prop · H903100 · 2022-04-19 00:00:00 — Enligt Konjunkturbarometern är företagens anställningsplaner på höga nivåer inom samtliga branscher. Antalet nyanmälda lediga platser vid Arbetsförmedlingen ökade dessutom och är kvar på höga nivåer, som antalet varsel om uppsägning och antalet konkurser är på låga nivåer. väntas sysselsättningsgraden öka (se diagram 3.2). Även arbets- kraftsdeltagandet väntas fortsätta vara på historiskt höga nivåer både 2022 och 2023 (se tabell 3.3). I takt med att sysselsättningsgraden ökar fortsätter arbetslösheten att sjunka. En stor mängd ukrainska medborgare väntas komma till i samband med aktiveringen av det s.k. massflyktsdirektivet (2001/55/EG). Eftersom dessa personer som utgångspunkt inte folkbokförs antas effekterna på arbets- marknadsstatistiken bli begränsade. Den sammantagna effekten på sysselsättnings- tillväxten väntas bli marginell och likaså för arbetslösheten. Diagram 3.2 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad Utfall 2006–2021, prognos 2022–2025 Procent av befolkningen, 15–74 år Källor: och egna beräkningar. Tabell 3.3 Nyckeltal produktivitet och arbetsmarknad Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2021, prognos 2022–2025 Arbetade timmar1, 2 -0,2 Befolkning, 15–74 år Anm.: Prognosen är baserad på de anslagsnivåer och de regelverk för skatter och transfereringssystem som har beslutats av , samt de som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Avser kalenderkorrigerad data. 2Enligt nationalräkenskaperna (NR). 3Avser antal arbetade timmar enligt NR (kalenderkorrigerat) dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt arbetskraftsundersökningarna (). 4Avser åldersgruppen 15–. 5Procent av befolkningen. 6Procent av arbetskraften. 7Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. Källor: och egna beräkningar. Resursutnyttjandet i det närmaste balanserat Mängden lediga resurser i ekonomin, eller resursutnyttjandet, kan inte mätas exakt utan måste bedömas utifrån en rad indikatorer. Efter den kraftiga nedgången som inträffade steg aktiviteten i svensk ekonomi snabbt. Till exempel steg antalet företag som upplevde brist på arbetskraft . Vidare hade företagen en mycket positiv syn på efterfrågeläget. Detta indikerar ett stigande resursutnyttjande i svensk ekonomi. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi mätt med BNP-gapet, dvs. BNP:s avvikelse från den BNP-nivå som är förenlig med ekonomisk balans, bedöms vara i det närmaste balanserat 2022 och 2023. Efterverkningarna av invasion av bedöms dämpa den ekonomiska aktiviteten och därmed även resursutnyttjandet i ekonomin (se tabell 3.4). Tabell 3.4 Nyckeltal potentiella variabler Procentuell förändring om inte annat anges Potentiell BNP i löpande pris2 -0,9 -2,5 -0,7 Anm.: Fasta priser, referensår 2020, kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Med potentiell avses den nivå på respektive variabel som skulle uppnås vid ett balanserat konjunkturläge. Potentiella variabler är inte observerbara utan bedöms utifrån statistiska modeller och indikatorer. Prognosen är baserad på de anslagsnivåer och de regelverk för skatter och transfereringssystem som har beslutats av , samt de som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Andel av potentiell arbetskraft. 2Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2020) multiplicerad med BNP-deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster. 3Skillnaden mellan den faktiska och potentiella nivån i respektive variabel i procent av den potentiella nivån. Källor: och egna beräkningar. Hög inflation 2022 delvis på grund av energipriserna Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast bostadsränta (KPIF), ökade jämförelsevis snabbt . Energipriser, som bidrog till en svag inflation , ökade tydligt under i synnerhet och gav ett stort bidrag till inflationen (se diagram 3.3). Inflationen väntas bli än högre 2022. Utfall under inledningen av året pekar på högre varupriser, inklusive livsmedelspriser. Därtill har invasion av och tillhörande sanktioner från omvärlden drivit på energipriserna ytterligare liksom priset på andra råvaror såsom vete och majs. Utöver detta väntas även globala utbudsstörningar och en svag krona driva upp inflationen. Detta bedöms sammantaget resultera i en KPIF-inflation som uppgår till 2022 (se tabell 3.5). Även om kärninflationen, dvs. KPIF exklusive energipriser, också väntas bli högre än inflationsmålet 2022 är de långsiktiga inflationsförväntningarna väl förankrade kring inflationsmål på . väntas inflationen falla tillbaka till . Diagram 3.3 KPIF-inflation och bidrag från energipriser Årlig procentuell förändring respektive procentenheter Anm.: KPIF är konsumentprisindex med fast bostadsränta. Bidrag från energipriser är beräknat som den årliga procentuella förändringen i energipriserna multiplicerat med energiprisernas vikt i KPIF. Källor: och egna beräkningar. Enligt konjunkturlönestatistikens preliminära siffror växlade löneökningstakten upp något 2021 efter att ha varit historiskt låg . Utvecklingen under såväl 2020 som 2021 ska ses i ljuset av senareläggningen av avtalsrörelsen som resulterade utan avtalsmässiga löneökningar för många anställda . Även och början av 2022 dämpas löneökningstakten till följd av hur kollektivavtalen skrevs . Löneökningstakten bedöms bli marginellt lägre 2022 än 2021 (se tabell 3.5). När nya kollektivavtal tecknas 2023 väntas konjunkturläget i svensk ekonomi vara bättre, arbetslösheten lägre och inflationen högre än när avtalen slöts . Till- sammans med ett bättre ekonomiskt läge även i omvärlden väntas detta bidra till en högre löneökningstakt 2023. Reallöneökningen, dvs. den nominella löneökningstakten enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för konsumentprisindex (KPI), väntas dock vara negativ 2022 och lägre än det historiska genomsnittet även 2023 till följd av hög inflation. Tabell 3.5 Nyckeltal löner och priser Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2021, prognos 2022–2025 -2,2 Anm.: Prognosen är baserad på de anslagsnivåer och de regelverk för skatter och transfereringssystem som har beslutats av , samt de som har föreslagits eller aviserats av regeringen. Konjunkturlönestatistiken (KL) avser prognos. 2Reallön beräknas som timlön enligt KL korrigerad för prisförändringar enligt konsumentprisindex. 4KPI med fast ränta. Källor: , och egna beräkningar. Oro på de finansiella marknaderna invasion av har inneburit ökad oro på de finansiella marknaderna, med ökad volatilitet på världens aktiemarknader, stigande olje- och gaspriser och en svagare utveckling för både euron och den svenska kronan mot dollarn. Utsikter om ett mer bestående inflationstryck väntas medföra att penningpolitiken i flera länder blir mindre expansiv än vad som tidigare antagits. Federal Reserve har redan börjat höja sina styrräntor och ytterligare höjningar väntas och Europeiska central- banken väntas höja räntan . bedöms nu inleda räntehöjningar (se tabell 3.6). Den svenska kronan har försvagats mot viktigaste handelspartners under inledningen av 2022. Kronan bedöms gradvis stärkas igen . Tabell 3.6 Nyckeltal finansiella variabler Procent, årsgenomsnitt, om inte annat anges. Utfall 2021, prognos 2022–2025 Växelkurs, kronindex KIX1 Växelkurs, SEK per EUR Källor: , Macrobond och egna beräkningar. invasion av skapar en betydande osäkerhet för den ekonomiska utvecklingen. Svensk ekonomi väntas påverkas negativt av invasionen. Konsekvenserna kan dock bli större än vad som antagits i prognosen. Energipriserna kan stiga ytterligare eller kvarstå på en hög nivå som en följd av osäkerheten kring handeln med gas och olja från . Även priset på andra råvaror och livsmedelspriser kan öka ytterligare. Ökade priser kan i sin tur leda till ännu högre inflation, högre räntor, ett minskat konsumtionsutrymme för hushåll och en minskad investeringsvilja hos företagen jämfört med i huvudscenariot. Det finns också risker kopplade till att är en stor exportör av vissa råvaror, t.ex. vilket är en viktig insatsvara inom produktionen av motorfordon. Om exporten begränsas kan det påverka produktionen i mer negativt än vad som har antagits i huvudscenariot. Det spända säkerhetspolitiska läget riskerar även att leda till fortsatt turbulens på de finansiella marknaderna med fallande tillgångspriser och en försvagad krona. I anslutning till de ökade geopolitiska spänningarna finns även relaterade risker för cyberattacker. Sådana attacker riskerar att drabba både enskilda företag och samhället i stort, och kan därmed medföra negativa konsekvenser för den samlade ekonomiska aktiviteten i det drabbade landet. Därutöver utgör pandemin fortfarande en osäkerhet för den ekonomiska utveck- lingen. Den höga vaccinationstäckningen och omikronvariantens utbredda spridning bedöms ha medfört ett bättre grundskydd mot framtida infektioner, både i och globalt, men hur länge skyddet varar är osäkert. Nya svårkontrollerade mutationer kan uppstå, vilket kan medföra nya beteendeförändringar och restriktioner. Rådande ut- budsstörningar kan förvärras. Den globala bristen på bl.a. vissa insatsvaror riskerar att begränsa produktionskapaciteten inom industrin. Bristen förklaras av ett begränsat utbud och transportstörningar i kombination med en oväntat hög efterfrågan. En annan osäkerhet är att flera centralbanker kan tvingas höja räntan snabbare än väntat för att få tillbaka inflationen mot inflationsmålen. Det skulle kunna leda till en svagare konjunkturutveckling än vad som antagits i regeringens prognos. räntor riskerar också leda till valutarörelser och fallande tillgångspriser med potentiella effekter på världsekonomin. Det finns även andra osäkerhetsfaktorer som riskerar att påverka ekonomin. Klimat- förändringar, extrema väderhändelser och förlust av biologisk mångfald utgör risker för den globala ekonomin, eftersom de kan medföra stora kostnader för såväl enskilda och företag som samhället som helhet. BNP-tillväxten kan också bli starkare än vad som bedöms i prognosen. Migrationen kan t.ex. öka mer än väntat, vilket kan innebära att offentlig konsumtion utvecklas starkare än i huvudscenariot i både och . Det nya säkerhetspolitiska läget kan också innebära starkare offentlig konsumtion och investeringar i . Därtill kan invasionen av ta en oväntad vändning som innebär att sanktion- erna lättas tidigare än väntat och att oron på marknaderna minskar och därmed medför en starkare ekonomisk utveckling än i huvudscenariot. 3.4Utvecklingen 2024 och 2025 Svensk ekonomi 2024 och 2025 I detta avsnitt (3.4) beskrivs ett scenario för svensk ekonomi 2024 och 2025 under förutsättningen att inga nya störningar påverkar ekonomin. En utgångspunkt för scenariot är att BNP-utvecklingen på bestäms av ekonomins utbudssida, dvs. tillväxten i produktivitet och antalet arbetade timmar. Vidare innebär regeringens principer för prognoser att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. antas kommuner och regioner redovisa resultat i linje med god ekonomisk hushållning genom en anpassning av sina utgifter medan kommunalskattenivåerna antas vara oförändrade. BNP i väntas växa i lugnare takt 2024 och 2025 jämfört med , men marginellt starkare jämfört med (se tabell 3.2). I de länder som är viktiga för utrikeshandel väntas den ekonomiska aktiviteten också växa något lugnare framöver (se tabell 3.1). Efterfrågan på svensk export väntas öka och utrikeshandeln antas fortsatt lämna ett positivt bidrag till tillväxten i svensk ekonomi. Därtill antas även den inhemska efterfrågan bidra till tillväxten. Den offentliga konsumtionen antas dock minska 2024, vilket är en följd av antagandet om oförändrade regler. I väntas tillväxten i arbetsutbudet vara dämpad 2024 och 2025 (se tabell 3.3). Det beror på att befolkningstillväxten är dämpad som andelen äldre i befolk- ningen ökar. Både sysselsättningen och arbetskraften bedöms öka, medan arbetslös- heten väntas vara oförändrad. Produktiviteten bedöms växa ungefär i linje med dess historiska genomsnitt. Sammantaget bedöms tillväxten i potentiell BNP uppgå till 2024 och 2025. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi bedöms vara balanserat 2024 och 2025 och BNP bedöms växa ungefär i linje med potentiell tillväxt. Inflationen, mätt med KPIF, antas uppgå till 2024 och ligga kvar på 2 pro- cent även 2025. För att understödja inflationsmålet antas höja räntan (se tabell 3.6). har tillkännagett för regeringen det som utskottet anfört om att regeringen bör redovisa sysselsättningseffekter av de reformer som föreslås och aviseras i budget- propositionen (bet. 2016/17:FiU20 punkt 3, rskr. 2016/17:349). Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 2015/16:100) redovisat principiella utgångs- punkter för hur sysselsättningseffekter av regeringens politik bör redovisas och beaktas i regeringens prognoser. Siffersatta bedömningar av långsiktiga syssel- sättningseffekter är behäftade med mycket stor osäkerhet. En redovisning av sådana effekter riskerar att övertolkas och ges en alltför precis innebörd. Olika områden är vidare olika svåra att bedöma. I den mån bedömningar endast görs inom de områden där det finns mer omfattande forskning att tillgå, t.ex. av metodologiska skäl, kan redovisningen bli direkt missvisande. Mot bakgrund av den betydande osäkerhet som är förknippad med beräkningar av långsiktiga sysselsättningseffekter har regeringen bedömt att det inte är ändamålsenligt att redovisa siffersatta effektberäkningar av enskilda reformer. Regeringen beskriver i stället i sina propositioner effekterna av enskilda reformer i kvalitativa ordalag och gör i de ekonomiska vårpropositionerna och budget- propositionerna en samlad bedömning av reformernas långsiktiga effekter på makroekonomin. I budgetpropositionerna (prop. 2019/20:1), 2021 (prop. 2020/21:1) och 2022 (prop. 2021/22:1) redovisades även en bedömning av riktningen och storleksordningen på de långsiktiga effekterna på sysselsättning, arbetslöshet och arbetade timmar för de föreslagna och aviserade reformer som bedömdes ha sådana effekter. Det är ofta möjligt att uttala sig om riktningen på effekterna med relativt hög säkerhet baserat på tidigare forskningsresultat. I andra sammanhang, och i den mån det är lämpligt, kan regeringen göra fördjupade analyser av enskilda reformers långsiktiga sysselsättningseffekter. När regeringen bereder förslag beaktas givetvis det underlag som finns avseende långsiktiga sysselsättningseffekter. Mot bakgrund av de vidtagna åtgärderna, som innebär att den bedömda riktningen och storleksordningen på effekterna för enskilda reformer redovisas, samt regeringens bedömning att det inte är ändamålsenligt att redovisa siffersatta effektberäkningar av enskilda reformer, anser regeringen att tillkännagivandet härmed är slutbehandlat. invasion av påverkar svensk ekonomi. Osäkerheten är dock stor om i vilken omfattning. I två alternativa scenarier belyses hur svensk ekonomi kan påverkas om effekterna av det försämrade geopolitiska läget blir andra än vad som förutsätts i prognosen. I scenario 1 antas att effekterna av det försämrade geopolitiska läget bli mer om- fattande och mer långvariga än i prognosen. Den allmänna oron bland företag och hushåll antas bli större med minskad investerings- och konsumtionstillväxt i både och omvärlden som följd. Minskad efterfrågan från omvärlden medför att exportutvecklingen blir svagare i det alternativa scenariot. Sammantaget blir svensk BNP-tillväxt lägre 2022 och 2023 än i prognosen (se tabell 3.7). Resursutnyttjandet minskar och svensk ekonomi går in i en lågkonjunktur. bidrar än större begränsningar av utbudet av energi och råvaror till större inflationsuppgångar jämfört med i prognosen. Effekter till följd av högre kostnader i förädlingskedjor bidrar. En högre inflation medför högre mervärdesskatteintäkter, men nedgången i BNP-tillväxten bidrar till att offentliga sektorns inkomster totalt sett initialt blir mindre i det alternativa scenariot. Den högre inflationen och högre arbets- löshet bidrar till högre utgifter. Sammantaget försämras offentliga sektorns finansiella sparande i det alternativa scenariot jämfört med i prognosen. I det alternativa scenariot antas en återhämtning av svensk ekonomi äga rum 2024 och 2025 med förstärkt finansiellt sparande som följd. I scenario 2 antas mindre effekter på svensk ekonomi av det försämrade geopolitiska läget än i prognosen. Hushåll och företag drivs av en större tillförsikt om den ekonomiska utvecklingen vilket medför en högre tillväxt i konsumtion och investe- ringar både i och i omvärlden. Högre ekonomisk aktivitet i omvärlden medför högre exporttillväxt. Sammantaget blir BNP-tillväxten högre 2022 och 2023 i alter- nativscenariot jämfört med i prognosen. Därutöver antas prisuppgången på energi och råvaror blir mindre och inflationsuppgången 2022 därigenom mer återhållen. Den offentliga sektorns inkomster blir tillfälligt lägre till följd av en lägre inflation som medför lägre tillväxt i löpande priser. blir inkomsterna högre som utgifterna blir mindre. Sammantaget blir det finansiella sparandet 2023–2025 högre i det alternativa scenariot jämfört med i prognosen. Tabell 3.7 Alternativa scenarier Procentuell förändring om inte annat anges. Prognos enligt huvudscenario i fet stil för respektive variabel utifrån tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer1 Scenario 1: Lägre tillväxt och lågkonjunktur Scenario 2: Högre tillväxt Scenario 1: Lägre tillväxt och lågkonjunktur -1,3 -3,0 -1,7 -0,1 Scenario 2: Högre tillväxt Scenario 1: Lägre tillväxt och lågkonjunktur Scenario 2: Högre tillväxt Scenario 1: Lägre tillväxt och lågkonjunktur Scenario 2: Högre tillväxt -0,5 Scenario 1: Lägre tillväxt och lågkonjunktur -0,7 Scenario 2: Högre tillväxt -0,6 1I alternativscenarierna har hänsyn även tagits till kompletterande penningpolitiska åtgärder. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 4Årsgenomsnitt i procent. 5KPI med fast ränta. 6Procent av BNP. Källor: och egna beräkningar. I detta avsnitt (3.6) redovisas de prognosrevideringar som gjorts jämfört med budgetpropositionen . Sedan den publicerades har bl.a. två kvartalssamman- ställningar av nationalräkenskaperna och ett antal utfall för bl.a. arbetskraftsunder- sökningarna och publicerats. Svensk ekonomi utvecklades starkare än väntat . Jämfört med budgetpropositionen är BNP-tillväxten nedreviderad 2022, vilket till största delen förklaras av att tillväxten 2021 blev starkare än väntat (se tabell 3.8). Återhämtningen av svensk ekonomi gick snabbare än tidigare bedömning. Därtill bedöms effekterna av invasion av dämpa tillväxten 2022. Hushållens konsumtion har reviderats ned 2022, vilket också förklaras av starkare utfall än väntat. Även nedrevideringen av exporten förklaras av starkare utfall än väntat. En högre export som importen är något starkare innebär att nettoexportbidraget är negativt jämfört med budgetpropositionen. Tillväxten i potentiell BNP har reviderats upp något vilket förklaras av högre potentiell produktivitet. Offentlig konsumtion bedöms växa snabbare än i budgetpropositionen, vilket framför allt förklaras av ytterligare till- förda medel. Läget på arbetsmarknaden har förbättrats jämfört med budgetpropositionen. Arbets- lösheten är nedreviderad och både sysselsättningen och arbetskraften är uppreviderade 2022. Det beror främst på att utfallen var starkare än väntat. KPI- och KPIF-prognoserna har reviderats upp både 2022 och 2023 jämfört med budgetpropositionen. Detta till följd av bl.a. starkare utfall, särskilt för varor inklusive livsmedel, högre energipriser samt en svagare krona. Prognosen för reporäntan är uppreviderad eftersom högre inflation och stigande räntor i både och euro- området väntas leda till att börjar höja räntan tidigare än vad som antogs i budgetpropositionen. Tabell 3.8 Jämförelse mellan regeringens prognoser Procentuell förändring om inte annat anges. Siffrorna inom parentes avser prognos från budgetpropositionen 4,8 (4,4) 3,1 (3,5) 1,6 (1,4) 1,6 (1,5) 1,7 (1,8) 1,8 (1,7) 1,9 (1,7) 1,9 (1,7) -0,9 (-1,5) 0,3 (0,3) 0,3 (0,2) 0,0 (0,0) Arbetslöshet2, 3, 4 8,8 (8,8) 7,6 (7,7) 7,0 (7,0) 7,0 (7,0) Arbetskraft2, 4, 5 1,4 (0,4) 0,8 (0,5) 0,3 (0,3) 0,5 (0,3) Sysselsatta2, 4, 5 1,1 (-0,1) 2,1 (1,7) 1,0 (1,0) 0,4 (0,3) Arbetade timmar6, 7 2,3 (3,2) 2,3 (2,7) 1,5 (0,5) 0,3 (0,2) 2,7 (2,6) 2,6 (2,4) 3,1 (2,6) 3,1 (2,8) 2,2 (1,6) 4,8 (1,4) 2,5 (1,7) 2,7 (2,2) 2,4 (1,8) 4,6 (1,5) 1,8 (1,7) 2,0 (2,0) 0,00 (0,00) 0,03 (0,00) 0,64 (0,00) 0,75 (0,00) Anm.: Prognosen är baserad på de anslagsnivåer och de regelverk för skatter och transfereringssystem som har beslutats av , samt de som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 2Avser åldersgruppen 15–. 3Procent av arbetskraften. 4Det tidsseriebrott som rådde för AKU-statistiken har åtgärdats genom att de nya definitioner som gäller numera även gäller historiskt. Denna s.k. länkning av statistiken resulterar i en högre tillväxttakt för såväl sysselsättningen som arbetskraften . 5Procent av befolkningen. 6Sedan föregående prognos har SCB identifierat ett tidsseriebrott för arbetade timmar vilket har resulterat i en upprevidering av antalet arbetade timmar . 8Nominell löneutveckling enligt konjunkturlönestatistiken. 9Konsumentprisindex (KPI) resp. konsumentprisindex med fast ränta (KPIF), årsgenomsnitt. 10Procent, årsgenomsnitt. Källor: , , och egna beräkningar. 3.7Utvecklingen enligt andra bedömare I detta avsnitt (3.7) jämförs regeringens prognoser för vissa centrala makro- ekonomiska variabler med prognoser gjorda av , Europeiska kommissionen, och (se tabell 3.9). Det är viktigt att notera att prognoser publiceras , vilket gör att prognosmakare inte alltid har tillgång till samma informationsmängd. Regeringens prognos för BNP-tillväxten 2022 är i linje med prognos, men lägre än bedömningarna från , Europeiska En förklaring till skillnaden är att bedömningarna gjordes . Även är regeringens prognos lägre än progno- serna från , Europeiska kommissionen och , medan den är något högre än prognosen från . Regeringens prognos över arbetslösheten är något lägre än men något högre jämfört med prognoserna från övriga bedömare 2022. bedömer regeringen att arbetslösheten sjunker till , vilket är i linje med prognos men lägre än . Jämfört med och Europeiska kommissionen är regeringens bedömning något högre. Regeringens prognos över inflationen 2022 och 2023 är lägre än prognos, både mätt med KPI och harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). Övriga bedömares prognoser för inflationen 2022 är emellertid lägre än regeringens prognos. Regeringens bedömning av resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet är i linje med prognos 2022. Resursutnyttjandet är dock mer positivt än Europeiska kommissionens och bedömningar. Regeringens prognos är mer balanserad än . är regeringens prognos över BNP-gapet mer balanserad, alltså lägre än både och , medan regeringens prognos är högre än Europeiska kommissionens och . Jämförelse mellan olika bedömares prognoser Procentuell förändring om inte annat anges 4,8/4,6 2,5/1,5 5,3/5,3 3,4/2,8 /2,9 /1,2 2,9/3,0 2,0/1,7 3,9/ 0,9/ -0,5 -0,7 -0,2 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen , , Europeiska kommissionen för arbetslöshet och BNP-gap samt för BNP och HIKP, och . 1Fasta priser, ej kalenderkorrigerade värden. 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Årsgenomsnitt, KPI/HIKP. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: , Europeiska kommissionen, , och egna beräkningar. 3.8Utvärdering av prognoser för den makroekonomiska utvecklingen Idetta avsnitt (3.8) utvärderas regeringens prognoser för BNP-tillväxt, inflation och arbetslöshet som redovisats i budgetpropositionerna och de ekonomiska vårpropositionerna 2020–2021 för prognosåren 2020 och 2021. Prognoserna utvärderas i förhållande till prognoser gjorda av andra bedömare. Ett prognosfel är i denna utvärdering definierat som utfallet minus prognosen.