prop · H903280 · 2022-07-26 00:00:00 — I promemorian görs bedömningen att denna begränsning inte fyller någon egentlig funktion vid pensionsförvaltning, utan att den snarare innebär en risk för att långsiktiga investerare inte kan utnyttja de konkurrensfördelar som följer av att vara just långsiktig. I promemorian föreslås därför att Sjunde AP-fonden ska följa samma bestämmelser angående penninglån som Första–Fjärde AP- fonderna. Enligt gällande regelverk får dessa fonder låna medel för att tillgodose ett tillfälligt penningbehov och åta sig förpliktelser som är förenade med ett sådant lån (4 kap. 17 § lagen om allmänna pensionsfonder). Regeringen instämmer i promemorians bedömning att Sjunde AP- fonden i sin förvaltning av fonder, i likhet med övriga AP-fonder, bör ha möjlighet att ta upp lån för att tillgodose ett tillfälligt penningbehov. Den angivna bestämmelsen bör därför gälla även för Sjunde AP-fonden. Sjunde AP-fonden anser att fonden även bör ha lagstadgad möjlighet att inom vissa begränsningar låna medel som ett led i placeringsinriktningen. En förutsättning för att effektivt kunna uppnå en ändamålsenlig riskprofil i förvalsalternativet är tillgång till verktyg som gör det möjligt att både höja risken och den riskjusterade avkastningen. När det gäller frågan om att låna upp medel som ett led i placeringsinriktningen konstaterar regeringen att det visserligen finns skäl som talar för en utökad möjlighet för Sjunde AP-fonden att låna medel som ett led i placeringsverksamheten. En sådan möjlighet kan dock innebära ökade risker i Sjunde AP-fondens placeringsverksamhet och skulle därför kräva ytterligare överväganden, som det inte finns utrymme för att göra inom ramen för detta lagstiftningsärende. Regering instämmer i promemorians bedömning om att Sjunde AP- fonden i sin förvaltning av fonder bör omfattas av bestämmelserna om skyddande av fordran som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna (4 kap. 13 och 14 §§ lagen om allmänna pensionsfonder). Placeringar i fordringsrätt med låg risk och begränsning av valutakursrisk För Första–Fjärde AP-fonderna gäller att den totala risknivån i fondernas placeringar ska vara låg. För dessa fonder gäller vidare att av marknadsvärdet av tillgångarna i fonderna ska vara placerade i fordringsrätter med låg kredit- och likviditetsrisk (4 kap. 4 § lagen om allmänna pensionsfonder). Den bestämmelsen syftar till att begränsa Första–Fjärde AP-fondernas totala risktagande (prop. 1999/2000:46 s. 165). Eftersom kravet på låg risk inte gäller för Sjunde AP-fondens förvaltning saknas det, som anförs i promemorian, skäl att på motsvarande sätt begränsa medlens placering med hänsyn till risk för Sjunde AP- fondens del. Bestämmelsen bör därför inte gälla för Sjunde AP-fonden. När det gäller frågan om valutakursrisk omfattas Första–Fjärde AP-fon- derna av en bestämmelse om att högst av var och en av AP- fondernas tillgångar får vara utsatta för valutakursrisk (4 kap. 10 § lagen om allmänna pensionsfonder). Det centrala skälet bakom denna begränsning är att skydda pensionssystemets buffertfunktion mot allt för stor valutarisk (samma prop. s. 102). Till skillnad från det som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna finns inget krav på att Sjunde AP-fonden ska ha låg risk i sin placeringsverksamhet. Därmed kommer risken i Sjunde AP-fondens verksamhet att skilja sig från den hos Första–Fjärde AP-fonderna, som har en betydligt större andel räntebärande tillgångar i sina portföljer. Den aktieportfölj som Sjunde AP-fonden förvaltar består till stor del av placeringar i utländska värdepapper. Som anför vore det mot den bakgrunden mindre lämpligt att införa en omfattande begränsning av valutakursrisker för Sjunde AP-fonden. Därför bör bestämmelsen om begränsning av valutakursrisk inte gälla för Sjunde AP-fonden. Som Sjunde AP-fonden påpekar utesluter detta dock inte att valutasäkring ändå kan ske när det är lämpligt. Begränsning av innehav i svenska noterade bolag För Första–Fjärde AP-fonderna gäller att fonderna får inneha noterade aktier i svenska aktiebolag till ett marknadsvärde som uppgår till högst av det totala marknadsvärdet av sådana aktier i bolagen (4 kap. 6 § första stycket lagen om allmänna pensionsfonder). Vid tillämpningen av bestämmelsen ska emellertid inte beaktas sådana aktier i bolag som ingår i svenska eller utländska fonder i vilka AP-fonden innehar andelar som inte medför rätt att rösta för aktierna (4 kap. 6 § andra stycket lagen om allmänna pensionsfonder). Detsamma gäller aktier i fastighetsbolag i vilka AP-fonden innehar så många aktier att röstetalet för dem överstiger av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. När bestämmelsen infördes motiverades den med att AP-fonderna inte bör bli för stora ägare och aktörer på den svenska aktiemarknaden (prop. 1999/2000:46 s. 96). I promemorian föreslås att denna bestämmelse även ska gälla för Sjunde AP-fonden. För Sjunde AP-fonden gäller emellertid en bestämmelse som begränsar fondens möjlighet att utöva rösträtt i svenska bolag (5 kap. 4 § lagen om allmänna pensionsfonder). Detta ansågs också utgöra skäl mot att den ovan nämnda begränsningsregeln skulle gälla för Sjunde AP-fonden (samma prop. s. 98). Regeringen anser att det som då anfördes om Sjunde AP-fondens möjlighet att utöva rösträtt i svenska företag är relevant och ser därför inte skäl att nu göra någon annan bedömning. Bestämmelsen i 4 kap. 6 § lagen om allmänna pensionsfonder om begränsning av innehavet i aktier i svenska noterade bolag bör därför inte heller i fortsättningen gälla för Sjunde AP-fonden. Investeringar i fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt Regeringen instämmer också i promemorians bedömning att det för Sjunde AP-fondens del saknas behov av den möjlighet som finns enligt lagen om allmänna pensionsfonder för Första–Fjärde AP-fonderna att 2021/22:280 förvärva fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt (4 kap. 16 § lagen om allmänna pensionsfonder). Inte heller denna bestämmelse bör därför gälla för Sjunde AP-fonden. 6.4Beredskap att överföra medel till Regeringens förslag: Sjunde AP-fonden ska i sin placeringsverksamhet ha nödvändig beredskap för att kunna överföra medel till . Promemorians bedömning överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian görs bedömningen att bestämmelsen om att Första–Fjärde AP-fonderna ska ha nödvändig beredskap att kunna föra över medel till saknar relevans i förhållande till Sjunde AP-fondens verksamhet. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. anser att en höjning av tillåten nivå för illikvida tillgångar ställer ökade krav på Sjunde AP-fondens likviditetsriskhantering, vilket bör beaktas i den fortsatta beredningen. Bristande likviditet kan, enligt myndighetens mening, exempelvis försvåra värdering av innehav när ska köpa eller sälja fondandelar. Sjunde AP-fonden anser det bör framgå av lag att fonden i sin placeringsverksamhet ska ha nödvändig beredskap för att kunna överföra medel till för att möta en begäran om inlösen av fondandelar. Skälen för regeringens förslag: När det gäller bestämmelsen om att Första–Fjärde AP-fonderna ska ha nödvändig beredskap att kunna föra över medel till (4 kap. 1 b § lagen om allmänna pensionsfonder) anförs i promemorian att denna saknar relevans i förhållande till Sjunde AP-fondens verksamhet. Regeringen anser dock, i likhet med , att det med de nya placeringsregler som föreslås kommer att finnas ett behov för Sjunde AP-fonden att ha tillräcklig likviditet. Även om ingenting ändras när det gäller skyldigheten att föra över medel till finns det enligt regeringens uppfattning skäl att tydliggöra att Sjunde AP-fonden ska anpassa sin placeringsverksamhet för att fullgöra denna skyldighet, inte minst mot bakgrund av det utvidgade placeringsmandatet. Det bör därför, som Sjunde AP-fonden föreslår, tydliggöras i lagen om allmänna pensionsfonder att Sjunde AP-fonden i sin placeringsverksamhet ska ha nödvändig beredskap för att kunna överföra medel till . Förtydligandet bör göras i en ny bestämmelse i 5 kap. lagen om allmänna pensionsfonder och inte genom en hänvisning till den bestämmelse som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna. Regeringens förslag: Sjunde AP-fonden ska inte till de fonder som förvaltas få förvärva så många aktier i ett svenskt eller utländskt aktiebolag att röstetalet för dem tillsammans med dessa fonders övriga aktier i samma bolag överstiger av röstetalet för samtliga aktier i bolaget eller, beträffande sådana aktier eller andra andelar i riskkapitalföretag som inte är upptagna till handel på en handelsplats eller en motsvarande marknadsplats utanför EES, av röstetalet för samtliga aktier eller andra andelar i företaget. Begränsningen ska inte gälla –sådana aktier eller andra andelar i fastighetsbolag som inte är upptagna till handel på en handelsplats eller en motsvarande marknadsplats utanför EES, –sådana aktier eller andra andelar i fastighetsbolag som är upptagna till handel på en handelsplats eller en motsvarande marknadsplats utanför EES och i vilka bolag fonden innehade aktier eller andra andelar i bolaget när aktierna eller de andra andelarna togs upp till handel, –sådana aktier eller andra andelar i riskkapitalföretag som är upptagna till handel på en handelsplats eller en motsvarande marknadsplats utanför EES och i vilka företag fonden innehade aktier eller andra andelar i företaget när aktierna eller de andra andelarna togs upp till handel, och –andelar i svenska och utländska fonder som inte medför rätt att utöva rösträtt för de aktier eller andra andelar i företag som ingår i dessa fonder. Sjunde AP-fonden ska inte, för de fonder som förvaltas, få öka innehavet i ett fastighetsbolag så länge innehavet överstiger begränsningen för innehav i sådana bolag. När aktierna eller de andra andelarna i ett riskkapitalföretag har tagits upp till handel ska Sjunde AP-fonden, i de fonder som förvaltas, avveckla den del av innehavet som överstiger begränsningen för innehav i sådana företag så snart det är lämpligt med hänsyn till marknadsförhållandena. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. I promemorian föreslås dock att bestämmelsen om röstandelsbegränsning för Första–Fjärde AP-fonderna ska gälla även för Sjunde AP-fondens förvaltning av fonder. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Sjunde AP-fonden anser att det inte finns någon grund för särreglering av fonden när det gäller röstandelsbegränsning. Skälen för regeringens förslag: I 4 kap. lagen om allmänna pensionsfonder finns bestämmelser om röstandelsbegränsningar när det gäller Första–Fjärde AP-fondernas innehav av aktier eller andra andelar. Dessa innebär att ingen av dessa AP-fonder får inneha så många aktier eller andra andelar i ett företag att röstetalet för dem överstiger eller, beträffande onoterade aktier, av röstetalet för samtliga aktier eller 2021/22:280 andra andelar i företaget. Begränsningen gäller dock inte aktier i onoterade fastighetsbolag eller fastighetsbolag som var onoterade när förvärvet gjordes, onoterade riskkapitalföretag samt andelar som inte medför rätt att utöva rösträtt (4 kap. 9 § lagen om allmänna pensionsfonder). För Sjunde AP-fonden gäller i stället att fonden inte till de fonder som den förvaltar får förvärva så många aktier i ett svenskt eller utländskt aktiebolag att röstetalet för de aktierna, tillsammans med fondernas övriga aktier i samma bolag, överstiger av röstetalet för samtliga aktier i bolaget (5 kap. 3 § lagen om allmänna pensionsfonder). Förslaget att Sjunde AP-fonden ska få ett utvidgat placeringsmandat och ökade möjligheter att investera i onoterade företag innebär att det även finns behov av att ändra reglerna om röstandelsbegränsning för fonden. Regeringen instämmer i promemorians och Sjunde AP-fondens bedömning att det inte finns skäl till särbehandling av Sjunde AP-fonden i förhållande till Första–Fjärde AP-fonderna när det gäller röstandelsbegränsning. Regeln i lagen om allmänna pensionsfonder för Sjunde AP- fonden om röstandelsbegränsning ska därför ändras så att den i sak överensstämmer med det som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna. Eftersom Sjunde AP-fonden till skillnad från Första–Fjärde AP- fonderna förvaltar olika fonder, AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond, behöver dock bestämmelsen om röstandelsbegränsningar för Sjunde AP-fonden ges en något annorlunda utformning än motsvarande bestämmelse för Första–Fjärde AP-fonderna. Det behövs därför en särskild bestämmelse om röstandelsbegränsning för Sjunde AP-fonden. Bestämmelsen om röstandelsbegränsning för Första–Fjärde AP-fonderna bör inte gälla för Sjunde AP-fondens förvaltning, vilket föreslås i promemorian. Avveckling av vissa innehav Regeringens förslag: Det ska införas en bestämmelse i lagen om all- männa pensionsfonder om att Sjunde AP-fonden ska avveckla innehav som överskrider det som är tillåtet enligt placeringsbestämmelserna för de fonder som Sjunde AP-fonden förvaltar. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås att den bestämmelse som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna ska gälla även för Sjunde AP-fonden. Remissinstanserna uttalar sig inte särskilt om förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar promemorians be- dömning att det bör finnas en bestämmelse om att Sjunde AP-fonden ska avveckla ett innehav som överskrider gränserna i placeringsbestämmel- Sjunde AP-fonden omfattas av en sådan bestämmelse i lagen om väderpappersfonder (5 kap. 7 § lagen om allmänna pensions- fonder jämförd med 5 kap. 25 § LVF). En liknande bestämmelse i lagen om allmänna pensionsfonder gäller för Första–Fjärde AP-fonderna (4 kap. 15 §). I promemorian föreslås att bestämmelsen som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna ska gälla även för Sjunde AP-fonden. I avsnitt 6.1–6.3 och 6.5 ovan föreslår regeringen att Sjunde AP-fonden till stora delar, men inte helt och hållet, ska följa de placeringsregler som gäller för Prop. 2021/22:280 Första–Fjärde AP-fonderna. Eftersom placeringsreglerna enligt förslagen inte kommer att vara helt identiska, kan bestämmelsen om avveckling av innehav för Första–Fjärde AP-fonderna inte tillämpas även av Sjunde AP- fonden. Det behövs därför en särskild bestämmelse för Sjunde AP-fondens förvaltning av fonder i lagen om allmänna pensionsfonder om avveckling av innehav som tar sikte på de placeringsbegränsningar som enligt förslagen i denna proposition ska gälla för den fonden, dvs. begränsningarna i fråga om exponeringar mot en emittent eller grupp av emittenter med inbördes anknytning (4 kap. 11 § lagen om allmänna pensionsfonder), röstandelar (5 kap. 3 § samma lag) och innehav av illikvida tillgångar (se avsnitt 6.2). Om någon av de nämnda begränsningarna överskrids bör det finnas en skyldighet att avveckla den överskjutande delen av innehavet så snart det med hänsyn till marknadsförhållandena är lämpligt. Bestämmelsen bör i denna del och även i övrigt utformas efter förebild av den bestämmelse som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna (4 kap. 15 § samma lag). 6.7Hur Sjunde AP-fonden ska lämna information till pensionsspararna Regeringens förslag: Sjunde AP-fonden ska, enligt de bestämmelser om information om en värdepappersfond som gäller enligt lagen om värdepappersfonder och som är aktuella även för Sjunde AP-fondens förvaltning av fonder, lämna information till pensionsspararna om de fonder som Sjunde AP-fonden förvaltar. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian föreslås att Sjunde AP-fonden ska följa alla bestämmelser om information om en värdepappersfond i lagen om värdepappersfonder. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Sjunde AP-fonden avstyrker förslaget om att vissa paragrafer i lagen om värdepappersfonder ska gälla för fonden även i fortsättningen. Sjunde AP-fonden anser i stället att likartade transparens- och informationskrav bör gälla för fonden som för övriga AP-fonder och att dessa krav bör regleras i lagen om allmänna pensionsfonder. De nu aktuella bestämmelserna i lagen om värdepappersfonder är utformade för att gälla för fonder som består av noterade och lätt omsättningsbara tillgångar. Att göra dessa bestämmelser tillämpliga för en pensionsfond som förvaltar en portfölj, som till stor del kan bestå av alternativa tillgångar, är enligt Sjunde AP-fonden inte lämpligt och riskerar att leda till en rad tolkningsproblem både för fonden och för pensionsspararna. Skälen för regeringens förslag: Som framhålls i promemorian är det viktigt att pensionsspararna har samma möjlighet till insyn i förvaltningen av fonderna på fondtorget oavsett om verksamheten sker i privat eller statlig regi. Regeringen instämmer i promemorians bedömning att flera av bestämmelserna i lagen om värdepappersfonder, som gäller för såväl Sjunde AP-fonden som för de fondbolag som tillhandahåller fonder på 2021/22:280 fondtorget, därför fyller en viktig funktion. Det gäller särskilt bestämmelserna om krav på fondbolag att tillhandahålla information genom att bl.a. upprätta informationsbroschyr, faktablad, årsberättelse och halvårsredogörelse. Detsamma kan enligt regeringens uppfattning även sägas gälla för de införda och för Sjunde AP-fonden redan gällande bestämmelserna om information om aktivitetsgrad i fondförvaltning (4 kap. 25–28 §§ LVF). Regeringen anser, till skillnad från Sjunde AP-fonden, därför att det är lämpligt att flertalet bestämmelser om information om värdepappersfonder i lagen om värdepappersfonder även i fortsättningen gäller för Sjunde AP- fondens förvaltning av fonder. Det handlar om bestämmelserna om informationsbroschyr och faktablad (4 kap. 15 § första stycket, 16 § 1 och 2, 16 a § första–tredje styckena och 17 §), om årsberättelse och halvårsredogörelse (4 kap. 18 och 19 §§) om tillgång till information (4 kap. 20 och 21 §§), om information om kostnader (4 kap. 22 § och 23 § andra stycket) samt om information om aktivitetsgrad i fondförvaltning (4 kap. 25–28 §§). När det gäller övriga bestämmelser är det mindre lämpligt om de även i fortsättningen skulle gälla för Sjunde AP-fonden eftersom de bestämmelserna avser placeringsbegränsningar eller andra bestämmelser i lagen om värdepappersfonder som inte gäller för Sjunde AP-fondens förvaltning av fonder med de nya placeringsregler som föreslås för Sjunde AP-fonden. 7Finansinspektionens tillsyn över Sjunde AP-fonden Regeringens bedömning: bör fortsätta utöva tillsyn över Sjunde AP-fonden. Fondbestämmelserna för de fonder som förvaltas av Sjunde AP-fon- den bör även fortsättningsvis godkännas av . Sjunde AP-fonden bör fortsätta följa bestämmelserna i lagen om värdepappersfonder om skyldighet för revisor att anmäla vissa förhållanden till . Promemorians förslag och bedömning överensstämmer delvis med regeringens bedömning. I promemorian föreslås att Sjunde AP-fonden inte längre ska stå under tillsyn av . Det föreslås även att Sjunde AP-fonden inte längre ska följa bestämmelserna i lagen om värdepappersfonder om skyldighet för revisor att anmäla vissa förhållanden till . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. , Pensionärernas organisation (PRO), (), SKPF Pensionärerna och SPF Seniorerna avstyrker förslaget att Sjunde AP-fon- den inte längre ska stå under tillsyn av och anser bl.a. att förslaget skulle försvaga skyddet av pensionsspararnas medel. Den granskning revisorerna gör på regeringens uppdrag eller granskningar utgör enligt pensionärsorganisationerna inte något fullgott Prop. 2021/22:280 alternativ till regelmässig finansiell tillsyn över Sjunde AP-fondens En väl fungerande tillsyn har enligt deras uppfattning även betydelse för att återskapa förtroendet för premiepensionssystemet. avstyrker förslaget och betonar vikten av att en myndighet som i konkurrens med privata aktörer levererar komplicerade tjänster gentemot konsumenter står under tillsyn. har enligt föreningen en viktig funktion för konsumenter på så sätt konsumenterna kan framföra klagomål till en instans med specialistkompetens inom området som har möjlighet att granska att verksamheten följer fondregelverket. Föreningen anser också att den årliga revisionen av Sjunde AP-fonden inte primärt tar sikte på konsumentperspektivet och att den tillsyn som utövas av är alldeles för sporadisk för att kunna utgöra en ersättning för finansiell tillsyn. vid i pekar på att Sjunde AP-fonden kan komma att förvalta så mycket som när systemet är fullt utbyggt och anser att frågan om granskning av Sjunde AP-fonden därför bör utredas betydligt utförligare innan det beslutas att tillsyn ska upphöra. Skälen för regeringens bedömning Sjunde AP-fonden bör även i fortsättningen stå under tillsyn av Sjunde AP-fonden har stått under tillsyn sedan premiepensionssystemet infördes. Tillsynen motiverades dels med hänvisning till egendomsförhållandena avseende premiepensionsmedlen, dels med att premiepensionsfonderna var att betrakta som ”syntetiska värdepappersfonder” och därför borde behandlas likvärdigt med andra värdepappersfonder (prop. 1997/98:151 s. 421). De medel som ska förvaltas inom premiepensionssystemet utgörs av fastställda pensionsrätter som förs över till Sjunde AP-fonden enligt 23 § socialförsäkringsbalken. Till skillnad från de medel som överförs till övriga AP-fonder är en fastställd pensionsrätt kopplad till en specifik framtida pensionärs pensionsunderlag och utgör beräkningsgrund för den framtida pensionen. Vid pensionstidpunkten är den enskilde därefter berättigad att få premiepensionen utbetald utifrån sina fastställda pensionsrätter beroende på hur dessa har utvecklats värdemässigt som de har förvaltats inom premiepensionssystemet. Till skillnad från det som gäller för de övriga AP-fonderna är det därmed också den framtida eller nuvarande pensionären som står risken för en eventuell värdeminskning av de fonderade kapitalet. I promemorian beskrivs vidare att en möjlig konsekvens av att Sjunde AP-fonden föreslås få friare placeringsregler är att det kommer att krävas en bred förvaltningskompetens (s. 70). I promemorian görs bedömningen att det sannolikt inte kommer att vara kostnadseffektivt för Sjunde AP- fonden att ha egen kompetens inom alla de områden där placeringar förutsätts ske och att inslaget av extern förvaltning därför troligtvis kommer att öka. De friare placeringsreglerna kan alltså medföra en ökad en komplexitet i Sjunde AP-fondens verksamhet. 2021/22:280 När det gäller äganderätten till premiepensionsmedlen har regeringen tidigare gjort ställningstagandet att det tillgodohavande som uppkommer för den enskilde i premiepensionssystemet har karaktären av egendom i regeringsformens mening och därmed ska omfattas av grundlagens egendomsskydd (prop. 1997/98:151 s. 400–403 och prop. 1999/2000:46 s. 53). Det har inte framkommit några omständigheter som kan läggas till grund för att nu frångå detta ställningstagande. Regeringen bedömer att egendomsförhållandena avseende premiepensionsmedlen samt de övriga konsekvenser som de friare placeringsreglerna kan leda till utgör starka skäl för att även i fortsättningen bör ha tillsyn över förvalsalternativet till premiepensionen. Av betydelse är även det stora antal personer, nästan fem miljoner, vars fastställda pensionsrätter förvaltas inom förvalet, och de mycket stora värden, , som dessa pensionsrätter motsvarar. Som flera remissinstanser, bl.a. och , påpekar är det av stor vikt att en verksamhet som förvaltar pensionskapital för så många enskildas räkning, står under någon form av regelbunden tillsyn som utgår från ett konsumentskyddsperspektiv. Som framhålls av PRO, RPG, SKPF och SPF Seniorerna bidrar också det faktum att Sjunde AP-fonden står under tillsyn till att stärka förtroendet för premiepensionssystemet. Som framgår ovan är det främsta skälet för att ska utöva tillsyn över Sjunde AP-fonden att säkerställa att pensionsspararnas intressen tillvaratas.