prop · H903125 · 2022-03-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:125 och beslut i kommuner och regioner Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår ändringar i kommunallagen (2017:725) som ger kommuner och regioner möjlighet att i vissa fall delegera beslutanderätten till en automatiserad beslutsfunktion. En förutsättning för att beslutanderätten ska kunna delegeras är att förvaltningslagen (2017:900) är fullt ut tillämplig på ärendehandläggningen och att automatiserat beslutsfattande inte strider mot bestämmelser i annan lagstiftning. Ändringarna innebär att kommunsektorn får motsvarande möjlighet till automatiserat beslutsfattande som den som redan finns inom den statliga förvaltningen. Regeringen föreslår även en ny lag om proportionella val i kommuner och regioner. Syftet med den nya lagen är att åstadkomma ett ändamålsenligt och mer lättillämpat regelverk. För att motverka att partier kan tjäna platser genom att använda andra partiers gruppbeteckning utan att det finns ett äkta samarbete och för att förenkla ordningen för genomförande av proportionella val föreslås att valsedlar med samma gruppbeteckning och namnlista utgör en valsedelsgrupp. Vidare föreslås ändringar i bl.a. kommunallagen för att en avgående ledamot i en nämnd som valts proportionellt ska kunna ersättas genom fyllnadsval. Regeringen lämnar dessutom förslag om att kommunallagens jävsbestämmelser för förtroendevalda i nämnder och anställda ska anpassas till lydelsen av motsvarande bestämmelse i förvaltningslagen. Den nya lagen och övriga ändringar föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om proportionella val i kommuner Förslag till lag om ändring i ................... Förslag till lag om ändring i ..................... Förslag till lag om ändring i ......................... 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (1981:324) om 2.8Förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) ........................................................................ 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser .............. Förslag till lag om ändring i kommunallagen (2017:725) ........................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ Automatiserat beslutsfattande i kommuner och regioner................ Delegation till en automatiserad beslutsfunktion ............. 4.2Begränsningar för delegation till en automatiserad 5 Ordningen för val i kommuner och regioner................................... Det behövs en ny lag om proportionella val..................... 5.2Förutsättningar för proportionellt val av ersättare 5.3Regleringen om valsedelsgrupper och ordningen för genomförande av val ........................................................ 5.4Fyllnadsval för att ersätta avgående ledamöter som Följdändringar i andra författningar ................................. Reglerna om ersättares tjänstgöring i fullmäktige bör inte Anpassning av de kommunala jävsbestämmelserna ....................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Konsekvenser för kommuner och regioner ...................... Konsekvenser för enskilda ............................................... Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för företagen............................................. 10.1Förslaget till lag om proportionella val i kommuner Förslaget till lag om ändring i .............. Förslaget till lag om ändring i ................. Förslaget till lag om ändring i ..................... 10.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om 10.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och 10.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1981:324) om 10.8Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) ....................................................................... 10.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser.............. 10.10Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (2017:725) ....................................................................... Sammanfattning av betänkandet En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner (SOU 2021:16) .................................................. Författningsförslag i SOU 2021:16 ................................. Förteckning över remissinstanser .................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2021/22:125 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om proportionella val i kommuner och regioner. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och regioner. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:324) om medborgarvittnen. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619). 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i kommunallagen (2017:725). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om proportionella val i kommuner och regioner Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om förutsättningarna för och förfarandet vid proportionella val i kommuner och regioner. Lagen ska tillämpas i de fall det särskilt föreskrivits att val ska vara proportionella. Förutsättningar för proportionella val Antalet väljande som behöver begära att valet ska vara proportionellt 2 § Ett val ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljande som motsvarar den kvot man får om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, ska den avrundas till närmast högre hela tal. Val av ersättare och suppleanter 3 § Val av ersättare och suppleanter får vara proportionellt endast om valet av ledamöter varit proportionellt. 4 § Den som är ordförande vid det sammanträde där beslut om proportionellt val fattas är valförrättare. De väljande kan dock utse en annan ledamot att vara valförrättare. Valförrättaren avgör ensam de frågor som uppstår när valet genomförs. Vidare ska det, bland de väljande, utses en eller flera ledamöter att biträda valförrättaren när valet genomförs. 5 § Valet ska genomföras med slutna valsedlar. 6 § Valsedlarna ska vara enkelsidiga och omärkta samt lika till storlek, material och färg. 7 § På valsedlarna ska det finnas en gruppbeteckning. Denna anges som en beteckning i ord för en viss grupp av de väljande eller för en viss meningsriktning. Gruppbeteckningen ska anges närmast ovanför det eller de namn som tas upp på valsedeln. Namn som anges på valsedeln 8 § Om valsedeln innehåller namn på fler än en person, ska namnen anges i en följd under varandra och förses med nummer som visar ordningen mellan dem. Varje person ska anges på ett sådant sätt att det klart framgår vem som avses. 9 § En valsedel är ogiltig, om den 1.inte är sluten i enlighet med 5 §, 2.inte är utformad i enlighet med 6 §, eller 3.inte har en angiven gruppbeteckning på det sätt som anges i 7 §. Namn på valsedeln som inte ska beaktas 10 § Ett namn på en valsedel ska inte beaktas om 1.personen inte är valbar, 2.namnet är överstruket, 3.det inte klart framgår vem som avses, eller 4.ordningen mellan namnet och något annat namn på valsedeln inte klart framgår. Om valsedeln innehåller fler namn än vad valet avser, ska det eller de sista övertaliga namnen inte beaktas. Slutförande av val en annan dag Beslut att slutföra val en annan dag 11 § Om valet inte kan slutföras eller det av någon annan anledning är nödvändigt, får valförrättaren, när valsedlarna har lämnats, besluta att valet ska slutföras en annan dag. Beslutet ska förenas med uppgift om tid och plats för slutförandet av valet och genast tillkännages för de väljande. Beslutet behöver inte tillkännages på annat sätt. Slutförandet av valet behöver inte föregås av en kallelse. Vittnen vid slutförande av valet en annan dag 12 § Om valet ska slutföras en annan dag ska minst två personer utses bland de väljande för att, utöver valförrättarna, närvara som vittnen när valet slutförs. Förvaring av valsedlarna om valet slutförs en annan dag 13 § De lämnade valsedlarna ska förvaras i en valurna som förseglas i närvaro av de utsedda vittnena. Valförrättaren ska därefter se till att den förvaras på en säker plats. När valet slutförs ska valförrättaren i närvaro av vittnena särskilt kontrollera att förseglingen inte har brutits. 14 § När valsedlarna har lämnats ska de giltiga valsedlarna ordnas i valsedelsgrupper. Valsedlar med samma gruppbeteckning och där samma namn angetts i samma ordningsföljd bildar en valsedelsgrupp. Därefter räknas antalet valsedlar i varje valsedelsgrupp. Antalet utgör gruppens röstetal. En namnlista för varje valsedelsgrupp 15 § Valsedelsgruppens namnlista utgörs av namnen i den ordningsföljd de angetts på gruppens valsedlar. Fördelningen och besättande av en enskild plats 16 § Om valet bara avser en plats, ska platsen tilldelas och besättas av den som står främst på namnlistan för den valsedelsgrupp som har högst röstetal. Fördelning och besättande av flera platser 17 § Om valet avser flera platser, ska platserna fördelas mellan valsedelsgrupperna en i taget. Den grupp som för varje sammanräkning får det högsta jämförelsetalet enligt 18 § tilldelas platsen. Jämförelsetal vid tilldelning av platser 18 § Jämförelsetalet för en valsedelsgrupp är lika med gruppens röstetal så länge gruppen inte har tilldelats någon plats. Om en valsedelsgrupp har tilldelats en plats, beräknas jämförelsetalet genom att gruppens röstetal delas med det antal platser som gruppen har tilldelats, ökat med 1. Om en person har fått platser från två valsedelsgrupper, ska vardera platsen dock bara anses som en halv plats vid summeringen av det antal platser som en grupp har tilldelats vid beräkningen enligt andra stycket. Om någon har fått platser från tre grupper, ska varje sådan plats räknas som en tredjedels plats, och så vidare efter samma grund. 19 § När en valsedelsgrupp tilldelats en plats ska den genast besättas med den som enligt gruppens namnlista står närmast i tur att få platsen. Detta gäller också om den som är berättigad till platsen redan har fått en plats från en eller flera andra grupper. Valsedelsgrupp som tilldelats platser för samtliga namn 20 § Om en valsedelsgrupp har tilldelats så många platser som motsvarar antalet namn på gruppens namnlista, ska gruppen inte längre delta i den fortsatta fördelningen. Lika röstetal eller jämförelsetal 21 § Vid lika röstetal eller jämförelsetal ska utgången avgöras genom lottning. 22 § När ersättare har utsetts genom proportionella val ska de tjänstgöra enligt följande: 1.En ersättare som har utsetts från en valsedelsgrupp med samma gruppbeteckning som den grupp från vilken den frånvarande ledamoten är vald, har företräde framför andra ersättare. Om ingen sådan ersättare kan inträda ska ersättare från valsedelsgruppen med högst röstetal ha företräde. Därefter ska ersättare från valsedelsgruppen med näst högst röstetal ha företräde och så vidare efter samma grund. 2.Inom samma valsedelsgrupp ska ersättarna tjänstgöra i den ordning de anges på gruppens namnlista enligt 15 §. En ledamot eller en ersättare som har tilldelats en plats från två eller flera grupper, ska anses vald för den grupp från vilken ledamoten eller ersättaren först blev tilldelad platsen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. 3.Den upphävda lagen gäller fortfarande för överklagande av beslut som har tillkännagetts före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 4 kap. 7 § ska ha följande Val av nämndemän i tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige. Val av nämndemän i hovrätt förrättas av regionfullmäktige. I förrättas valet av kommunfullmäktige i . Valet ska vara proportionellt, om Valet ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många det begärs av minst så många väljande som motsvarar det tal man väljande som motsvarar det tal man får om samtliga väljandes antal får om samtliga väljandes antal delas med det antal personer valet delas med det antal personer valet avser ökat med 1. avser ökat med 1. om förfarandet vid sådant propor- om förfarandet vid sådant propor- tionellt val finns i lagen (1992:339) tionellt val finns i lagen (2022:000) om proportionellt valsätt. om proportionella val i kommuner Vid val av nämndemän ska det eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig sammansättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2019:837. 2021/22:125 2.3 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 19 kap. 7 § föräldrabalken1 ska ha följande Överförmyndare, ledamot i över- Överförmyndare, ledamot i över- väljas , räknade från och väljs , räknade från och med året efter det, då med året efter det, då val i hela riket av kommunfull- val i hela riket av kommunfull- mäktige ägt rum. mäktige ägt rum. Avgår sådan ledamot i över- Avgår överförmyndare, ersättare förmyndarnämnd som har utsetts för överförmyndare eller ledamot i vid proportionellt val under den för nadsval hållas för den återstående tiden, inkallas till ledamot den delen av tjänstgöringstiden. ersättare som enligt den mellan ersättarna bestämda ordningen bör Den ersättare som sålunda har inkallats tjänstgör under den tid som återstått för den avgångne. för överförmyndare eller ledamot som ej har utsetts vid proportionellt val, anställes fyllnadsval för den återstående delen av tjänstgöringstiden. Om ledamoten har utsetts vid ett proportionellt val, ska fullmäktige, så långt som det är möjligt, säkerställa att representationen i nämnden inte förändras. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för ledamöter som valts före ikraftträdandet. 1 Balken omtryckt 1995:974. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 37 kap. 2 § ska ha följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förordnar ordförande och vice ordförande i övervakningsnämnderna. Vice ordföranden tjänstgör vid förfall för ordföranden i dennes ställe. Vid förfall för både ordföranden och vice ordföranden förordnas tillfällig ersättare av Kriminalvården. Ordföranden, vice ordföranden och tillfällig ersättare ska vara lagfarna och ha erfarenhet av tjänstgöring som domare. Övriga ledamöter utses genom val. För dessa väljs lika många ersättare. förrättas av kommunfullmäktige, om övervakningsnämndens verksamhetsområde omfattar endast en kommun, och annars av regionfullmäktige. Om det inom nämndens verksamhetsområde även finns en kommun som inte ingår i en region, förrättas valet av regionfullmäktige och kommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som bestämmer efter befolkningstalen. Ingår flera län eller delar av län i övervakningsnämnds verksamhetsområde, fastställer regeringen efter samma grunder antalet ledamöter och ersättare för varje län eller del munfullmäktiges val av ledamöter munfullmäktiges val av ledamöter eller ersättare ska vara proportion- eller ersättare ska vara proportion- ellt, om det begärs av minst så ellt, om det begärs av minst så många ledamöter i regionfullmäkt- många ledamöter i regionfullmäkt- ige eller kommunfullmäktige som ige eller kommunfullmäktige som motsvarar den kvot, vilken erhålls motsvarar den kvot, vilken erhålls delas med det antal personer som delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. valet avser, ökat med 1. är ett brutet tal, ska den avrundas är ett brutet tal, ska den avrundas till närmast högre hela tal. till närmast högre hela tal. melser om förfarandet vid sådant Bestämmelser om förfarandet vid proportionellt val finns i lagen sådant proportionellt val finns i (1992:339) om proportionellt val- lagen (2022:000) om propor- Om ersättarna inte väljs val i kommuner och proportionellt, ska det vid valet Om ersättarna inte väljs även bestämmas i vilken ordning de proportionellt, ska det vid valet ska kallas till tjänstgöring. även bestämmas i vilken ordning de ska kallas till tjänstgöring. Ledamot och annan än tillfällig ersättare utses . ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgår före tidens utgång, inträder en ersättare enligt den ordning mellan ersättarna som har bestämts Avgår en ledamot eller ersättare som inte har utsetts vid prop- 1 Senaste lydelse 2019:839. 2021/22:125 ortionellt val, utses en ny ledamot eller ersättare för återstoden av tiden. Tillfällig ersättare förordnas . När ledamot eller ersättare ska utses ska övervakningsnämnden göra anmälan om det till den som ska utse honom eller henne. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar1 ska ha följande lydelse. Nämndemän utses genom val. förrättas av regionfullmäktige. förrättas val av kommunfullmäktige i . Valet ska vara proportionellt, om Valet ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många det begärs av minst så många välj- väljande som motsvarar det tal man ande som motsvarar det tal man får får om samtliga väljandes antal de- om samtliga väljandes antal delas las med det antal personer valet av- med det antal personer valet avser ser ökat med 1. ökat med 1. Om förfarandet vid så- sådant proportionellt val finns bes- dant proportionellt val finns bes- tämmelser i lagen (1992:339) om tämmelser i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och Regeringen får för ett visst län besluta att nämndemän i kammarrätt ska väljas bland dem som för samma tjänstgöringstid har utsetts till nämndemän i hovrätt. En nämndeman i hovrätt får även i annat fall, om han eller hon är behörig, tjänstgöra som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han eller hon är folkbokförd. Vid val av nämndemän ska eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, kön, etnisk bakgrund och yrke. Om det finns flera alternativa sätt att uppnå en allsidig sammansättning, bör de personer väljas som inte tidigare tjänstgjort som nämndemän eller som tjänstgjort kortast tid. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1981:1323. 2 Senaste lydelse 2019:847. Under de förutsättningar som anges i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner ska valet till utskott vara proportionellt. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska indelningsdelegerade bestämma i vilken ordning som de ska tjänstgöra.Under de förutsättningar som anges i lagen (2022:000) om proportionella val i kommuner och regioner ska valet vara proportionellt. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska det vid valet bestämmas i vilken ordning ersättarna ska tjänstgöra. 2021/22:125 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5, 6, 23, 25 och 35 §§ lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och regioner1 ska ha följande lydelse. De indelningsdelegerade och deras ersättare väljs bland dem som är ledamöter eller ersättare i fullmäktige i ändringsberörda kommuner och regioner. Under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt ska valet vara proportionellt. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska det vid valet bestämmas i vilken ordning ersättarna ska tjänstgöra. Om en indelningsdelegerad avgår, ska fyllnadsval hållas. har utsetts vid ett proportionellt val, har utsetts vid ett proportionellt val, inträder i stället en ersättare i ska fullmäktige, så långt som det är enlighet med den ordning som har möjligt, säkerställa att representa- bestämts för ersättarnas tjänst- tionen bland de indelningsdele- gerade inte förändras. Under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt ska valet till utskott vara proportionellt. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska indelningsdelegerade bestämma i vilken ordning som de ska tjänstgöra. Lagen omtryckt 1998:198. Senaste lydelse av lagens rubrik 2019:834. Senaste lydelse 2019:834. Senaste lydelse 2016:740. Senaste lydelse 2016:740. Om en ledamot avgår, ska fyllnadsval hållas. Om ledamoten har utsetts vid ett Om ledamoten har utsetts vid ett proportionellt val, inträder i stället proportionellt val, ska indelnings- en ersättare i enlighet med den delegerade, så långt som det är ordning som har bestämts för möjligt, säkerställa att representa- tionen i utskottet inte förändras. Under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt ska valet av revisorer vara proportionellt. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 3 kap. 6 och 25 §§ i den äldre lydelsen gäller fortfarande för indelningsdelegerade och ledamöter som valts före ikraftträdandet. 5Senaste lydelse 2016:740. 6Senaste lydelse 2016:740. 2021/22:125 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:324) Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1981:324) om medborgarvittnen ska ha följande lydelse. Medborgarvittnen väljs av kommunfullmäktige till det antal och för den tid som fullmäktige bestämmer. Valet ska vara proportionellt, om Valet ska vara proportionellt, om det begärs av minst så många leda- det begärs av minst så många leda- möter som motsvarar den kvot som möter som motsvarar den kvot som erhålls om antalet närvarande leda- erhålls om antalet närvarande leda- möter delas med det antal personer möter delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. som valet avser, ökat med 1. kvoten är ett brutet tal, ska den kvoten är ett brutet tal, ska den avrundas till närmast högre hela tal. avrundas till närmast högre hela tal. Bestämmelser om förfarandet vid Bestämmelser om förfarandet vid sådant proportionellt val finns i sådant proportionellt val finns i lagen (1992:339) om proportion- lagen (2022:000) om propor- val i kommuner och Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2019:857. Förslag till lag om ändring i sparbankslagen Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § sparbankslagen (1987:619)1 ska ha Av antalet huvudmän ska hälften, i enlighet med närmare föreskrifter i reglementet, väljas av kommunfullmäktige eller regionfullmäktige inom verksamhetsområde. Återstoden utses av huvudmännen själva bland insättarna i . Kravet på att dessa huvudmän ska vara insättare gäller dock inte vid huvudmannaval i samband med bildande. En huvudman som står i tur att avgå får inte delta i valet för besättande av hans eller hennes egen plats. Ska flera korporationer förrätta val av huvudmän ska, om inte särskilda skäl föranleder något annat, fördelningen av antalet mandat mellan dem ske efter det invånarantal som de företräder. (1992:339) om proportionellt val- (2022:000) om proportionella val i sätt ska tillämpas också på kom- kommuner och regioner ska tilläm- pas också på kommunfullmäktiges mäktiges val av huvudmän. Denna lag träder i kraft . 1Lagen omtryckt 1996:1005. 2 Senaste lydelse 2019:861. 2021/22:125 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1210)