prop · H903247 · 2022-05-24 00:00:00 — Aktiva åtgärder behövs kontinuerligt. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 10.5Sverige har bidragit till delmålet genom olika typer av åtgärder för att förbättra regleringen och övervakningen av globala finansmarknader och finansinstitut, bl.a. på hållbarhetsområdet. har uppfyllt delmålet. 10.6I ett globalt perspektiv har fört ett aktivt påverkansarbete. har bl.a. bidragit med stöd till genomförandet av den så kallade Voice-reformen för att stärka utvecklingsländernas inflytande i . Data saknas för uppföljningen i . 10.7Framsteg har gjorts vad gäller samstämmighet mellan migrationspolitik och utvecklingspolitik och arbetet fortskrider. Adekvat lagstiftning och institutioner är på plats men det krävs ett kontinuerligt arbete för att säker och reguljär migration ska kunna uppnås fullt ut. Regeringen bedömer att kommer att nå delmålet med redan beslutad politik. Utvalda områden för mål 10 Funktionshinderspolitiken och dess perspektiv Det nationella målet för funktionshinderspolitiken som ställde sig bakom 2017 är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Regeringen har beslutat om en strategi för systematisk uppföljning av funktionshinderspolitiken –2031. Med strategin tydliggörs betydelsen av att varje sektor i samhället tar ansvar för sin del av funktionshinderspolitiken genom att 28 myndigheter får i uppdrag att följa upp funktionshinderspolitiken utifrån det nationella målet inom sina respektive ansvarsområden. Resultatet av uppföljningen rapporteras i respektive myndighets årsredovisning. I strategin ingår att tillämpa universell utformning, som handlar om att skapa lösningar som fungerar för så många som möjligt redan från början. Arbetssättet universell utformning har visat sig underlätta prioriteringar och kompromisser i målkonflikter och i balansen mellan ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Åtgärder för att barn ska få sina rättigheter tillgodosedda Det riksdagsbundna målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande, vilket bl.a. grundar sig i åtagandet av FN:s konvention om barnets rättigheter (). Regeringen ser vikten av såväl strategiskt och systematiskt arbete som riktade åtgärder i arbetet med barnrättsfrågor. En viktig åtgärd är att blev lag i . Genomförandet av lagen pågår nu genom en rad åtgärder, t.ex. för barnets rättigheter i statliga myndigheter, kommuner och regioner. Covid-19- pandemin har ytterligare inneburit ett fokus på riktade åtgärder då den särskilt drabbat barn som redan befinner sig i utsatthet, med insatser för att exempelvis främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid, stärka tryggheten och säkerheten för barn som är placerade utanför hemmet samt skydda barn mot våld och andra brott. verkar också för att säkerställa barns och ungas rättigheter globalt. Som givare och partner till det Globala Partnerskapet mot våld mot barn bidrar till att förebygga och stoppa våld samt exploatering av barn. Barn och unga drabbas även särskilt hårt av klimatkrisen och klimatrelaterade katastrofer. I ljuset av detta arbetar för att inkludera barn och unga i klimatarbetet och den gröna omställningen. Satsningar på individuella välfärdstjänster och internationella engagemang i syfte att skapa jämlika förutsättningar i samhället för alla människor Reformer inom primärvården, skola, sysselsättning och omsorg är betydelsefulla i det långsiktiga arbetet för att minska ojämlikheten i 2021/22:247 . Exempel på insatser är åtgärder för stärkt rätt till assistans och utbyggnaden av god och nära vård (prop. 2017/18:83 och prop. 2019/20:164). har en ledande roll inom internationellt utvecklingssamarbete. Genom utvecklingssamarbetet och övrigt internationellt samarbete på många olika arenor arbetar globalt för minskad ojämlikhet. engagemang i plattformen Pathfinders och dess delprogram om minskad ojämlikhet och exkludering samt Global Deal-initiativet som syftar till en mer jämlik fördelning av globaliseringens vinster är exempel. 4.11Mål 11: Hållbara städer och samhällen Mål 11: Göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara. Tillgången till kollektivtrafik, offentliga platser och grönområden är god i . Mycket få människor drabbas av naturkatastrofer. Däremot finns fortsatta problem med bostadsbrist, trångboddhet och otrygghet i många städer och tätorter. 11.1I är bristande standard och osäkra bostäder inte något primärt problem. Däremot är bostadsbrist alltjämt ett stort problem i många städer och tätorter, med bl.a. trångboddhet som följd. Antalet kommuner som rapporterar bostadsbrist har dock sjunkit något. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 11.2Andelen av befolkningen i städer och tätorter som har enkel tillgång till kollektivtrafik är hög. Tillgängligheten med personrespektive godstransporterna är stabil med en tendens till en något positiv utveckling. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 11.3Rådet för hållbara städer samordnar det statliga arbetet för hållbar stadsutveckling omfattar nu ett stort antal aktörer. En mängd lokala och regionala initiativ genomförs. Världen urbaniseras i snabb takt och tillväxten sker främst i utvecklingsländer med framväxt av oplanerade städer och samhällen, där en allt större del av fattiga människor lever i informella- och slumområden. bidrar med stöd och har dialog med aktörer, bl.a. UN-Habitat, som genomför globala, nationella och regionala insatser för att bidra till en hållbar stadsutveckling. Data saknas för uppföljningen i . 11.4Den nationella politiken för gestaltad livsmiljö har gett ökat fokus på kulturmiljövärden och betydelsen av en god livsmiljö för alla människor. har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 11.5Antalet människor i som drabbas av naturkatastrofer och liknande är generellt mycket begränsat. anpassning har dock fått ökad aktualitet på många håll. 2021/22:247 Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå 11.6Både vad gäller luftkvalitet och avfallshantering finns försiktigt positiva signaler. Regeringen bedömer att kommer att nå delmålet med redan beslutad politik. 11.7I svenska städer och tätorter råder god tillgång till offentliga platser och rum. En stor del av befolkningen i de större tätorterna hade tillgång till ett grönområde inom från bostaden. Det går inte att säga om trenden går mot en ökning eller en minskning av andelen grönytor. Andelen personer som utsatts för trakasserier har minskat något, liksom andelen personer som känner sig otrygga vid utevistelse i det egna bostadsområdet. Kvinnor upplever otrygghet i högre grad än män. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Utvalda områden för mål 11 Utvecklat myndighetssamarbete för hållbara städer inrättade regeringen för hållbara städer, ett forum bestående av ett antal centrala statliga myndigheter samt representanter för Kommuner och Regioner (SKR) och länsstyrelserna. Rådet har i uppgift att stötta kommunerna i arbetet med mål 11 i Agenda för en långsiktigt hållbar stads- och samhällsutveckling. En förlängning av rådets uppdrag beslutades då också regeringen utökade antalet ledamöter i rådet från 13 till 14 ledamöter totalt. I och med detta vidareutvecklas rådet för att bättre ta tillvara dess kompetens. Rådets uppdrag är förlängt . Rådet ska fortsatt verka för att genomföra regeringens politik för hållbar stadsutveckling och vara ett forum för myndighetscheferna vid de myndigheter som är strategiskt viktiga för detta område. Rådet ska stärka kommunernas förutsättningar att utveckla hållbara städer. har stadsmiljöavtalen givit kommuner och regioner möjlighet till statlig medfinansiering av satsningar på infrastruktur med syftet att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik för att på så sätt minska de transporternas klimatpåverkan. Stödet är förenat med krav på motprestationer som utöver liknande infrastruktursatsningar kan inbegripa exempelvis bostadsbyggande, mobilitetsåtgärder och stadsutvecklingssatsningar. Stödet har utvecklats successivt och ingår i den nationella planen för transportsystemet. Stödet söks i ökande grad och årliga uppföljningar visar att det fyller sitt syfte. Särskilda satsningar på cykeltrafik har gjorts genom tillskott av medel i budgetpropositionerna . 2021/22:247 Politiken för gestaltad livsmiljö har regeringen en politik för gestaltad livsmiljö med målsättning om ett samhällsbygge som sätter människan i centrum, där fler människor ska få leva och bo i inkluderande, väl gestaltade och långsiktigt hållbara miljöer. Genom regeringsuppdrag och löpande arbete av olika myndigheter, under samordning av , görs en mängd insatser för att främja bl.a. den sociala hållbarheten genom att arkitektur, form, design, konst och kulturmiljö ges utrymme i utformningen av människors livsmiljöer. Ambitionerna i politiken omfattar alla skalor, från föremål till gestaltningen av landskap och de gemensamma offentliga rummen. 4.12Mål 12: Hållbar konsumtion och produktion Mål 12: Säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster. För vissa delmål under mål 12 går utvecklingen åt rätt håll. Till exempel minskar utsläppen av växthusgaser från konsumtion och matavfallet från livsmedelsindustrin och hushållen. Men vi konsumerar fortfarande långt bortom vad planeten klarar av. Materialkonsumtionen har ökat för att sedan minska något. Mängden genererat farligt avfall visar ingen minskande trend, och andelen slutbehandlat avfall som materialåtervinns är oförändrad. 12.1Sverige arbetar aktivt med genomförandet av det tioåriga ramverket för hållbar konsumtion och produktion (10YFP). Utsläppen av växthusgaser från svensk konsumtion minskar men är fortfarande höga vid en internationell jämförelse. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 12.2Sverige har en jämförelsevis hög inhemsk materialkonsumtion och ett stort materialavtryck. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 12.3Sverige har en nationell handlingsplan och två etappmål för minskat matsvinn. Matavfallet från livsmedelsindustrin och hushållen minskar, men det gör det inte i andra delar av livsmedelskedjan. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 12.4Sverige har en strategi och en handlingsplan för cirkulär ekonomi med visionen ”Ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material”. Mängden genererat farligt avfall har inte minskat. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 12.5Mängden kommunalt avfall per capita är under EU- genomsnittet. har infört avfallshierarkin i som styr mot att förebygga, minska, återanvända och återvinna Förbud att förbränna avfall som samlats in för Skr. 2021/22:247 materialåtervinning har införts. Regeringen har beslutat om etappmål för bl.a. materialåtervinning och återanvändning av förpackningar. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 12.6Sverige har genomfört EU-kraven om att bolag över en viss storlek måste upprätta en hållbarhetsrapport som täcker områdena miljö, sociala förhållanden och personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. Data saknas för uppföljning av målet. 12.7Regeringen har beslutat om en nationell upphandlingsstrategi som ska bidra till genomförandet av Agenda 2030. Upphandlingslagstiftningen gör det möjligt att beakta hållbarhetsaspekter generellt och i vissa fall är det obligatoriskt. stöd innefattar såväl påverkansarbete för en ökad hållbar upphandling som praktiskt stöd. har uppfyllt delmålet. 12.8Sverige leder tillsammans med ett samverkansprogram om hållbara livsstilar och utbildning under 10YFP. Data saknas för uppföljning av målet. Utvalda områden för mål 12 Strategi och handlingsplan för cirkulär ekonomi beslutade regeringen om en nationell strategi för cirkulär ekonomi. Strategin ska öka takten i omställningen till cirkulär produktion, konsumtion och affärsmodeller, samt giftfria och cirkulära materialkretslopp. Den första handlingsplanen för cirkulär ekonomi beslutades av regeringen och innehåller över 100 generella åtgärder som ska stärka omställningen. Åtgärderna innefattar budgetsatsningar, nya mål, ny lagstiftning, ekonomiska styrmedel samt ett flertal utredningar och uppdrag för att ytterligare ställa om samhället till en cirkulär ekonomi med hållbara produktions- och konsumtionsmönster. fattade regeringen en rad beslut för en mer hållbar användning av engångsplast och som innebar att både genomförde EU:s engångsplastdirektiv och vidtog ytterligare nationella åtgärder. Besluten handlade bl.a. om produkter som inte ska finnas på marknaden framöver, att ersätta dem med bättre alternativ, att öka återvinningen samt att vidta åtgärder för att minska nedskräpningen. Regeringens andra handlingsplan om cirkulär ekonomi som beslutades handlar särskilt om plast i en cirkulär ekonomi. Handlingsplanen innehåller åtgärder för att på olika sätt främja en cirkulär plasthantering genom hela livscykeln. Regeringen har också beslutat om två etappmål för matsvinn i hela Matsvinnet ska minska så att det sammantagna 2021/22:247 livsmedelsavfallet minskar med minst 20 viktprocent per capita och en ökad andel av livsmedelsproduktionen ska nå butik och konsument 2025. , och har på uppdrag av regeringen tagit fram en handlingsplan för minskat matsvinn. Planen avser perioden –2025 och omfattar åtgärder inom områden som mål och uppföljningsmetoder, samarbete mellan branschaktörer, förändrat konsumentbeteende och ökad kunskap. 4.13Mål 13: Bekämpa klimatförändringarna Mål 13: Vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser. utsläpp av växthusgaser har minskat , både sett från ett produktionsbaserat och från ett territoriellt perspektiv. minskade de territoriella utsläppen av växthusgaser jämfört med , vilket till stor del beror på händelser som kan kopplas till covid-19-pandemin. bedömer att de nationella klimatmålen till 2030 kan nås och att målet till 2040 är nära att nås. Målet till 2045 nås däremot inte med nuvarande styrmedel. Effekter av klimatförändringarna kan ses , och utsläppen av växthusgaser behöver fortsatt minska kraftigt både nationellt och globalt. En av regeringens huvudprioriteringar är att driva på klimatomställningen och skapa jobb i hela landet. 13.1Sverige har antagit en nationell strategi för klimatanpassning och stärkt motståndskraften med åtgärder på lokal och nationell nivå. har klimatbistånd mer än tredubblats och uppgick till . antog regeringen ambitionen att fördubbla svenskt klimatbistånd till 15 miljarder . Hälften av medlen går till utsläppsminskningar och hälften till åtgärder för klimatanpassning. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 13.2Sverige har ett klimatpolitiskt ramverk som ger långsiktiga förutsättningar för näringsliv och samhälle att genomföra den omställning som krävs för att kunna lösa klimatutmaningen. Regeringen har beslutat att miljö- och klimatperspektivet ska genomsyra allt bistånd. har givit Sida i uppdrag att bidra till målet om en fördubbling av svensk klimatfinansiering. Regeringen har även sett till att miljö- och klimatperspektivet tydligare återspeglas i bilaterala landstrategier. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 13.3Sverige har genomfört satsningar för ökad kunskap om klimatförändringarna och dess konsekvenser, bl.a. genom Nationellt för klimatanpassning samt genom de forskningssatsningar riktade mot miljö beskrivs i regeringens proposition om forskning och innovation 2020/21:60). åtgärder behövs för att nå delmålet. Utvalda områden för mål 13 Insatser för att minska utsläppen Utsläppen i minskar som befolkningen växer. Utsläppen minskar dock inte tillräckligt fort och det behövs ytterligare åtgärder för att nå målet om nettonollutsläpp till 2045, både sådana som ger effekt i närtid och efter 2030. Klimatinvesteringsprogrammet Klimatklivet har sedan starten vuxit kraftigt och förlängts till 2026. finns att fördela till klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Åtgärderna som fått stöd beräknas minska utsläpp med växthusgaser under . införde regeringen i syfte att minska industrins De projekt som fått stöd t.o.m. uppskattas på lång sikt kunna minska växthusgasutsläppen med cirka samt med negativa utsläpp . Regeringen har även gjort insatser för omställning av transportsektorn genom bl.a. investeringar i elektrifiering och reduktionsplikten för bensin, diesel och flygfotogen. ligger långt framme i klimatomställningen, tack vare stora gröna investeringar och en tydlig politisk riktning. ska ta sin del av ansvaret för att få ned utsläppen, men även vara ett exempel för omvärlden om hur en snabbare klimatomställning skapar jobb och exportmöjligheter. Regeringen ämnar driva på en allt snabbare klimatomställning och möjliggöra fler privata investeringar som bidrar till minskade utsläpp, ökad export och nya arbetstillfällen. och skapar fler jobb i hela landet. Nationell strategi för klimatanpassning Takten i det nationella arbetet med klimatanpassning har ökat under de 2018 antogs den första nationella strategin för klimat- Som ett led i genomförandet av strategin tillsatte regeringen ett expertråd för klimatanpassning som lämnade sin första rapport i Nationellt kunskapscenter för klimatanpassning vid samordning av det nationella klimatanpassningsarbetet för den byggda miljön är viktiga noder för stöd i arbetet med klimatanpassning. Regeringen har även avsatt medel för konkreta klimatanpassningsåtgärder, t.ex. skredsäkring längs . fattade beslut om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling och har bidragit till att EU nu bedriver ett ambitiöst arbete inom hållbar finansmarknad. medlemsländerna bl.a. antagit krav om hållbarhetsinformation på 2021/22:247 fondområdet, antagit ett EU-gemensamt klassificeringssystem för hållbara investeringar och fattat beslut om finansiella referensvärden som beaktar . För pensionssystemet finns inte EU-regleringar. Där har på egen hand valt att skärpa hållbarhetskraven för AP-fonderna. Andra viktiga nationella insatser är bl.a. den första emissionen av gröna statsobligationer 2020 och beslutet i budgetpropositionen om att ska ge ut gröna kreditgarantier. 4.14Mål 14: Hav och resurser Mål 14: Bevara och utnyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling. bedriver arbete både nationellt och globalt för att minska föroreningar i haven och skapa regelverk för att skydda den miljön. uppfyller med god marginal delmålet om skydd av särskilt värdefulla miljöer. Trots minskade utsläpp av näringsämnen är trenden att övergödning är ett problem som består. Ytterligare åtgärder behövs även för att nå ett hållbart nyttjande av bestånden av fisk och skaldjur. För flera delmål saknas data för uppföljning. 14.1Trots minskande trender över fortsätter marin förorening vara ett omfattande problem. Data saknas för uppföljning av målet. 14.2Situationen för de naturtyperna i har försämrats och är i behov av åtgärder. Ekosystemansatsen är central i svensk havsförvaltning. Data saknas för uppföljning av målet. 14.3Sverige stödjer och medverkar i forskning om havsförsurning nationellt och internationellt för att öka förståelsen om dess effekter och möjliga åtgärder. Data saknas för uppföljning av målet. 14.4Sedan Agenda 2030 beslutades har insatser genomförts för att utveckla mer hållbara fiskemetoder och redskap. 2021 bedömdes av fisk- och skaldjursbestånden i svenska vatten vara hållbart nyttjade. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 14.5År 2020 var av svenska områden skyddade. har uppfyllt delmålet. 14.6I ges inte stöd till investeringar som kan leda till överkapacitet och överfiske. I den globala indikatorbedömningen avseende verktyg för att förhindra illegalt fiske är markerat som klass 5 (högsta möjliga värdet). har uppfyllt delmålet på det nationella planet. 14.7Data saknas för uppföljning av målet. Utvalda områden för mål 14 Havsplanering och havsplattformen mot fattigdom bidrar till den globala utvecklingen inom havsområdet. Bland annat har Havs- och vattenmyndigheten ett program för internationellt utvecklingssamarbete som syftar till fattigdomsbekämpning genom hållbart nyttjande av ekosystemtjänster. Arbetet sker bl.a. i form av havsplanering med fokus på kustområden i de minst utvecklade länderna (LDCs) och små önationer under utveckling (SIDS). Havsplattformen mot fattigdom drivs av Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med Sida och samlar svenska aktörer som arbetar för både hållbar användning av havet och minskad fattigdom. Syftet är att skapa bättre effekt av svenska insatser i samarbetsländer genom samordning och synergier. Havsplattformen startade och har sju nätverksgrupper som fördjupar utbytet inom ämnen som blå ekonomi, fiske och bevarande, havsplanering, jämställdhet och internationella processer. Plattformen har bidragit till stärkt dialog och kunskapsöverföring mellan myndigheter, akademi och frivilligorganisationer i . Genom plattformen har deltagare fått nya och tätare kontakter, ny kompetens och nya perspektiv. Hållbar utveckling av fiske och vattenbruk Utvecklingen av en ”blå bioekonomi” genom fiske och vattenbruk är en del i omställningen till ett hållbart samhälle. Regeringens övergripande målsättning är ett hållbart fiske, ökad resurseffektivitet och mer hållbara fiskemetoder och -redskap. Sedan Agenda 2030 beslutades har insatser genomförts för att utveckla nya mer skonsamma och selektiva redskap. För att minska belastningen av plast i havet har insatser också återkommande genomförts för att samla in förlorade redskap. bidrar även till arbetet på den globala nivån, bl.a. vad gäller bekämpandet av illegalt, oreglerat och orapporterat fiske. Hållbart vattenbruk är en framtidsbransch som kan bidra till målen i livsmedelsstrategin, skapa arbetstillfällen i hela landet, bidra till att hållbarhetsmål nås och ge bättre tillgång till fisk, skaldjur, musslor och alger. Forskningspropositionen som antogs innehåller satsningar som skapar möjligheter att utveckla de blå näringarna. 4.15Mål 15: Ekosystem och biologisk mångfald Mål 15: Skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, bekämpa ökenspridning, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald. landyta består till av skogsmark. Arealen certifierad skogsmark ökar och stora arealer land och inlandsvatten är nu formellt skyddade. Trots stora insatser finns många utmaningar för att nå målet, inte minst den fortsatta förlusten av biologisk mångfald. 2021/22:247 Delmålens utveckling 15.1Vid utgången av 2020 var av landarealen och av arealen inlandsvatten formellt skyddade. har också gjort insatser inom det internationella utvecklingssamarbetet, genom regeringsuppdrag till Sida och genom att inkludera mål om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av ekosystem och biologisk mångfald i nya biståndsstrategier. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 15.2Under 2020 hade av skogsmarken en långsiktig skogsförvaltningsplan och av den totala skogsmarken var certifierad av oberoende certifieringssystem för skogsförvaltning. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 15.3En satsning på restaurering av våtmarker sker, liksom sanering av förorenad mark. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. 15.4Statistiken om täckning av fjällvegetation visar trender med pågående ”förbuskning” av de svenska fjällen.