prop · H90394 · 2022-02-01 00:00:00 — Exempelvis finns det större möjligheter för huvudmän och skolor att erbjuda elever på vård- och omsorgsprogrammet och barn- och fritidsprogrammet att läsa in grundläggande behörighet inom sitt ordinarie gymnasieprogram, medan elever på bygg- och anläggningsprogrammet samt fordons- och transportprogrammet i praktiken ofta behöver läsa ett utökat program. Det är bara ett fåtal skolor i granskningen som erbjuder elever på bygg- och anläggningsprogrammet att läsa en behörighetsgivande kurs inom programfördjupningen, och knappt någon skola som ger elever på fordons- och transportprogrammet den möjligheten. I granskningen framkommer även att det är särskilt svårt för många elever som läser yrkesprogram i kombination med nationellt godkänd idrottsutbildning (NIU) att uppnå grundläggande behörighet, liksom för elever med i i kombination med bristande skolbakgrund. Branschorganisationer positiva till grundläggande behörighet På de flesta yrkesprogram saknar eleverna 300 gymnasiepoäng för att få grundläggande behörighet till högskolan. Utgångpunkter för uppdrag var bl.a. att programmens omfattning är 2 500 gymnasiepoäng och att de högre krav på yrkeskunskaper som infördes i samband med reformen av gymnasieskolan 2011 så långt som möjligt skulle värnas. föreslog bl.a. att elevernas individuella val (200 gymnasiepoäng) skulle tas i anspråk för att ge dem sådan behörighet och att resterande 100 gymnasiepoäng skulle tas från programfördjupningen. Eleverna skulle dock kunna välja bort de aktuella kurserna. Eleverna skulle också ha rätt att läsa kurser i yrkesämnen som utökat program. Utredningens förslag remitterades, och många remissinstanser var positiva till att de kurser som krävs för grundläggande behörighet skulle ingå i alla yrkesprogram. Även branschorganisationerna var positiva till att alla gymnasieprogram skulle ge grundläggande behörighet men ansåg att den ram på 2 500 gymnasiepoäng som angavs i direktiven gjorde att 2021/22:94 utredningens förslag riskerade att minska yrkesprogrammens yrkesinnehåll i sådan utsträckning att elevernas anställningsbarhet försämras. För att yrkesprogrammen både ska leda till anställningsbarhet och ge grundläggande behörighet föreslog flera branschorganisationer att programmens omfattning skulle utökas till 2 800 gymnasiepoäng. Två olika typer av nationella program i gymnasieskolan Utbildningen i gymnasieskolan består av nationella program och introduktionsprogram. De nationella programmen är antingen yrkesprogram eller högskoleförberedande program (15 kap. 7 § skollagen). Yrkesprogrammen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning och syftar till en yrkesexamen. De högskoleförberedande programmen ska utgöra grund för fortsatt utbildning på högskolenivå och syftar till en högskoleförberedande examen (16 kap. 3, 4 och 26 §§ skollagen). Omfattningen av studierna på nationella program anges i gymnasiepoäng och utbildningens omfattning framgår av en poängplan i bilaga 2 till skollagen. I bilagan anges de ämnen som i minst den angivna omfattningen ska ingå i alla nationella program, dvs. De gymnasiegemensamma ämnena är bl.a. svenska eller svenska som andraspråk och engelska. Bilagan anger också omfattningen av ämnen som ger de nationella programmen deras karaktär och omfattningen av det individuella valet och gymnasiearbetet. Vad krävs för att få en gymnasieexamen från ett yrkesprogram? För att en elev på ett yrkesprogram ska få en gymnasieexamen behöver eleven ha godkända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar 100 gymnasiepoäng i vart och ett av ämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik. Även gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen (16 kap. 27 § skollagen). Dessutom behöver eleven ha godkända betyg på kurser inom de programgemensamma ämnena med 400 gymnasiepoäng (8 kap. 5 § gymnasieförordningen). Möjligheterna att få högskolebehörighet på yrkesprogrammen varierar Grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har den som har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig sådan utbildning. Elever inom yrkesprogram anses ha sådana nödvändiga kompetenser om de har avlagt yrkesexamen och har lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan, nämligen 300 gymnasiepoäng svenska eller svenska som andraspråk och 200 gymnasiepoäng engelska (7 kap. 5 och 5 a §§ högskoleförordningen och 16 kap. 28 § skollagen). Yrkesprogrammen innehåller inte i sitt grundupplägg all den svenska Prop. 2021/22:94 eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för att eleverna ska få grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Elever på barn- och fritidsprogrammet, vård- och omsorgsprogrammet och hotell- och turismprogrammet behöver läsa 200 gymnasiepoäng extra för att uppnå grundläggande behörighet, till skillnad från övriga yrkesprogram där eleverna behöver läsa 300 gymnasiepoäng ytterligare för att uppnå sådan behörighet. Detta beror på att barn- och fritidsprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet i sitt grundupplägg innehåller mer svenska eller svenska som andraspråk än övriga yrkesprogram och hotell- och turismprogrammet innehåller mer engelska i sitt grundupplägg än övriga yrkesprogram. Hur kan elever på yrkesprogram göra för att läsa in det som krävs för grundläggande behörighet? Elever på nationella program har möjlighet att läsa mer än de 2 500 gymnasiepoäng som programmen normalt omfattar. Det kallas utökat program. Vanligen krävs då ett särskilt beslut av rektorn, som först måste bedöma om eleven kan antas klara av att läsa mer än 2 500 gymnasiepoäng. Elever på yrkesprogram har dock rätt att utan särskilt beslut av rektorn läsa det som krävs för grundläggande behörighet som utökat program (4 kap. 23 § gymnasieförordningen). En annan möjlighet för elever på yrkesprogrammen att läsa det som krävs för grundläggande behörighet är att använda det individuella valet, som omfattar 200 gymnasiepoäng. Inom det individuella valet har eleverna också rätt att läsa idrott och hälsa och estetiska ämnen. Ofta finns dessutom möjlighet att läsa yrkesämnen. Vad som ska erbjudas som individuellt val, utöver vad som angetts ovan, beslutas av huvudmannen (4 kap 7 § gymnasieförordningen). Ytterligare en möjlighet för elever på yrkesprogrammen att läsa det som krävs för grundläggande behörighet är om huvudmannen väljer att erbjuda detta inom den s.k. programfördjupningen (4 kap. 5 och 6 §§ gymnasieförordningen). Hur pågår en gymnasieutbildning? De nationella programmen är avsedda att genomgås på tre läsår. Huvudmannen får besluta att utbildningen får fördelas än tre läsår. kan också ge huvudmannen tillstånd att en utbildning får fördelas än tre läsår (16 kap. 15 § skollagen). Utbildningen på nationella program ska bedrivas som heltidsstudier (16 kap. 17 § skollagen). 6Det ska bli lättare att få grundläggande behörighet på ett yrkesprogram 6.1Alla yrkesprogram ska innehålla det som krävs för grundläggande behörighet till högskolan Regeringens förslag: Alla yrkesprogram ska innehålla det som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Det innebär att alla yrkesprogram ska innehålla ämnena svenska eller svenska som andraspråk och engelska i den omfattning som krävs för att eleverna ska uppnå sådan behörighet. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. I promemorian föreslås att yrkesprogrammen ska innehålla de kurser som krävs för grundläggande behörighet, i stället för förslaget i denna proposition om att yrkesprogrammen ska innehålla det som krävs för grundläggande behörighet. Remissinstanserna: En stor majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig över promemorian tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. Universitets- och högskolerådet (UHR), Arbetsförmedlingen, utvärdering (IFAU), Kommuner och Regioner (SKR), , , , , , i (LO) och . SKR tillstyrker förslaget och anser att högskolebehörigheten i sig är en kompetens som värdesätts av arbetsgivare. SKR anser i likhet med Arbetsförmedlingen att denna kompetens kan visa sig vara en viktig tillgång vid behov av komplettering eller omställning i arbetslivet. anser att goda kunskaper i svenska och engelska är viktiga i de flesta yrken och fyller en viktig funktion genom att rusta eleverna för ett aktivt samhällsliv. IFAU och anser att förslaget kan bidra till att göra yrkesprogrammen mer attraktiva. anser att förslaget kan bidra till att höja kvaliteten i undervisningen och höja statusen på yrkesprogrammen, något som organisationen anser vara nödvändigt för att möta de långsiktiga behoven på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen konstaterar att det är svårt för många arbetsgivare att hitta arbetskraft med rätt kompetens och myndigheten ser därför positivt på förändringar som kan göra yrkesprogrammen mer attraktiva. Även flera branschorganisationer och yrkesnämnder anser att förslaget kan bidra till att höja yrkesprogrammens attraktionskraft. Det gäller t.ex. , , Svensk Ventilation och Trä- och Möbelföretagen. anser att förslaget ökar elevers möjlighet till likvärdig utbildning och att det kan bidra till en breddad rekrytering till högre utbildning. Tekniska högskolan lyfter fram att förslaget kan underlätta högskolans arbete med att bredda rekryteringen. , , och kommuner konstaterar . 2021/22:94 att de erbjuder samtliga elever att läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet. Några kommuner, däribland och kommuner, påpekar att elever på yrkesprogram har rätt att läsa kurser för grundläggande behörighet och bedömer att förslaget därmed inte kommer att göra någon större skillnad i praktiken. , hörselskadade barn och barn med språkstörning är starkt kritiskt till förslaget och anser att förslaget innebär en ökad teoretisering som kan uppfattas som en devalvering av yrkeskunnandet. tillstyrker principen att elever som väljer yrkesutbildning ska kunna känna sig säkra på att de kan gå vidare till fortsatta studier utan att behöva kompromissa med yrkeskunnandet. tillstyrker i linje med detta även förslaget att yrkesprogrammen också i fortsättningen ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. Myndigheten avstyrker dock förslaget i dess nuvarande form. bedömer att förslaget skulle få omfattande konsekvenser för elever, huvudmän och andra berörda som myndigheten anser att det är tveksamt om förslaget får de effekter som avses. Skälen för regeringens förslag Gymnasieskolan har flera uppdrag Gymnasieskolan har, precis som konstaterar i sitt remissvar, flera uppdrag. Den ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen i gymnasieskolan ska även utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet (15 kap. 2 och 3 §§ skollagen). För yrkesprogrammen gäller särskilt att de ska utgöra grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. Vidare ska alla elever på yrkesprogram inom ramen för sin gymnasieutbildning ges möjlighet att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå (16 kap. 3 § skollagen). Brist på yrkesutbildad arbetskraft hotar kompetensförsörjningen För många arbetsgivare är det svårt att rekrytera yrkesutbildad arbetskraft. Enligt Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät (2020) påverkar detta lönsamheten för företagen. visar i rapporten och prognoser 2020 att underskottet på gymnasialt yrkesutbildad arbetskraft väntas öka. Regeringen kan konstatera att förbättrad kompetensförsörjning ger långsiktiga positiva konsekvenser för statens inkomster. Förbättrad kompetensförsörjning kan bidra till att företag kan expandera och därmed producera mer varor och tjänster. Ökad produktion leder i sin tur till ökade skatteintäkter för staten och större möjligheter för staten att investera i den gemensamma välfärden. Dessutom kan kvaliteten i välfärden stärkas om kompetensförsörjningen till välfärden stärks genom fler anställda med relevant yrkesutbildning. Ungdomars etablering kan underlättas om de väljer ett yrkesprogram En gymnasial yrkesutbildning kan underlätta etableringen på arbetsmarknaden, framför allt om eleven väljer ett yrkesprogram där det finns en stark efterfrågan på arbetsmarknaden. Eftersom många som gått ett högskoleförberedande program väljer att inte studera vidare finns det anledning att utveckla utbudet av gymnasial yrkesutbildning för att göra det till ett attraktivt alternativ även för denna grupp. Elever som väljer ett yrkesprogram som också ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning kommer dels att ha yrkeskunskaper som kan underlätta etableringen på arbetsmarknaden, dels ha grundläggande behörighet till högre utbildning. Därmed minskar risken för arbetslöshet, segregation och bidragsberoende. En snabbare etablering på arbetsmarknaden kan också bidra till att minska det offentligas utgifter för arbetslöshet. Utökade möjligheter att läsa in grundläggande behörighet på yrkesprogrammen kan öka programmens attraktionskraft För att öka yrkesprogrammens attraktionskraft är det angeläget att utbildningarna ger eleverna många valmöjligheter efter gymnasieskolan. Elever som väljer ett yrkesprogram ska kunna känna sig helt säkra på att de dels har möjlighet att söka jobb där arbetsgivaren ställer krav på yrkeskunnande, dels kan gå vidare till högre studier. Därför föreslår regeringen att alla yrkesprogram ska innehålla det som krävs att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Regeringen bedömer att detta kommer att öka yrkesprogrammens attraktionskraft. Ett stort antal remissinstanser delar regeringens bild av att möjligheterna till vidare studier behöver stärkas för att höja yrkesprogrammens attraktionskraft. Många av dem lyfter fram att ungdomar föredrar utbildningar som erbjuder många valmöjligheter, t.ex. Arbetsförmedlingen, , hörselskadade barn och barn med språkstörning, , Transportföretagen, Trä- och Möbelföretagen och Svensk Ventilation. Företagarna anför att vid samtal med unga, branschrepresentanter, politiker och anställda inom skolan framgår det tydligt att många unga väljer bort de praktiska programmen på grund av att de är oroliga för att bli låsta i endast en karriärväg om de väljer en sådan gymnasieutbildning. Detta är enligt Företagarna en av de främsta anledningarna till att många i stället väljer en högskoleförberedande utbildning. Den bild som Företagarna beskriver bekräftas av som framhåller att ungdomars syn på utbildning och gymnasieval präglas av att de inte vill riskera att hamna i återvändsgränder utan i stället välja utbildningar som håller dörrar öppna (SOU 2016:77 anser, i likhet med regeringen, att elever som läser ett yrkesprogram bör ges förbättrade möjligheter att nå grundläggande behörighet till högskoleutbildning. anser kommunen att förslaget inte medför någon större skillnad jämfört med dagens möjligheter som innebär att elever kan välja till kurser för grundläggande behörighet. Kommunen har svårt att se att förslaget kommer att påverka attraktiviteten. Även kommun, kommun och är tveksamma till om förslaget kommer att få avsedd effekt. Som framgår ovan har elever på yrkesprogram rätt att läsa ämnena svenska eller svenska som Prop. 2021/22:94 andraspråk och engelska i den omfattning som krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå, antingen som individuellt val eller som utökat program. Som beskrivs i avsnitt 4 har det enligt visat sig vara svårt för många att realisera denna rättighet i praktiken, t.ex. på grund av schemakrockar i samband med arbetsplatsförlagt lärande. Detta leder till att många elever väljer bort grundläggande behörighet. Regeringen bedömer att förslaget om att yrkesprogrammen ska innehålla det som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet kommer att medföra att skolorna på ett tidigare stadium måste ta tag i dessa typer av planeringsproblem. Därmed ökar elevernas faktiska möjligheter att läsa det som behövs för att de ska uppnå grundläggande behörighet. Det krävs mer än informationsinsatser för att öka intresset för yrkesprogrammen anser att det är angeläget att locka fler elever att söka till yrkesutbildningar inom gymnasieskolan. Att erbjuda eleverna ökade möjligheter att inom ramen för ett yrkesprogram läsa det som krävs för grundläggande behörighet är enligt kommunen ett led i att stärka yrkesutbildningarnas attraktivitet. Kommunen konstaterar att intresset för yrkesutbildning sjunker i hela OECD-området och anser att förslaget inte självklart leder till att antalet elever kommer att öka på yrkesprogrammen. Kommunen anser därför att det är viktigt att även fortsättningsvis arbeta med andra riktade insatser för att öka yrkesutbildningens status, kvalitet och attraktionskraft. Regeringen delar bilden av att det krävs insatser inom flera områden för att öka intresset för yrkesutbildning. Det gäller både ökade möjligheter för elever på yrkesprogrammen att uppnå grundläggande behörighet samt fortsatta informationsinsatser och åtgärder för att höja utbildningarnas kvalitet. Flera aktörer har genomfört stora insatser för att informera om möjligheterna att läsa vad som krävs för grundläggande behörighet inom yrkesprogrammen, t.ex. och WorldSkills – ett samarbete mellan , i (LO) och staten. Många elever väljer trots detta bort yrkesprogrammen på grund av osäkerheten kring grundläggande behörighet. Regeringen bedömer därför att även om informationsinsatser är viktiga, är de otillräckliga för att eleverna ska övertygas om att yrkesutbildning är ett val som öppnar dörrar för såväl arbetsliv som livslångt lärande. Som påpekar minskar intresset för yrkesutbildning i många länder. Men i en stor studie som genomförts av det europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning, Cedefop, framgår att intar något av en särställning när det gäller attityder till yrkesutbildningar (Cedefop European public opinion survey on vocational education and training, 2017). Cedefop har låtit närmare 36 000 personer i hela EU svara på frågor angående attityder till yrkesutbildning. I har drygt 1 100 personer svarat. Å ena sidan framtonar en, jämfört med andra länder, ovanligt positiv bild av yrkesutbildning bland de svenska respondenterna. I anser av de tillfrågade att det är lätt att få ett jobb efter avslutad yrkesutbildning. Det är också en stor andel, , som anser att yrkesutbildningarna motsvarar arbetsgivarnas krav för En större andel återfinns endast i fyra andra länder. regeringens mening måste detta rimligen förstås som att respondenterna ger svensk yrkesutbildning ett gott betyg när det gäller kärnuppgiften – att förbereda eleverna för arbetslivet. Å andra sidan ger svaren på flera andra frågor en desto mer dyster bild. På frågan om man skulle vilja rekommendera en yrkesutbildning till någon som står inför valet av gymnasial utbildning så ligger i den absoluta botten tillsammans Ett ytterligare exempel på den negativa bild som tonar fram i studien är att av de svenska respondenterna anser att yrkesutbildning är till för elever med låga betyg. Endast i är det fler som anser att yrkesutbildning är till för elever med låga betyg. respondenters syn på yrkesutbildning är med andra ord mycket kluven. finns en fråga, eller snarare ett påstående, som respondenterna ska ta ställning till som möjligen kastar visst ljus över detta. ska ta ställning till påståendet att det är lätt att fortsätta till högre utbildning efter en yrkesutbildning så anger en stor andel, , av de svenska respondenterna att påståendet är helt felaktigt. Det kan jämföras med EU- genomsnittet som är . Endast i ett annat land, , anser en större andel respondenter att påståendet är felaktigt. konstatera att yrkesutbildningen i anses fylla sin grundfunktion. Men trots omfattande informationsinsatser tycks yrkesutbildningen fortfarande behöva förändras för att det ska uppfattas att det är ett attraktivt utbildningsval som öppnar många dörrar för framtiden. Att det med dagens system finns möjlighet för yrkeselever att uppnå grundläggande behörighet tycks inte vara tillräckligt. Som framgår ovan anser såväl flera remissinstanser som gymnasie- utredningen att en viktig orsak till det minskande intresset för yrkes- programmen bland ungdomarna är att yrkesprogrammen inte längre auto- matiskt innehåller vad som krävs för grundläggande behörighet. företaget gjorde /12 en intervjustudie där 1 000 elever i årskurs 1 i gymnasieskolan svarade på frågor om sitt gym- När elever på högskoleförberedande program fick frågan om de hellre valt ett yrkesförberedande program, om det hade gett automatisk högskolebehörighet, svarade ja (tillgänglig i Regerings- kansliets ärende U2018/00445). Som framgår av avsnitt 4 genomförde Ungdomsbarometern en liknande undersökning 2021 och även då visade det sig att många elever väljer bort yrkesprogrammen på grund av osäkerheten kring grundläggande behörighet (Attityder till Yrkes- program – och varför de väljs bort, 2021). i (LO) och delar uppfattningen att yrkesprogrammen bör ge grundläggande behörighet. en gemensam debattartikel konstaterar parterna på arbetsmarknaden att högskolebehörigheten måste återinföras, men med möjlighet att välja bort den, för att fler ska välja ett yrkesprogram (Dagens Arena 210908). utvecklar resonemanget om grundläggande behörighet i sitt svar på remissen om försöksverksamhet med yrkesinriktningar på högskole- förberedande program (U2021/1877). Där konstaterar LO att organisation- en bekymrat har följt utvecklingen för gymnasieskolans yrkesprogram, där attraktivitet och popularitet hos ungdomar har minskat det senaste LO menar att dagens ordning, där elever måste välja till kurser för att få grundläggande behörighet bör ändras så att yrkesprogrammen i sitt basutförande ger grundläggande högskolebehörighet. Då kan eleven, enligt LO, längre fram i sitt liv ändra yrkesbana, genom att studera på högskola, utan att först behöva komplettera i komvux. Detta borde enligt LO också medföra att yrkesprogrammen blir mer attraktiva och att fler söker dem. Även har i flera sammanhang behandlat frågan om grundläggande behörighet och yrkesprogrammens attraktivitet, bl.a i flera rapporter om gymnasieskolan. Det gäller t.ex. Så utformar vi framtidens gymnasieskola (2019), Resultatanalys för yrkesutbildningen (2020), Yrkesutbildningar − sju europeiska exempel (2021). I rapporten gör yrkesutbildningen bättre (2021) har representanter för företag och branscher intervjuats om sin syn på yrkesutbildning. lyfter bland annat fram att det i intervjuerna framkommer att företagen rekommenderar att den grundläggande högskolebehörigheten ska inkluderas inom yrkesprogrammen. Regeringen bedömer att elevernas vilja att hålla alla dörrar öppna för framtiden har bidragit till att minska andelen elever på yrkesprogrammen. Regeringen anser att det behövs informationsinsatser, men utöver det behövs även ändringar som innebär att yrkesprogrammen i sitt grundupplägg innehåller det som krävs för grundläggande behörighet. Remissinstansernas positiva inställning i frågan om att erbjuda yrkeselever möjligheter att läsa in grundläggande behörighet är bekräftad i senare sammanhang. Frågan om grundläggande behörighet belyses i betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33). I betänkandet anges att det är angeläget att kombinera åtgärder för mer ändamålsenlig planering och dimensionering med åtgärder som syftar till att justera utbildningsinnehållet så att det bättre svarar mot elevers intressen och deras långsiktiga behov. Grundläggande behörighet på yrkesprogram nämns som ett sätt att öka yrkesprogrammens popularitet, men utredningen redovisar inte någon bedömning eller något förslag i denna del.