prop · H90371 · 2022-01-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:71 Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att företag som inte befann sig i svårigheter men som därefter fick svårigheter till följd av utbrottet av covid-19 även fortsättningsvis får ta emot stöd i form av skattenedsättningar enligt lagen om skatt på energi. Den begränsade tidsperioden omfattar –. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Allmänt om om statligt stöd och deras Stöd till företag i svårigheter .............................................. Fortsatt nedsatt energiskatt och koldioxidskatt för vissa företag i svårigheter .......................................................................... Syfte och alternativa lösningar ......................................... Effekter för företagen ....................................................... Effekt för miljön............................................................... Effekter för myndigheter och allmänna Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................. Sammanfattning av promemorian .................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att det i lagen (1994:1776) om skatt på energi ska införas en ny paragraf, 1 kap. 12 a §, av följande lydelse. Ett företag ska inte anses vara ett sådant företag utan rätt till statligt stöd som avses i 12 § 1, om före- bara statliga stöd som utgörs av skattebefrielse för vart och ett av de ändamål som avses i 11 a § 1, 2, 4, 6, 7, 12–17 och 19 i den lydelse som företag som för den angivna 1. yrkar avdrag eller ansöker om 2. begär omprövning av beslut avseende ett sådant yrkande eller en sådan ansökan. Första stycket gäller inte företag som har försatts i konkurs vid enligt andra stycket. Denna lag träder i kraft . 1 12 a § upphävd genom 2021:166. 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för yrkande om avdrag, ansökan om återbetalning och begäran om omprövning som har gjorts före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 1 kap. 12 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi2 ska upphöra att gälla. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande vid yrkande om avdrag, ansökan om återbetalning eller begäran om omprövning som gjorts –. 2Senaste lydelse av 1 kap. 12 a § 2022:000. Ärendet och dess beredning Europeiska kommissionen beslutade om en förlängning av reglerna om företag i svårigheter för de statliga stöd som omfattas av förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (GBER). Promemorian Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt har, med utgångspunkt i denna förordning, utarbetats inom . Förslaget i promemorian innebär att företag som inte befann sig i svårigheter , men som därefter fick svårigheter till följd av utbrottet av covid-19, även fortsättningsvis får ta emot stöd i form av skattenedsättningar enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi. Den begränsade tidsperioden omfattar –. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/03007). Förslagen i denna proposition innebär i sak att delar av den tillfälliga utvidgningen av statligt stöd genom nedsatt energiskatt som gällde –förlängs till att gälla även . Lagrådet lämnade förslagen till de tidigare lagarna utan erinran. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att de nu aktuella förslagen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslagen. Allmänt om om statligt stöd och Regler om befrielse från energiskatt och koldioxidskatt kan vara ut- formade så att de utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF-fördraget. statligt stöd definieras direkt i EUF-fördraget (om dess närmare innebörd och Europeiska kommissionens tolkning, jfr bl.a. SOU 2015:87 Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet s. 54-57). Huvudregeln är att kommissionen, utifrån om statsstöd, måste pröva och godkänna åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden innan de kan träda i kraft. Kommissionen har beslutat om vissa kriterier för dessa bedömningar bl.a. Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020, förkortade EEAG (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1). Kommissionen har även antagit förordningar på olika områden, varigenom vissa kategorier av stöd har ansetts förenliga med EUF-fördraget under 2021/22:71 förutsättning att vissa villkor uppfylls (s.k. gruppundantagsförordningar). I dessa fall kan medlemsstaterna, på de villkor som anges i förordningen, införa åtgärder inom ramen för förordningen utan att behöva iaktta det normala förfarandet med föranmälan och kommissionens godkännande av åtgärderna. Flertalet stöd i form av befrielse från energiskatt och koldioxidskatt ryms inom tillämpningsområdet för antingen kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, förkortad GBER, eller kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, förkortad FIBER. 4.2Stöd till företag i svårigheter En utgångspunkt i är att statligt stöd inte får ges till företag i svårigheter. Exempelvis anges i artikel 1.4 c i GBER att förordningen inte ska tillämpas på stöd till företag i svårigheter, med undantag för vissa stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer, stödordningar för startstöd och ordningar för regionalt driftstöd. En liknande bestämmelse finns i artikel 1.3 d i FIBER. Även i punkt 16 av EEAG anges att miljö- och energistöd inte får beviljas företag som befinner sig i svårigheter. Vad som utgör ett företag i svårigheter definieras i bl.a. artikel 2.18 i GBER. I bestämmelsen anges vissa objektiva kriterier som innebär att ett företag anses vara i svårigheter. Så är bl.a. fallet om ett aktiebolag förbrukat mer än eller om företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran. I lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, finns ett flertal olika typer av nedsättningar av skatt som utgör statligt stöd. En förteckning över samtliga stödordningar enligt lagen finns i 1 kap. 11 a § LSE. I 1 kap. 12 § LSE finns en definition av företag som inte har rätt till statligt stöd enligt lagen. Enligt paragrafen avses med företag utan rätt till statligt stöd dels företag som är i ekonomiska svårigheter enligt artikel 2.18 i GBER, dels företag som är föremål för betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. beslutade kommissionen flera ändringar i GBER, FIBER och EEAG som innebar att företag som inte befann sig i svårigheter men som försattes i svårigheter till följd av utbrottet av covid-19-pandemin även fortsättningsvis fick ta emot stöd. Den begränsade tidsperioden omfattade –. Skälet till ändringen uppgavs vara de ekonomiska och finansiella följder som utbrottet av covid-19 har haft för företagen och för att säkerställa överensstämmelse med kommissionens allmänna politiska Prop. 2021/22:71 motåtgärder. Genom kommissionens beslut möjliggjordes lagändringar i nationell rätt som alltså kunde sträcka sig fr.o.m. . I påverkade dock utbrottet av sjukdomen covid-19 inte företagen i någon större utsträckning förrän . klassade WHO spridningen av sjukdomen covid-19 som en pandemi och månad 2020 vidtogs flera åtgärder för att begränsa smittspridningen i . Åtgärderna har fått stora konsekvenser för företagen i form av bl.a. minskad omsättning , vilket kan ha gjort att företagen kan ha hamnat i ekonomiska svårigheter. Regeringens proposition om tillfällig utvidgning av statligt stöd genom nedsatt energiskatt beslutades därefter av (prop. 2020/21:65, bet. 2020/21:SkU17, rskr. 2020/21:207). Ändringen innebar att en ny paragraf infördes i lagen om skatt på energi, som upphävdes när den avsedda tidsperioden var till ända, dvs. Kommissionen beslutade om en förlängning av reglerna om företag i svårigheter för de stöd som omfattas av GBER. Fortsatt nedsatt energiskatt och koldioxidskatt för vissa företag i Regeringens förslag: Företag som inte befann sig i ekonomiska svårigheter , men som fick sådana svårigheter –ska kunna ta emot statligt stöd enligt lagen om skatt på energi. Det gäller dock bara statliga stöd i form av skattebefrielse för ändamål som enligt stödordningen GBER förklarats förenliga med den inre marknaden. En förutsättning är att företaget – 2022 yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning för perioden 2020–, alternativt begär omprövning av beslut av- seende sådant yrkande eller sådan ansökan. Ett företag som har försatts i konkurs ska inte kunna ta emot sådant Förslaget träder i kraft och upphör att gälla den För yrkande om avdrag, ansökan om återbetalning och begäran om omprövning som har gjorts före ikraftträdandet ska äldre föreskrifter fortfarande gälla. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, däribland Drivkraft , , Energiföretagen , Energigas , , Företagarna, tionsmyndigheten, , , Konkurrens- verket, (), , , energimyndighet, Statskontoret, Svenskt näringsliv, 2021/22:71 kommuner och regioner (SKR), tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Svenskt näringsliv och Företagarna anser att den svenska regleringen bör följa den möjlighet som finns att tillämpa lättnaden redan från samt att förslaget bör träda i kraft . Även Energiföretagen anser att förslaget bör träda i kraft tidigare, gärna . Energiföretagen anför också att förslaget inte bör begränsas till endast statliga stöd enligt GBER, utan att det är motiverat med en generellt förlängd period för de olika energiskatterelaterade nedsättningar som anses utgöra statliga stöd. LRF anser att lagens tillämpning bör förlängas till . anför att innebörden av andra stycket i den föreslagna 1 kap. 12 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, är oklar. Det kan uppfattas som att energiförbrukningen ska ha skett (– ). Om så inte är fallet är det lämpligt att i det fortsatta lagstiftningsarbetet förtydliga bestämmelsen. Därutöver efterfrågar och Förvaltningsrätten i en komplettering av en övergångsbestämmelse för att tydliggöra vad som gäller vid prövning efter utgången av . framför i sitt remissvar att konsekvensutredningen uppfyller kraven om konsekvensutredning vid regelgivning. har i sitt remissvar efterfrågat en analys av alternativa stödformer för att åstadkomma samma finansiella effekt för företagen men utan att ge incitament till högre energikonsumtion. Därutöver har Förvaltningsrätten i och lämnat synpunkter på förslagets beskrivna effekter. Synpunkterna redovisas i konsekvensanalysen (avsnitt 6). Skälen för regeringens förslag: Företag som inte kunnat bedriva verksamhet, helt eller delvis, under covid-19-pandemin behöver även fortsättningsvis kunna ta del av befintligt statligt stöd. Statligt stöd ges bland annat i form av nedsatt energi- och koldioxidskatt. Enligt nuvarande regler i LSE får emellertid statligt stöd inte ges till ett företag som befinner sig i ekonomiska svårigheter. Skälet till detta är, som nämnts ovan, att det enligt är en förutsättning för statligt stöd att detta inte ges till företag som inte bedöms ha möjlighet att bedriva en livskraftig verksamhet. Det finns således en risk att företag som tillfälligtvis hamnat i ekonomiska svårigheter under covid-19-pandemin kan komma att vägras nedsatt skatt. Detta avser exempelvis den skattenedsättning som tillkommer vissa elförbrukare i vissa kommuner i norra delar av . Europeiska kommissionens ändringar i GBER, FIBER respektive EEAG gjorde det möjligt att fortsätta att ge statliga stöd till företag som fått tillfälliga ekonomiska svårigheter. Regeringen såg det som angeläget att tillförsäkra företag som fått svårigheter under covid-19-pandemin en möjlighet till återhämtning och ansåg att reglerna om när ett företag ska anses vara i ekonomiska svårigheter skulle ändras. Regeringen föreslog därför motsvarande ändringar i LSE, och dessa ändringar trädde i kraft . Eftersom den tidigare utvidgningen endast omfattade en period t.o.m. har den tillfälliga regleringen upphävts. Kommissionen beslutade om ytterligare utvidgning av den tillfälliga regleringen som sträcker sig till och med . Beslutet gäller dock bara statliga stöd som enligt gruppundantagsförordningen, GBER, förklarats förenliga med den inre marknaden. Motsvarande ändring i lagen om skatt på energi bör därför införas på nytt, men med tillägget att utvidgningen endast avser statliga stöd enligt GBER. Det är naturligtvis angeläget att möjligheten för företag att få lättnader införs . Förslaget, som innebär en ändring av LSE, bedöms dock kunna träda i kraft tidigast . Regeringen instämmer i synpunkten från Energiföretagen näringsliv att det hade varit önskvärt med ett tidigare ikraftträdande, men gör bedömningen att det inte är möjligt. för ikraftträdandet av den nya regeln kan dock företag som hamnat i svårigheter under covid-19-pandemin redan ha varit i svårigheter . Lagändringen bör därför ges retroaktiv effekt så att företag som hamnat i svårigheter efter och som begär omprövning av beslut som avser avdrag som yrkats eller återbetalning som sökts före lagens ikraftträdande kan få nedsättning av skatten. Regeringen har i den tidigare lagstiftningen gällande den tillfälliga utvidgningen av statliga stöd genom nedsatt energiskatt inte sett skäl att avvika från som den bedömningstidpunkt för när ett företag kan anses vara i svårigheter. Regeringen anser således även , till skillnad från Svenskt näringsliv, att det inte är motiverat att göra avsteg från gällande regelverk redan från . Inte heller är det möjligt att göra avsteg från den tid som kommissionen har förlängt , dvs. till och med , för att tillmötesgå LRF:s synpunkter om att den tillfälliga lagen ska omfatta tid till och med . Därutöver finns det inte någon laglig grund att låta förslaget omfatta stödordningar enligt andra gruppundantagsförordningar eller andra statsstödsregelverk, såsom Energiföretagen anfört. Det föreslås därför att en förutsättning för att ett företag ska kunna ta emot statligt stöd är att företaget –yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning för perioden –, alternativt begär omprövning av beslut avseende sådant yrkande eller sådan ansökan. För yrkande om avdrag, ansökan om återbetalning och begäran om omprövning som har gjorts före ikraftträdandet ska dock äldre föreskrifter gälla. En övergångsbestämmelse med denna innebörd tas in i lagen. Det innebär att om ett avdragsyrkande för den aktuella perioden kommer in till före ska pröva yrkandet utifrån nuvarande bestämmelser i 1 kap. 12 § 1 LSE. I praktiken innebär det alltså att ett företag behöver begära omprövning av ett tidigare avslagsbeslut för att företaget ska få rätt till skattenedsättning. Reglerna innebär också att det företag som inte begärde omprövning avseende den period som omfattades av den tidigare 1 kap. 12 a § i stället kan begära omprövning med den nu föreslagna bestämmelsen såvitt avser GBER- stöden. har anfört att den föreslagna lagtexten är oklar och att den kan uppfattas som att energiförbrukningen ska ha skett (– ). Vid bedömningen av om ett företag är i svårigheter görs dock ingen särskild bedömning av om svårigheterna är knutna till tidpunkten för förbrukningen. Det är i stället så att bedömningen av om ett företag är i ekonomiska svårigheter ska göras för beslutet av beviljandet av det statliga stödet. hänsyn till administrativa svårigheter att bedöma det exakt som beslutstidpunkten har regeringen tidigare (prop. 2015/16:159 s. 44) anfört att bedömningen ska utgå ifrån tidpunkten för ansökan eller yrkandet om Bedömningen av om ett företag är i ekonomiska svårigheter vid beviljandet av stödet är inte till någon del knuten till när energiförbruk- Syftet med den nu föreslagna lagen är också att förlänga möj- ligheterna för företag i svårigheter att kunna få fortsatt nedsatt energiskatt. Lagtexten i denna del har därför i stort sett samma utformning som den tidigare lagtexten (SFS 2021:165). Lagrådet har granskat den tidigare lagtexten och lämnat förslagen utan erinran (prop. 2020/21:65 s. 18). har heller inte anfört att den tidigare lagtexten varit svår att förstå eller tillämpa, och det har heller inte framkommit några andra synpunkter gällande tillämpningen. Mot denna bakgrund finner regeringen inte skäl att ändra den föreslagna lagtexten. Tidpunkten för redovisning av skatt och tidpunkten för ansökan om återbetalning kommer avgöra omfattningen av tillämpningen av den Det är t.ex. bestämmelserna i 26 kap. skatte- förfarandelagen (2011:1244) som avgör olika företag ska redovisa skatt. Ingen ändring i dessa regler föreslås. Ett företag har rätt att yrka avdrag, ansöka om återbetalning eller begära omprövning avseende förbrukning som har skett under förutsättning att yrkandet, ansökan eller begäran lämnas in till senast den Eftersom förslaget syftar till att stödja företag som normalt sett är långsiktigt lönsamma men som tillfälligtvis hamnat i ekonomiska svårigheter under covid-19-pandemin bör åtgärden begränsas till företag som inte har försatts i konkurs. Ett företag som är på obestånd ska enligt huvudregeln i 1 kap. 2 § konkurslagen (1987:672) försättas i konkurs. obestånd avses att företaget inte rätteligen kan betala sina skulder och att denna oförmåga inte är endast tillfällig. Det föreslås därför att endast företag som inte har försatts i konkurs vid en begäran om omprövning, eller vid yrkande om avdrag eller ansökan om återbetalning enligt de nya reglerna, kan ha rätt till fortsatt statligt stöd enligt LSE. Kommissionens beslut om ändringar i GBER möjliggör dessa ändringar gällande vissa stödordningar enligt LSE. och synpunkter på konsekvensutred- ningen behandlas i avsnitt 6. och Förvaltningsrätten i har efterfrågat ett förtydligande av vad som gäller vid prövning efter utgången av december 2022 och har föreslagit att en övergångsbestämmelse införs i lagen som upphäver den tillfälliga utvidgningen. Regeringen instämmer i syn- punkterna och föreslår att en övergångsbestämmelse av sådan innebörd tas in i den föreslagna lagen. Förslaget föranleder införandet av en ny paragraf i LSE. föreslås upphöra att gälla . paragrafen ska dock fortfarande gälla vid yrkande av avdrag, ansökan om återbetalning eller begäran om omprövning som gjorts Förslaget medför att en ny paragraf, 1 kap. 12 a §, införs i lagen om skatt I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämplig i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 6.1Syfte och alternativa lösningar Vissa nedsättningar av skatt på energi och koldioxid är statligt stöd och enligt nuvarande regler i LSE får statligt stöd inte ges till ett företag som befinner sig i ekonomiska svårigheter. Till följd av covid-19-pandemin har många företag hamnat i svårigheter trots att de är långsiktigt lönsamma. I frånvaro av regeländring kommer dessa företag inte ha möjlighet att få skattenedsättning, men genom en förändring av för statligt stöd är det inte i strid med reglerna att ge företag stöd trots att de befunnit sig i svårigheter. Förslaget syftar till att förhindra att företag som under pandemin hamnat i svårigheter drabbas av en skattehöjning. Alternativet, att inte genomföra någon förändring av regelverket, skulle innebära att vissa företag inte skulle kunna erhålla nedsatt skatt trots att de kan vara långsiktigt lönsamma. har i sitt remissvar efterfrågat en analys av alternativa stödformer för att åstadkomma samma finansiella effekt för företagen men utan att ge incitament till högre energikonsumtion. Regeringen bedömer att alternativa stödformer inte är relevanta att analysera inom ramen för detta ärende eftersom EU- regelverket endast har gett stadsstödsgodkännande för just den här sortens stöd . Utan denna temporära lagändring bedöms regelverket inte ligga i linje med regelverkets ursprungliga intentioner. Förslaget bedöms inte ha någon offentligfinansiell effekt utan syftar enbart till att säkerställa att företag inte får ändrade skattenivåer på grund av tillfälliga effekter under covid-19-pandemin. Covid-19-pandemin har inneburit förändrade förutsättningar för en mängd Utan denna temporära regeländring skulle de företag som är 2021/22:71 berättigade till skattenedsättning och som under pandemin hamnat i svårighet inte ha rätt till nedsatt skatt. Det finns flera stödordningar i form av skattebefrielser på energiskatteområdet, som utgör statligt stöd. Tillsammans innebar de en offentligfinansiell kostnad på ca fördelade på ca 35 000 företag. Nedsättningarna gäller vissa typer av bränslen, specifika typer av verksamheter samt nedsatt energiskatt för elförbrukning i vissa kommuner. Vissa av nedsättningarna påverkar både företag och privatpersoner, andra är specifikt riktade till företag. Den föreslagna ändringen omfattar dock bara statligt stöd som utgörs av skattebefrielse för vart och ett av ändamålen som omfattas av GBER. Dessa skattenedsättningar innebar en offentligfinansiell kostnad på ca . Enligt uppgifter från beviljades 28 522 företag något av de existerande GBER-stöden (nedsatt energi- och koldioxidskatt) under Företagen är verksamma i många olika typer av branscher: tillverkningsindustri, jordbruk, energiföretag, handel och olika typer av tjänsteföretag. Flest stödmottagare hittas i branscherna jordbruk och skogsbruk och i tillverkningsindustrin, men en stor grupp stödmottagare är också företagare verksamma inom handel och reparation av motorfordon samt uthyrning och fastighetsservice. Storleken, i form av omsättning , på de företag som får stöd varierar. Majoriteten av företagen, närmare 25 000, har en medianomsättning på medan 18 av företagen har en medianomsättning . Det betyder att de flesta stödmottagare är relativt små bolag, men att det också finns några hundra företag som kan klassas som stora. Värdet av nedsättningarna per företag varierar från mycket låga belopp till . Störst stödbelopp per företag tas emot i branschen som omfattar försörjning av el, gas, värme och kyla. Hur många av dessa företag som riskerar att hamna i ekonomiska svårigheter –är inte känt och beror på hur pandemin utvecklar sig. Den föreslagna ändringen innebär att företag kan få nedsättning trots att de hamnat i ekonomiska svårigheter.