prop · H90399 · 2022-04-19 00:00:00 — Anslaget bör därför ökas med . Deltagande i gemensamt företag inom ramen för Horisont Regeringens förslag: godkänner att regeringen beslutar om att ska delta i det gemensamma företag som bildats enligt Rådets förordning (EU) 2021/2085 av om bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont , som genomförandestruktur för det tredje programmet för partnerskap mellan och utvecklingsländer inom området klinisk prövning Global Hälsa European Developing Countries Clinical Trials Partnership 3 (GH EDCTP3). Skälen för regeringens förslag: inrättades ett partnerskap mellan och utvecklingsländer inom området klinisk prövning (EDCTP). Efter beslut av regeringen bidrog genom Sida –2013 med ca i biståndsmedel till den första fasen av partnerskapet (EDCTP1), och bidrar 2013–2023 med till den andra fasen (EDCTP2). Inom ramen för EU:s forsknings- och innovationsprogram 2021–2027 har Europeiska unionens råd antagit förordning (EU) 2021/2085 av om bildande av gemensamma företag inom ramen för Horisont och om upphävande av förordningarna (EG) nr 219/2007, (EU) nr 557/2014, (EU) nr 558/2014, (EU) nr 559/2014, (EU) nr 560/2014, (EU) nr 561/2014 och (EU) nr 642/2014. Målet med de gemensamma företagen är bl.a. att i söder om fortsätta främja utveckling och användning av ny eller förbättrad medicinsk teknik. De ska också stärka forsknings- och innovationsbaserad kapacitet för att bekämpa infektionssjukdomar, främja partnerskap inom global hälsoforskning samt underlätta samordning mellan europeiska och afrikanska finansiärers, institutioners och myndigheters globala hälsostrategier. Inför genomförandet av det andra programmet bildades stiftelsen med säte i , , som tillsammans med EU, företrädd av Europeiska kommissionen, utgör medlemmar i partnerskapets tredje fas (EDCTP3). De europeiska ländernas deltagande i EDCTP3 sker genom medlemskap i via medfinansiering av EDCTP3. Erfarenheterna av medverkan i EDCTP1 och EDCTP2 är positiva. Därför bör och Sidas engagemang i EDCTP fortsätta under EDCTP3, som förutses pågå 2022–2031. Mot denna bakgrund bör godkänna att regeringen beslutar om deltagande i det gemensamma företag som inrättats för ändamålet. De ekonomiska åtaganden som följer av ett deltagande i EDCTP3 avses ingås med högst med stöd av det beställningsbemyndigande som finns för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. 1:2 Ersättningar och bostadskostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för stöd till asyl- sökande och övriga kategorier som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., statsbidrag till kommuner och regioner samt boende för asyl- sökande. invasion av och EU:s aktivering av rådets direktiv /55/EG av om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlems- staternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (massflyktsdirektivet) innebär att ett stort antal personer söker och förväntas söka skydd i . bedöms att ca 76 000 personer på flykt från kommer att söka skydd i . Till följd av detta förväntas utgifterna för ersättningar till kommuner och regioner och för boenden bli högre än beräknat. Anslaget bör därför ökas med 9 . I enlighet med befintligt regelverk och riktlinjer kommer avsevärda delar av de utökade kostnaderna att avräknas från biståndet . 1:9 Tillfälligt stöd till kommuner med anledning av kriget i Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statens budget . Regeringens förslag: Ett nytt anslag 1:9 Tillfälligt stöd till kommuner med anledning av kriget i förs upp på statens budget med . Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner för kostnader som avser mottagandet av personer som har beviljats tillfälligt skydd i på flykt från . Skälen för regeringens förslag: Ett stort antal personer söker skydd i till följd av invasion av och EU:s aktivering av massflyktsdirektivet. Med anledning av detta ställer många kommuner om delar av sin verksamhet för att hantera att personer från som söker skydd i bor i kommunen. Detta kan innebära ökade kostnader för kommunerna som inte har kunnat förutses. Ett nytt anslag 1:9 Tillfälligt stöd till kommuner med anledning av kriget i bör därför föras upp på statens budget med . Anslaget bör få användas för stats- bidrag till kommuner för kostnader som avser mottagandet av personer som har beviljats tillfälligt skydd i på flykt från . 9.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 31 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 1 . Anslaget 2:3 Bidrag till WHO minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa, för extraordinära smitt- skyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 och för överenskommelser med Kommuner och Regioner (SKR). Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med 6 för bl.a. testning och smittspårning samt vaccin mot covid-19 (prop. 2021/22:86, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:139). Regeringen och SKR ingick en överenskommelse om genomförande av vaccinering mot covid-19 som förutsätter att avsätter tillräckliga medel för ändamålet . Enligt överenskommelsen ersätter staten regionerna bl.a. med ett schablonbelopp per given dos vaccin som ges i enlighet med rekommendationer och prioritetsordning. rekommenderar en fjärde dos vaccin till äldre personer, de som bor på särskilt boende för äldre, personer med hemtjänst och personer med nedsatt immunförsvar. För att staten ska kunna ersätta regionerna för vaccinationer om skulle utöka sin rekommendation om en fjärde dos till att gälla hela den vuxna befolkningen behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med 1 . Medel från anslaget används även för att utbetala ersättning till personer som insjuknat i narkolepsi till följd av vaccinering med vaccinet Pandemrix mot svininfluensan 2009–2010 i enlighet med lagen (2016:417) om statlig ersättning till personer som insjuknat i narkolepsi efter pandemivaccinering. utbetalades ersättningen från läkemedelsförsäkringen. Till följd av att taket för totala utbetalningar från läkemedelsförsäkringen har nåtts har staten tagit över ansvaret att utge ersättning tidigare än beräknat. Detta har medfört att statens utbetalningar av ersättning har ökat. Anslaget bör därför ökas med . Regeringen genomför insatser för att åstadkomma en långsiktigt hållbar finansiering av läkemedel. ska vidta kostnadsdämpande åtgärder avseende läkemedel som ingår i läkemedelsförmånerna och säkerställa prisdynamik och fortsatt god tillgång till läkemedel i . Anslaget bör därför ökas med . Hälso- och sjukvårdens kapacitet har blivit alltmer ansträngd, vilket lett till sämre tillgänglighet för patienterna. Det har också resulterat i en ökad beläggningsgrad och högre belastning på vårdavdelningarna, inklusive akut- mottagningarna. En anledning till att antalet vårdplatser inte kan utökas är bristen på sjuksköterskor. För att öka kapaciteten i vården genom att bl.a. anställa fler sjuksköterskor, förbättra arbetsmiljön inom vården och utöka antalet vårdplatser inklusive intensivvårdsplatser, behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . roll under pandemin har varit central både nationellt och på EU- nivå. Myndigheten har bl.a. utrett flera vacciner och läkemedel mot covid-19. Arbetet har krävt mobilisering av personella resurser. Därutöver har arbetet med att vaccinera hela den svenska befolkningen mot covid-19 medfört att antalet misstänkta biverkningsrapporter som kommit till blivit betydligt större . Det stora inflödet misstänkta biverkningar har fortsatt . För att säkerställa att den del av myndighetens arbete som är kopplat till vaccin mot covid-19 kan fortsätta med samma höga kvalitet även framöver behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 2:3 Bidrag till WHO minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. För att finansiera ökningen av anslaget 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv minskas anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård med . Sammantaget bör anslaget ökas med 1 . 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 8 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2023–2025. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att genom riktade insatser ge bättre förutsättningar för en ökad bemanning och kvalitet i omsorgen och främja ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg. Inom ramen för anslaget utbetalas statsbidrag för de initiativ inom äldreområdet som framgår av finansutskottets betänkande för ökad kvalitet inom vård och omsorg om äldre (bet. 2020/21:FiU46, rskr. 2020/21:237). Det prestationsbaserade stödet för att minska andelen timanställningar inom äldreomsorgen och stödet för att utöka sjuksköterskebemanningen inom äldreomsorgen betalas ut till kommunerna året efter genomförd prestation. För att kunna ingå ekonomiska åtaganden för dessa insatser bör bemyndigandet ökas med 2 . 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bidrag för att stimulera utvecklingen av socialt arbete samt för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. I budgetpropositionen aviserades en ändring av den särskilda beräkningsregeln för försörjningsstöd, den s.k. jobbstimulansen, som innebar att den andel av arbetsinkomsten som inte ska beaktas vid bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd skulle öka från . Syftet med förslaget var att minska marginaleffekterna i försörjningsstödet som uppstår vid arbetsinkomst, dvs. att försörjningsstödet minskar när inkomsten ökar. Ändringen föreslogs träda i kraft och kostnaderna för reformen beräknades till . Regeringen anser dock att förslaget behöver utredas ytterligare innan det kan genom- föras. Mer information behövs om vilka effekter den nuvarande utformningen har, och en analys bör göras av hur konstruktionen kan bli så träffsäker som möjligt. Regeringen avser därför ge en kommitté i uppdrag att utreda frågan om drivkrafter till arbete inom det ekonomiska biståndet. Kommittén ska även bl.a. utvärdera effekterna av den befintliga jobbstimulansen. Mot denna bakgrund bör anslaget minskas med . 9.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader ökas med 5 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjuk- försäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med 7 till följd av återinförande av ersättning för kostnader för sjuklön utöver det normala och slopat krav på läkarintyg t.o.m. (prop. 2021/22:86, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:139). Med anledning av spridningen av covid-19 infördes särskilda regler som innebar att staten fram till utgången av ersatte arbetsgivarna för sjuklönekostnader över den normala nivån. De inrapporterade sjuklönekostnaderna har blivit högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med 5 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, medel för testning och smittspårning samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med till följd av återinförande av bl.a. karensavdrag (prop. 2021/22:86, bet. 2021/22:FiU16, rskr. 2021/22:139). Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . 9.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1:1 Garantipension till ålderspension I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 13 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Regeringen föreslår i denna proposition att de tillfälliga bestämmelser som möjliggör fortsatt utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta inom EES, i eller i förlängs , fr.o.m. oktober t.o.m. (se avsnitt 6). Förlängningen innebär ökade utgifter. Anslaget bör därför ökas med . 1:3 Bostadstillägg till pensionärer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 11 . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ökas med 4 . Anslaget får även användas för utgifter för garantitillägg i bostadstillägget enligt socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Regeringen föreslår i denna proposition att en ny förmån, garantitillägg i bostads- tillägget, införs inom ramen för bostadstillägget till pensionärer (se avsnitt 5). Bestämmelserna om den nya förmånen föreslås träda i kraft . Den nya förmånen innebär ökade utgifter. Anslaget bör därför ökas med 4 . beräknas anslaget öka med 9 , beräknas anslaget öka med 9 och beräknas anslaget öka med Ändamålet bör vidare utvidgas till att även omfatta utgifter för garantitillägg i bostadstillägget enligt socialförsäkringsbalken. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för äldreförsörjnings- stöd enligt socialförsäkringsbalken. Regeringen föreslår i denna proposition att en ny förmån, garantitillägg i bostads- tillägget, införs inom ramen för bostadstillägget till pensionärer (se avsnitt 5). Bestämmelserna om den nya förmånen föreslås träda i kraft . Den nya förmånen innebär minskade utgifter för äldreförsörjningsstöd. Anslaget bör därför minskas med . beräknas anslaget minska med , beräknas anslaget minska med och beräknas anslaget minska med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår i denna proposition att en ny förmån, garantitillägg i bostadstillägget, införs inom ramen för bostadstillägget till pensionärer (se avsnitt 5). Handläggningen av, och it-stödet för, den nya förmånen innebär ökade kostnader för . Anslaget bör därför ökas med . 9.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 33 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Barnbidrag får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp vid familjeförmåner enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp vid familjeförmåner. I budgetpropositionen saknades av förbiseende delar av det anslagsändamål som skulle ha funnits med (prop. 2021/22:1 utg.omr. Ändamålet bör därför ändras så att det omfattar även utgifter enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken samt så att hänvisningar görs till socialförsäkringsbalken och till och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 45 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Föräldraförsäkring ökas med 1 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning. Som en följd av hög smittspridning av bl.a. covid-19 har utgifterna för tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning varit betydligt högre än vad som tidigare beräknats. Utgifterna förväntas fortsätta att ligga på en hög nivå. Anslaget bör därför ökas med 1 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Bostadsbidrag ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för bostadsbidrag till barnfamiljer samt till unga som fyllt men inte enligt socialförsäkrings- balken. Regeringen föreslår i denna proposition ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer som har, eller senare kommer att ha, rätt till bostadsbidrag (se avsnitt 7). Tilläggsbidraget innebär ökade utgifter. Anslaget bör därför ökas med 9.13Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Etableringsåtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för åtgärder för att främja etablering i arbets- och samhällslivet samt för statsbidrag till kommuner för detta ändamål. Med anledning av det kraftigt ökade mottagandet av personer som har beviljats tillfälligt skydd i på flykt från har behovet av lokala insatser för att bl.a. skapa nätverk, stödja språkinlärning och ge socialt stöd ökat. Anslaget bör därför ökas med . 4:2 Delegationen mot segregation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:2 Delegationen mot segregation ökas med Anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation minskas med . Skälen för regeringens förslag: Till följd av beslut om statens budget ska Delegationen mot segregation upphöra som myndighet senast den 2021/22:AU1, rskr. 2021/22:106). Regeringen har mot denna bakgrund gett myndigheten i uppdrag att förbereda avvecklingen (A2021/02363). Avvecklingen innebär merkostnader som inte ryms inom anvisade medel. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation minskas med motsvarande belopp. 9.14Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen arbetar för att införa etableringsjobb . Genom reformen ska fler nyanlända och långtidsarbetslösa kunna få ett jobb och etablera sig på arbetsmarknaden. För att främja den fortsatta implementeringen behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer Arbetsförmedlingen att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 får även användas för utgifter för statsbidrag till arbetsmarknadens parter och till ideella organisationer för att lämna information och rådgivning till personer som omfattas av lagen (2021:890) om skydd för personer som rapporterar om missförhållanden. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för förvaltningsutgifter och utgifter för bidrag till myndigheter samt statsbidrag till arbetsmarknadens parter för arbete mot arbetslivskriminalitet. För att genomföra och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unions- rätten (visselblåsardirektivet) har regeringen beslutat om förordningen (2021:949) om statsbidrag för information och rådgivning om skydd för personer som rapporterar om missförhållanden. Regeringen anser också att ett statsbidrag till arbetsmarknadens parter och ideella organisationer för information och rådgivning är nödvändigt för att genomföra visselblåsardirektivet. Anslaget bör därför även få användas för utgifter för statsbidrag till arbetsmarknadens parter och ideella organisationer för information och rådgivning till personer som omfattas av lagen (2021:890) om skydd för personer som rapporterar om missförhållanden. 9.15Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområde har medfört behov av att vidta åtgärder för att stärka det civila försvaret. Regeringen avser mot denna bakgrund besluta om en ny struktur för samhällets krisberedskap och civilt försvar. Inom ramen för denna struktur kommer att få ytterligare uppgifter. Anslaget bör därför ökas med . 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 4 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget används även för utgifter för statsbidrag för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan.