prop · H903188 · 2022-03-22 00:00:00 — De vägransgrunder som gäller vid erkännande av en nordisk dom om faderskap ska även gälla vid erkännande av en nordisk dom om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor. De vägransgrunder som gäller vid erkännande av en nordisk fastställelse genom bekräftelse av ett faderskap ska även gälla vid erkännande av en nordisk fastställelse genom bekräftelse av ett föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor. Vägran av erkännande av en nordisk dom eller fastställelse som avser faderskap eller som avser föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor ska vidare ske – under vissa förutsättningar – när domen eller fastställelsen står i strid med en dom eller fastställelse som avser ett föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med ett barns mor. Detsamma ska gälla när det här eller utomlands pågår ett konkurrerande förfarande om ett sådant föräldraskap. Väcks en talan om föräldraskapet för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor vid en svensk domstol när det redan pågår en rättegång om faderskapet eller föräldraskapet i ett annat nordiskt land, ska talan avvisas eller förklaras vilande i väntan på en dom som har fått laga kraft i den utländska rättegången. På motsvarande sätt ska en rättegång i ett annat nordiskt land om föräldraskapet leda till att en vid svensk domstol väckt talan om faderskapet avvisas eller förklaras vilande. Om det i ett annat nordiskt land pågår en rättegång om föräldraskapet för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor, ska en svensk socialnämnd inte få godkänna en bekräftelse av faderskapet eller av föräldraskapet. På motsvarande sätt ska en svensk socialnämnd inte få godkänna en bekräftelse av föräldraskapet om det i ett annat nordiskt land pågår en rättegång om faderskapet. Vissa ändringar ska göras i lagen om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningens lagförslag innebär inte att en rättegång i ett annat nordiskt land om föräldraskapet för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor ska kunna utgöra hinder mot att här ta upp en talan om faderskapet till samma barn till prövning och vice versa. Utredningens förslag till ändringar i lagen om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område (1977:595) är mer begränsade än regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller invänder inte mot dem. för fram att de nordiska reglerna har utarbetats i samråd mellan de nordiska länderna och påpekar att det inte framgår varför denna tradition inte upprätthållits. ställer även frågan om särskilda nordiska regler på området fortfarande har ett värde. Skälen för regeringens förslag: lag finns det särskilda bestämmelser om erkännande av nordiska domar som avser faderskap och av nordiska fastställelser genom bekräftelse av ett faderskap (i detta avsnitt ges domar och fastställelser – på motsvarande sätt som i lagens namn – den samlade benämningen avgöranden). lag ställer upp något färre krav för att ett nordiskt faderskapsavgörande ska kunna erkännas här än vad lag gör. Det krävs t.ex. inte att domstolen i det andra nordiska landet har haft skälig anledning att pröva talan. Ett annat exempel är att erkännande inte kan vägras på grund av att svaranden inte har haft rimliga möjligheter att föra sin talan i rättegången i det andra nordiska landet. Skälet till dessa olikheter i synen på nordiska och andra internationella avgöranden behandlas i slutet av avsnittet. Samtliga nordiska länder har regler som gör det möjligt för en kvinna i en samkönad relation att bli förälder till ett barn som tillkommer efter en assisterad befruktning. har uppmärksammat att det förhållandet att inte erkänner nordiska avgöranden om föräldraskap för en kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet utgör ett gränshinder. Mot den bakgrunden och med hänsyn till de skäl som förs fram i avsnitt 5.1, 5.4 och 5.5 bör lagens erkännanderegler inte bara gälla nordiska faderskapsavgöranden utan även nordiska avgöranden om 2021/22:188 föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med lag innehåller ett antal vägransgrunder som innebär att ett avgörande om faderskap inte ska gälla i vissa situationer. De tar sikte på att avgörandet står i strid med ett här i landet giltigt avgörande om faderskap eller på vissa fall då det här eller utomlands pågår en rättegång om faderskapet som kan leda till en dom som gäller i . också ske om det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen att erkänna avgörandet (ordre public). grunder bör även hindra ett erkännande av ett avgörande om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor. Dessutom bör lagens vägransgrunder ändras så att det framgår att en fastställelse genom bekräftelse av ett föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med ett barns mor utgör hinder för ett erkän- nande av nordiskt avgörande om faderskap eller om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor. även att en rättegång om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor under vissa förhållanden ska utgöra hinder för ett erkännande av ett nordiskt avgörande om faderskapet eller Av 4 § första stycket framgår att om det vid en svensk domstol väcks en talan angående faderskapet till ett barn när det redan pågår en rättegång angående faderskapet i ett annat nordiskt land, ska talan avvisas eller förklaras vilande i väntan på en dom som har fått laga kraft i den utländska Av 5 § lag framgår att denna regel gäller även föräldraskap enligt 1 kap. 9 § . Dessa regler om s.k. litispendens (konkurrerande förfaranden) bör inte vara begränsade till att gälla rättegångar om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § De bör i stället gälla i – eller i förhållande till – en rättegång om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med I förhållande till utredningens lagförslag bör det dessutom göras tydligt att en rättegång om föräldraskapet till ett barn för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor ska kunna utgöra hinder mot att ta upp en talan om faderskapet till barnet till prövning och Enligt lagen framgår det vidare att om det pågår en rättegång om faderskapet i ett annat nordiskt land, får inte en svensk socialnämnd godkänna en bekräftelse av faderskapet eller föräldraskapet enligt 1 kap. 9 § (4 § andra stycket och 5 § lag). de nya regler om utländska föräldraskap som föreslås bör även en rätte- gång i ett nordiskt land om föräldraskapet för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor kunna utgöra hinder mot att godkänna en faderskapsbekräftelse eller en bekräftelse av föräldraskapet. Med de nu föreslagna ändringarna bör det göras en författningsteknisk ändring i förhållande till utredningens förslag. att i 5 § lag särskilt föreskriva att det som i 3 och 4 §§ i lagen anges om faderskap ska gälla även föräldraskap enligt 1 kap. 9 § föräldra- Sådana föräldraskap omfattas nämligen av de regler som i övrigt Därför bör 5 § lag tas bort. lag, som innehåller regler om erkännande av avgöranden från alla länder utom de nordiska, är det angeläget att ställa upp vissa villkor för erkännande för att skydda grundläggande rättssäkerhetsintressen (se Prop. 2021/22:188 prop. 1984/85:124 s. 28 och 29). Reglerna lag bygger på en hög grad av tillit till de nordiska ländernas myndigheter. Mellan de nordiska länderna råder dessutom i stor utsträckning rättsgemenskap när det gäller grundläggande rättssäkerhetskrav, likabehandling och respekt för barnets bästa. Det förutsätts alltså att grundläggande föräldraskaps- och processrättsliga principer har iakttagits i rättegången i det andra nordiska landet. Det är mot den bakgrunden som det ställs lägre krav för att erkänna ett nordiskt faderskapsavgörande här. De lägre kraven bidrar till att underlätta för familjer som flyttar mellan de nordiska länderna. Regeringen anser därför inte att de nordiska reglerna har spelat ut sin roll, vilket frågar i sitt remissyttrande. Till saken hör också att de nordiska faderskapsreglerna bygger på en överenskommelse mellan de nordiska länderna som inte bör träda ifrån. frågar också varför det inte har träffats någon motsvarande överenskommelse om de frågor som omfattas av regeringens förslag. Anledningen till det är att de andra nordiska länderna redan erkänner sådana föräldraskapsavgöranden och att det därför inte funnits något behov av en överenskommelse. Samråd har dock skett med företrädare för berörda departement i de andra nordiska länderna. I lagen om erkännande och verkställighet av nordiska domar på privaträttens område finns en hänvisning till lag, som föreslås få ett nytt namn (se avsnitt 5.1). Det bör därför göras en följdändring i den förstnämnda lagen. Dessutom bör det i den lagen föreskrivas att den inte tillämpas i fråga en dom eller förlikning som rör föräldraskapet till ett barn för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor. Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Den nya lydelsen av föreskrifterna om erkännande av utländska domstolsavgöranden och fastställelser genom bekräftelse ska gälla även i fråga om domstolsavgöranden som har meddelats och fastställelser genom bekräftelse som har skett före ikraftträdandet. Om ett avgörande eller en fastställelse gällde i före ikraftträdandet, ska avgörandet eller fastställelsen gälla här även efter ikraftträdandet. Avgöranden och fastställelser som strider mot ett avgörande eller en fastställelse som gällde i före ikraftträdandet ska inte vara giltiga här. Utredningens förslag överensstämmer till viss del med regeringens. Ut- redningen föreslår att äldre bestämmelser ska gälla för faderskap som gäller eller har erkänts före ikraftträdandet. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har ingen invändning mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: Genom de föreslagna lagändringarna blir regleringen om föräldraskap i internationella situationer – med utgångspunkt i barnets bästa – jämlik, inkluderande och ändamålsenlig. Det är angeläget att lagändringarna träder i kraft . hänsyn till de återstående leden i lagstiftningsprocessen bör detta kunna Om inga övergångsbestämmelser föreskrivs, kommer de nya reglerna att Frågan är om det krävs några övergångs- bestämmelser med anledning av de föreslagna lagändringarna. Den grundläggande principen i svensk rätt är att nya regler inte bör komma till tillämpning på enskildas rättigheter och skyldigheter som har uppkommit före ikraftträdandet. Denna rättsgrundsats anses inte gälla på familjerättens område (se bet. KU 1974:60 s. 2). Trots detta bör man även på det området kunna tillämpa principen när det är motiverat (se t.ex. prop. 2018/19:50 s. 90). Det föreslås en legal föräldraskapspresumtion i internationella situa- tioner för en kvinna som är eller har varit gift med barnets mor. – om inget annat föreskrivs i en övergångsbestämmelse – att ett föräldra- skap till ett barn kan följa på grund av lag oavsett om barnet är fött före ikraftträdandet eller först därefter. Det är enligt regeringens upp- fattning angeläget att det inte görs skillnad på barn födda före och efter Om det inte föreslås någon övergångsbestämmelse, kan förslaget medföra en rubbning av ett bestående statusförhållande genom att en kvinna som inte ansågs som förälder kommer att anses vara förälder här i landet. Detta kan bl.a. påverka barnets arvsrätt. Som utredningen konstaterar och som konstaterades i samband med införandet av reglerna om en faderskapspresumtion i internationella situationer är risken liten för att tillämpningen på redan födda barn skulle medföra några stötande resultat (jfr prop. 1984/85:124 s. 36, 66 och 80). Tvärtom innebär förslaget en stärkt rätt för barnet och för de personer som i övrigt berörs. Det skulle innebära en betydande olägenhet om reglerna inte skulle slå igenom vid lagens ikraftträdande. presumtionen bör sålunda tillämpas från ikraftträdandet oberoende av vid vilken tidpunkt barnet är fött. Det bör alltså inte införas någon särskild övergångsreglering för dessa fall. Reglerna om svensk domstols behörighet blir tillämpliga när talan väcks efter ikraftträdandet i ett mål om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor. Domsrätten i redan inledda rättegångar om ett föräldraskap som avses i 1 kap. 9 § påverkas inte av de nya bestämmelserna (se nedan beträffande tillämplig lag i sådana rättegångar). Bestämmelserna om konkurrerande förfaranden innebär att svenska rättegångar och förfaranden vid en svensk socialnämnd i fler fall kan på- verkas av rättegångar som pågår utomlands. Den nya lydelsen av bestäm- melserna blir tillämplig även om den utländska rättegången har påbörjats innan lagändringarna trätt i kraft. Förslagen om tillämplig lag i 5 och 6 §§ lag innebär vissa nyheter i jämförelse med vad som gäller . Den nya lydelsen av be- stämmelserna bör trots detta tillämpas fullt ut i förfaranden som har inletts före ikraftträdandet eller som pågår . frågan om ogiltigförklaring av en bekräftelse av ett föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor innebär detta att det inte spelar någon roll att bekräftelsen har skett före ikraftträdandet. Det krävs inte någon särskild övergångsreglering om svensk domstols behörighet, konkurrerande förfaranden eller tillämplig lag. När det gäller förslagen om erkännande av utländska domstolsavgöranden och fastställelser genom bekräftelse som avser föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor är det, av samma skäl som gör sig gällande för föräldraskapspresumtionen i internationella situationer, angeläget att inte göra någon skillnad på domstolsavgöranden och fastställelser som meddelats före och domstolsavgöranden och fastställelser som meddelats efter ikraftträdandet. Den nya lydelsen av erkännandereglerna bör alltså som utgångspunkt gälla för domstolsavgöranden som har meddelats och fastställelser genom bekräftelse som har skett före ikraftträdandet. I vissa fall finns det dock skäl att göra avvikelser för att undvika att redan uppkomna statusförhållanden påverkas. Det kan finnas domstolsavgöranden eller fastställelser om faderskap eller andra föräldraskap som gällde i före ikraftträdandet. I dessa fall bör avgörandet eller fastställelsen gälla här även efter ikraftträdandet, trots att det strider mot ett i utlandet tidigare meddelat avgörande som avser föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor och som kan göras gällande i enligt den nya lydelsen av bestämmelserna. För att undvika konflikter med i gällande avgöranden och fastställelser som avser faderskap eller andra föräldraskap bör sådana avgöranden och fastställelser som avser föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor och som strider mot ett avgörande eller en fastställelse som gällde i före ikraftträdandet inte vara giltiga här. I enlighet med vad som skedde i samband med införandet av 1979 och lagar bör det fullständigt regleras vad som övergångsvis ska gälla i fråga om erkännande. Regeringens bedömning: Förslagen får positiva konsekvenser för en- skilda personer och i synnerhet barn, eftersom fler barn kommer att ha två rättsliga föräldrar i . De leder också till ökad jämlikhet mellan föräldrar i samkönade respektive olikkönade relationer. jämställdheten mellan män och kvinnor främjas genom förslagen. Förslagen främjar vidare lika rättigheter och skyldigheter för personer med svensk och utländsk bakgrund. Förslagen leder till något minskade kostnader för domstolarna och De leder inte till ökade kostnader för andra berörda Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna delar utredningens bedömning eller har ingen invändning mot den. RFSL efterfrågar mer information till föräldrar som kommer till . Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd bedömer att förslagen skulle innebära att riktlinjer och 2021/22:188 informationsmaterial behöver tas fram. pekar på att inte registrerar föräldrar som bor i utlandet och som inte är vårdnadshavare. Det ankommer därför på att pröva frågor om föräldraskapserkännande i samband med utredningen av om någon ska uppbära en socialförsäkringsförmån. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget om att införa en föräldraskapspresumtion i internationella situationer bedöms få positiva effekter för barn till två kvinnor som är eller har varit gifta med varandra. Förslaget innebär att fler barn kommer att ha två rättsliga föräldrar om barnets familj flyttar till . Förslaget innebär även positiva effekter för den kvinna som inte har fött barnet, eftersom hon inte behöver vidta några aktiva åtgärder för att anses som förälder i . Den nya föräldraskapspresumtionen leder till ökad jämlikhet genom att familjer med barn där föräldrarna är eller har varit gifta behandlas lika. Även jämställdheten mellan män och kvinnor främjas genom att män och kvinnor behandlas lika i jämförbara situationer. Det föreslås också att utländska domstolsavgöranden och fastställelser om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor på vissa villkor ska erkännas i . Erkännandet leder till att föräldraskapsfrågan inte måste prövas i sak här, vilket underlättar för barnet, kvinnan och familjen i stort. Förslaget minskar också risken för att en kvinna som är förälder i utlandet inte kommer att vara rättslig förälder här. Förslaget leder vidare till ökad jämlikhet mellan föräldrar i samkönade respektive olikkönade relationer. Även jämställdheten mellan män och kvinnor främjas av förslaget. Att utländska domstolsavgöranden och fastställelser som avser föräldraskap i större utsträckning erkänns i kan antas leda till att det inleds något färre adoptionsärenden vid domstol. Det i sin tur kan innebära något minskade kostnader för Domstolar. I någon mån kan det även innebära minskade kostnader för kommunerna, eftersom socialnämnden i färre fall än kommer att behöva utreda frågor om föräldraskap och adoption. Förslagen innebär inte att de handläggande myndigheterna åläggs någon ny typ av uppgift. De kan dock, som anför, leda till att myndigheterna i några fall kommer att behöva göra prövningar av om utländska domstolsavgöranden och fastställelser om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor ska gälla här. Det kan dock konstateras att myndigheterna – i åtskilligt fler fall – måste göra en motsvarande prövning av utländska domstolsavgöranden och fastställelser om faderskap. Det bör också uppmärksammas att en annan myndighet än domstol vid behov har möjlighet att hänskjuta frågan till tingsrätten för prövning (se 9 § första stycket andra meningen lag). Sammantaget rör det sig om ett så begränsat antal fall att det inte har någon nämnvärd kostnadspåverkan. Som utredningen och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd pekar på kan kunskapsstöd och informationsmaterial behöva uppdateras med anledning av förslagen. Denna typ av information efterfrågas av RFSL. Att tillgängliggöra information och sprida kunskap om ny lagstiftning ligger inom den aktuella myndighetens allmänna uppdrag. Informationsinsatsen är i sammanhanget begränsad och har ingen nämnvärd kost- nadspåverkan på myndigheten. Inte heller i övrigt bedöms förslagen inne- Prop. 2021/22:188 bära några kostnadsökningar för berörda myndigheter. Förslagen främjar lika rättigheter och skyldigheter för personer med svensk och utländsk bakgrund. Förslagen påverkar inte direkt möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Integrationen kan dock underlättas av att de aktuella utländska föräldraskapen erkänns. Förslagen bedöms inte ha några andra sociala konsekvenser. De bedöms inte heller ha några miljömässiga konsekvenser. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor Genom lagändringarna införs det flera nya regler om föräldraskap till barn i internationella situationer. Reglerna avser föräldraskapet för en kvinna som har eller har haft en relation med barnets mor. En praktiskt viktig nyhet är att det införs en s.k. legal föräldraskapspresumtion i internationella situationer. Den innebär att en kvinna som är eller har varit gift med barnets mor under vissa förutsättningar automatiskt ska anses som barnets förälder på grund av att det följer av lag. Det införs vidare i fråga om föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor flera bestämmelser om svensk domstols behörighet, tillämplig lag och erkännande av utländska avgöranden och utländska fastställelser genom bekräftelse. Den hittillsvarande regleringen om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § i internationella förhållanden tas bort (se hittillsvarande 1 § andra stycket samt 6 a och 10 b §§). Lagändringarna tar sikte på föräldraskapet för en kvinna i ett samkönat par som inte har fött barnet men som har samtyckt till att modern genomgår en assisterad befruktning. Det behöver inte finnas någon genetisk koppling mellan barnet och kvinnan. Som en konsekvens av att dessa föräldraskap ges en mer central roll i lagen än och att lagen inte är begränsad till faderskapsfrågor, byter lagen namn till lag om föräldraskap i internationella situationer. Den prejudiciella frågan om huruvida kvinnan är eller har varit gift eller sambo med barnets mor ska – i enlighet med allmänna principer i den internationella privat- och processrätten – som utgångspunkt bedömas enligt svensk lag (principen om lex fori). Det kan exempelvis bli aktuellt att bedöma om ett utländskt äktenskap eller ett parförhållande i utlandet motsvarar ett äktenskap respektive ett samboförhållande enligt svensk rättsuppfattning. Detta skiljer sig från hur motsvarande prejudiciella fråga ska bedömas vid tillämpningen av faderskapspresumtionen. I det fallet ska frågan om mannen är eller har varit gift med barnets mor bedömas enligt den lag som ligger till grund för om mannen ska anses som far i (principen om lex causae; se 2 § andra stycket). 2021/22:188 Inledande bestämmelser 1 § Denna lag gäller frågor om föräldraskap till barn i internationella situationer. I förhållande till , , och gäller lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska föräldraskapsavgöranden i stället för 7–10 a §§ och 12 § andra stycket. Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket anges att lagen gäller frågor om föräldraskap till barn i internationella situationer. Föräldraskap är ett könsneutralt begrepp som i lagen rymmer såväl faderskap som föräldraskap för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor. Till följd av bl.a. denna ändring utgår det hittillsvarande andra stycket. Bestämmelsen i andra stycket, som får nytt innehåll, motsvarar bestämmelsen i det hittillsvarande tredje stycket. Stycket ändras med anledning av dels att lagen om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden byter namn till lagen om erkännande av nordiska föräldraskapsavgöranden, dels att hittillsvarande 10 b § tas bort. I stycket görs vidare det tillägget att en hänvisning sker till bestämmelsen i 12 § andra stycket om vägran av erkännande av ett utländskt avgörande eller av en utländsk fastställelse genom bekräftelse på grund av att det skulle vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen att erkänna avgörandet eller fastställelsen (s.k. ordre public). Hänvisningen till den bestämmelsen innebär att den inte tillämpas i förhållande till en dom som har meddelats i ett annat nordiskt land eller en fastställelse som skett där.