslag från regeringen beslutat att stöd genom statlig medfinansiering tillfälligt bör lämnas till verksamheten för samordning av ankomst- och avgångstider (slots) för flygplatser i till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:422). Bland miljö- och klimatarbetet kan särskilt nämnas att Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning om säkerställande av lika villkor för hållbar luftfart (Faktapromemoria 2020/21:FPM139). Förslaget, som är en del i det så kallade ”Fit for 55”- paketet, innebär att krav ställs på inblandning av hållbara flygbränslen i Förslaget har behandlats i rådet och kommer att fortsätta behandlas . förväntas trepartsförhandlingar mellan rådet, och kommissionen, s.k. triloger, att inledas. Vidare har efter förslag från regeringen beslutat att bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl (prop. 2020/21:154, 2020/21:TU14, rskr. 2020/21:334). Bemyndigandet gör det möjligt att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. ändring av förordningen (2011:867) om flygplatsavgifter så att start- och landningsavgifter ska differentieras i förhållande till luftfartygs remitterade dessutom en promemoria med förslag till en ny lag och en ny förordning om klimatdeklarationer för resor, bl.a. flygresor (I2021/02312). Inom EU-arbetet kan särskilt det fortsatta arbetet med det gemensamma europeiska luftrummet, SES 2+ nämnas. beslutat en allmän inriktning avseende Europeiska kommissionens förslag, har rådet och förhandlat med målet att nå en överenskommelse om revideringen. Sedan Förenade utträde ur EU regleras grundläggande lufttrafikrättigheter inom handels- och samarbetsavtalet mellan EU och har ingått ett samförstånds- avtal med Förenade om ytterligare trafikrättigheter för frakt som innebär att lufttransportföretag från Förenade får rätt att landa i för att utföra reguljära- och icke reguljära lufttransport- tjänster med gods mellan punkter i och punkter utanför EU som en del i en transport som börjar eller slutar i Förenade , utan begränsning vad gäller rutt, kapacitet eller frekvens. ges till EU-lufttrafikföretag i förhållande till Förenade . Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:21, prop. 2016/17:112, mot. 2016/17:821 yrkande 31.2, 2016/17:1235, 2016/17:2531 yrkande 35, 2016/17:3374 yrkande 14.1 och 2016/17:3391 yrkande 38, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 68), 2018/19:75 (N 49), 2019/20:75 (I 20) och 2020/21:75 (I 12). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om luftfart*: har tillkännagett för regeringen att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att diffe- rentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24 s. 67) gjordes en satsning på utveckling och forskning av biobränsle för flyg. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökades med 2018, och för att stödja utveckling av biobränsle till flyg. uppdrog regeringen åt en särskild utredare att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med hög klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan samt att vid behov föreslå hur det eller de styrmedel som är lämpligast för att minska flygets utsläpp genom användning av hållbara biobränslen bör utformas (dir. 2018:10). Utredaren skulle vidare bedöma, dels vilken inblandning av biobränsle som är rimlig att uppnå när styrmedel som utredningen föreslår ska träda i kraft med hänsyn till tillgång och pris på sådana bränslen samt efterfrågan i andra sektorer, dels förutsättningarna för att öka inblandningen av hållbara biobränslen utifrån samma faktorer. Utredaren överlämnade betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11). I betänkandet, som har remissbehandlats, föreslår utredaren att en reduktionsplikt införs för flygfotogen . Efter lagrådsbehandling föreslog regeringen i proposi- tionen Reduktionsplikt för flygfotogen (prop. 2020/21:135) en ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen, som innebär att en reduktionsplikt på flygfotogen införs fr.o.m. . antog regeringens lagförslag (bet. 2020/21:MJU20, rskr. 2020/21:303). uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att analysera möjligheterna till en differentiering av start- och landnings- avgifter mellan olika flighter och olika flygplanstyper utifrån deras miljöprestanda, inklusive klimatpåverkan och användning av biojetbränsle (I2019/02304). Transport- styrelsens redovisning har remitterats. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt att genomföra en förstudie som belyser i vilken utsträckning den av staten upphandlade flygtrafiken kan bidra till målsättningen om att minska flygets klimatpåverkan samt tillgänglighet i hela landet. redovisade förstudien till (Infrastrukturdepartementet) . Regeringen överlämnade propositionen Miljöstyrande start- och 2021/22:75 Infrastruktur- departementet 2021/22:75 landningsavgifter (prop. 2020/21:154) till . Infrastruktur- föreslog regeringen en ändring i lagen (2011:866) om flygplatsavgifter, departementet som innebär att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl. Bemyndigandet gör det möjligt att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obligatoriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start och landningsavgifter. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:TU14, rskr. 2020/21:334). Lagändringen trädde i kraft . Regeringen beslutade om en ändring av förordningen (2011:867) om flygplatsavgifter som innebär att start- och landningsavgifter ska differentieras i förhållande till luftfartygs klimatpåverkan. Förordningen trädde i kraft och bestämmelserna om differentierade flygplatsavgifter tillämpas första gången vid beslut om 2022 års avgifter. (Infrastrukturdepartementet) remitterade dessutom också en promemoria med förslag till en ny lag och en ny förordning om klimatdeklarationer för resor, bl.a. flygresor (I2021/02312). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat (prop. 2021/22:1 utg.omr. 22 s. 24 f.). Punkten är slutbehandlad. 2016/17:112, prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU14 redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 70), 2018/19:75 (N 51), 2019/20:75 (I 21) och 2020/21:75 (I 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt lastbilar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet (bet. 2016/17:TU14 s. 24 f.). Regeringen fattade beslut om ändringar i trafikförordningen (1998:1276) för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna, som trädde i kraft , bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver uppdrog regeringen åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet (N2018/04593). redovisning har remitterats. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. bereds förslag till förändringar i trafikförord- ningen och vägmärkesförordningen (2007:90) så att det blir möjligt att på vissa utpekade vägar föra fordonståg som är . Regeringen avser hantera frågan vidare . Punkten är inte slutbehandlad. om förutsättningar för en säker kraftöverföring Skr. 2016/17:148, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 29), 2018/19:75 (M 15), 2019/20:75 (I 22) och 2020/21:75 (I 14). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om samhällsekonomiska analyser*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att utreda behovet av att en fristående aktör parallellt med genomför samhälls- ekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar (bet. 2016/17:NU21 s. 20 f.). Regeringen uppdrog åt att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. Energi- marknadsinspektionen ska också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. I uppdraget ingick att utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som ansvarar för (M2017/01727 och M2017/01665 [delvis]). Energimarknads- inspektionen redovisade uppdraget . Regeringen redovisade sin bedömning med anledning av tillkänna- givandet i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 21 s. 24). Regeringen ansåg punkten vara slutbehandlad i samband med detta. uttalade att man inte delar regeringens bedömning om att tillkännagivandet är slutbehandlat. Skälen till detta är att regeringen har redovisat tillkännagivandet som slutbehandlat dels innan Energimarknads- inspektionens utredning var klar, dels innan regeringen återkommit till med resultatet av denna utredning (bet. 2017/18:KU21 s. 31, rskr. 2017/18:325). Regeringen beslutade propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188). I propositionen konstaterar regeringen att den avser att förtydliga i en förordning vilka samhällsekonomiska analyser ska göra inför investeringar i transmissionsnätet och att följa upp utfallet av den nya regleringen för att bedöma om åtgärderna varit tillräckliga. Regeringen noterar i propositionen att åtgärden har sin grund i den ovan nämnda redovisningen från . Regeringen konstaterar i propositionen att tillkännagivandet med dessa åtgärder är tillgodosett och slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2017/18:1 utg.omr. 22, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 88), 2018/19:75 (N 56), 2019/20:75 (I 23) och 2020/21:75 (I 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att en luftfartsstrategi för stärkt 2021/22:75 Infrastruktur- departementet konkurrenskraft för flyget bör tas fram (bet. 2014/15:TU7) och därmed bifallit motionerna 2014/15:106, 2014/15:1463 och 2014/15:2318. I skrivelse 2016/17:75 redogjorde regeringen för att regeringen den beslutat om en svensk flygstrategi och gjorde bedömningen att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. tionsutskottets betänkande med anledning av regeringens skrivelse (bet. 2016/17:KU21) med ett särskilt yttrande från trafikutskottet anges det dock att det är otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa tillkännagivandet som slutbehandlat. Regeringen lämnade därför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 27) följande Flygstrategin innehåller sju fokusområden som adresserar de möjligheter och utmaningar som följer av samhälls- och omvärlds- Förutsättningarna för flyget i ska förbättras som flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. tar upp bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, betydelsen av att utveckla som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och tjänster. flygstrategin ses i ett bredare perspektiv eftersom ambitionen är att den ska ge synergier tillsammans med strategier och initiativ på andra Flygstrategin vägleder det fortsatta arbetet inom Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat.