prop · H903119 · 2022-02-15 00:00:00 — Om den som får närvara är bör den som har vård- naden om honom eller henne också närvara, om det kan ske utan men Undersökningsledaren ska få besluta att den som har varit närvarande vid genomsökningen inte får uppenbara det som förekommit vid ge- nomsökningen, så kallat yppandeförbud. Meddelarfrihet ska inte gälla i fråga om uppgifter som omfattas av förbudet. Utredningens förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande regler om husrann- sakan finns inget krav på att den som husrannsakan vidtas hos ska närvara. Det finns dock inte heller något hinder mot att så sker. Om den som hus- rannsakan görs hos inte är närvarande ska övriga i hushållet få möjlighet att närvara eller tillkalla vittne. Om ingen av dessa har närvarat ska den drabbade underrättas om husrannsakan så snart det kan ske utan men för utredningen (28 kap. 7 § ). Även vid genomsökning på distans behövs det regler om vem som får lov att närvara när åtgärden vidtas. Om genomsökningen görs i samband med en husrannsakan anser utredningen att det är naturligt att rättegångs- balkens regler ska gälla även i dessa fall. Situationen är något annorlunda när genomsökningen inte görs vid hus- rannsakan eftersom den enskilde som huvudregel inte är närvarande, till exempel när egendomen har tagits i beslag och ska sökas igenom eller när genomsökningen görs med myndighetens egen utrustning. föreslår att det i dessa fall bör finnas en rätt till närvaro när genomsök- ningen avser ett avläsningsbart informationssystem som kan antas inne- hålla vissa skyddade uppgifter som omfattas av beslags- Det innebär att närvarorätten förutsätter att det kan antas att informationssystemet innefattar en fil, inspelning eller någon annan lik- nande handling som kan antas innehålla uppgifter som en befattnings- Prop. 2021/22:119 havare eller någon annan som avses i 36 kap. 5 § inte får höras som vittne om. I fysiska miljöer krävs det för beslags- och kopieringsförbud att personen som omfattas av frågeförbud avseende den skyddade uppgiften, eller den som tystnadsplikten gäller till förmån för, innehar handlingen. I likhet med utredningen anser regeringen att det kravet inte kan ställas på handlingar i digital miljö eftersom handlingen inte kan sägas innehas av någon som har den lagrad i en kommunikations- tjänst eller på en extern server. Tvärtom bör kopplingen mellan den enskilde och de skyddade handlingarna vara att den enskilde ska antas ha använt informationssystemet och således även de skyddade handlingarna. Det stämmer överens med regeringens förslag om förutsättningarna för att genomsökning på distans ska får utföras (se avsnitt 6.3). I enlighet med utredningens förslag bör även i övrigt samma sak gälla som vid en genomsökning av en elektronisk kommunikationsutrustning (se avsnitt 6.2). Det innebär att den som har närvarorätt bör tillåtas att ha ett biträde närvarande, om det kan ske utan men för utredningen. När den som närvarar är bör vidare den som har vårdnaden om honom eller henne vara närvarande vid undersökningen, om det kan ske utan men för utredningen. Dessutom bör undersökningsledaren kunna be- sluta om yppandeförbud. Meddelarfriheten bör i enlighet med det inte gälla för dessa frågor. 6.7Tillfälligt omhändertagande av elektronisk kommunikationsutrustning Regeringens förslag: Den som närvarar vid en genomsökning på dis- tans ska vara skyldig att på tillsägelse tillfälligt lämna ifrån sig elektro- nisk kommunikationsutrustning som han eller hon bär med sig eller har på sig, om det kan antas att utredningen annars försvåras. Om han eller hon vägrar, får en polisman tillfälligt omhänderta utrustningen. Om det är nödvändigt för att söka efter egendom som kan omhänder- tas och det är föreskrivet fängelse för brottet, ska en polisman få kropps- visitera den som närvarar vid genomsökningen. Någon annan än den som skäligen kan misstänkas för brottet ska få kroppsvisiteras endast om det finns synnerlig anledning att anta att utredningen annars kommer att försvåras. Regeringens bedömning: Det behöver inte särskilt föreskrivas att egendom ska lämnas tillbaka efter att den tillfälligt omhändertagits av en polisman och inte heller att egendom som inte hämtas ut efter det att omhändertagandet har upphört får förstöras eller säljas för statens räkning. Utredningens förslag och bedömning stämmer delvis överens med regeringens. Utredningen föreslår att det ska föreskrivas särskilt att egen- dom som tas om hand ska lämnas tillbaka så snart det inte längre finns skäl för åtgärden och senast då undersökningen avslutas och eventuell kopiering skett. Egendom som inte hämtas ut efter det att om- händertagandet har upphört får enligt utredningens förslag förstöras eller säljas för statens räkning under de förutsättningar som anges i lagen (1974:1066) om förfarande med förverkad egendom och hittegods m.m. Remissinstanserna: och är positiva till förslaget. Övriga remissinstanser yttrar sig inte särskilt. Skälen för regeringens förslag och bedömning En polisman bör i vissa fall få omhänderta elektronisk kommunikations- utrustning i samband med genomsökning på distans Digitala handlingar som är lagrade externt i exempelvis molntjänster går i många fall att få tillgång till genom olika elektroniska kommunikations- utrustningar, och inte bara den som vanligtvis används för att till exempel logga in på tjänsten. Eftersom den som får lov att närvara vid genom- sökningen i regel kan se vilka åtgärder som utförs bedömer utredningen att det finns en risk att han eller hon kan försvåra genomsökningen, till exempel genom att radera eller ändra en fil eller ett program med hjälp av en annan kommunikationsutrustning än den som omhändertagits. Han eller hon kan också förhindra åtkomst genom att ändra lösenord eller på annat sätt blockera handlingen, eller kontakta någon annan och be den personen att ändra eller ta bort handlingar. Utredningen föreslår mot den bakgrunden att det ska vara möjligt att tillfälligt omhänderta elektronisk kommunikationsutrustning från en per- son som närvarar vid genomsökningen och att det i så fall ska handla om ett kortvarigt omhändertagande som inte ger rätt att genomsöka utrust- ningen. Ingen remissinstans invänder mot förslaget. Regeringen anser, likhet med utredningen, att ett sådant kortvarigt omhändertagande inte framstår som särskilt ingripande för den enskilde men fyller ett viktigt behov för brottsbekämpningen. I enlighet med utredningens förslag bör det vidare krävas att åtgärden får vidtas endast om det kan antas att utredningen annars försvåras. Detta utgör en tröskel för att omhändertagandet inte ska kunna ske slentrianmäs- sigt utan endast när det behövs med hänsyn till utförandet av åtgärden. Därmed bedöms ett omhändertagande av elektronisk kommunikations- utrustning i samband med en genomsökning på distans utgöra en godtag- bar inskränkning av enskildas fri- och rättigheter. Liksom utredningen anser regeringen att tvång i detta avseende bör få användas först om den enskilde vägrar att efterfölja en tillsägelse. Det finns behov av regler om kroppsvisitation i samband med ett omhändertagande av elektronisk kommunikationsutrustning Det kan förekomma att någon som närvarar vid genomsökningen innehar en kommunikationsutrustning och behöver kroppsvisiteras, exempelvis om han eller hon döljer utrustningen i en väska eller under sina kläder. Det krävs enligt utredningen att en polisman i dessa fall ges praktiska möjlig- heter att omhänderta utrustning som hålls dold och inte överlämnas efter tillsägelse. Utredningen föreslår att det därför bör införas en möjlighet för en polisman att kroppsvisitera den som är skyldig att lämna ifrån sig kom- munikationsutrustning. Regeringen instämmer i detta och att kroppsvisita- tion bör tillåtas för att söka efter egendom som kan omhändertas, men en- dast om det är nödvändigt. Det bör dessutom, som utredningen föreslår, krävas att det är föreskrivet fängelse för det brott som förundersökningen Prop. 2021/22:119 avser där genomsökning på distans utförs och där kroppsvisitationen kan Liksom utredningen anser regeringen att åtgärden leder till effektivitetsvinster som står i rimlig proportion till det ingrepp som åtgärden kan medföra. I enlighet med utredningens förslag anser regeringen slutligen att det bör ställas högre krav för att kroppsvisitera någon som inte är skäligen miss- tänkt för brottet, närmare bestämt att det ska finnas synnerlig anledning att anta att utredningen annars kommer att försvåras. Det kravet stämmer överens med regleringen i 28 kap. 2 § om när tvångs- medel får användas mot någon som inte är misstänkt för brott. När egendom har omhändertagits ska den lämnas tillbaka så snart som om- händertagandet inte längre behövs för att tillgodose syftet med den. Utred- ningen föreslår att det ska föreskrivas särskilt att egendomen ska lämnas tillbaka så snart det inte finns skäl för åtgärden. Det kan hända att den från vilken kommunikationsutrustning omhänder- tagits inte är kvar på platsen för att få tillbaka egendomen, till exempel för att han eller hon har avlägsnat sig innan det har varit praktiskt möjligt att återlämna den. I de allra flesta fall kommer den drabbade emellertid att kunna få tillbaka egendomen innan han eller hon lämnar platsen. Eftersom det är fråga om egendom som den enskilde bär på sig bör den i princip aldrig vara stor eller skrymmande. Detta talar för att det inte behövs några särskilda regler om hur man praktiskt ska hantera egendom som inte häm- tas ut när omhändertagandet upphör. Vid en sammantagen bedömning an- ser därför regeringen, till skillnad från utredningen, att inte finns något påtagligt behov av särskilda regler om hanteringen när egendomen inte hämtas ut. Det stämmer även överens med vad som gäller i fråga om elektronisk kommunikationsutrustning som enligt 23 kap. 9 a § rättegångs- balken omhändertas från den som ska höras (se även propositionen För- stärkt rättssäkerhet och effektivitet i förundersökningsförfarandet, prop. 2015/16:68 s. 76–78). Utredningen föreslår slutligen att det bör protokollföras om egendom har tagits om hand vid åtgärden. Detsamma gäller beträffande kroppsvisi- tation som utförs för att söka efter sådan egendom. Regeringen instämmer i utredningens förslag. I avsnitt 6.9 utvecklas frågan om vilka åtgärder som ska protokollföras vid en genomsökning på distans. 6.8Underrättelse efter genomsökning på distans Regeringens förslag: Om genomsökning på distans har verkställts utan att den som antas ha använt det avläsningsbara informationssystemet har varit närvarande, ska han eller hon underrättas om åtgärden så snart det kan ske utan men för utredningen. Utredningens förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans invänder mot utredningens 2021/22:119 Skälen för regeringens förslag: Rätten till närvaro och i annat fall till underrättelse är en grundläggande princip för de öppna tvångsmedlen och utredningens förslag överensstämmer med de regler som gäller för hus- rannsakan. Underrättelsen om att ett tvångsmedel har använts fyller en viktig funktion i att upprätthålla en tydlig gränsdragning mot hemliga tvångsmedel. Det är således angeläget att det införs regler om underrättelse efter att genomsökning på distans har utförts. Regeringen instämmer således i utredningens förslag om att den som drabbats av genomsökning på distans ska underrättas om åtgärden, om han eller hon inte varit när- varande när åtgärden har vidtagits. Om genomsökningen görs vid en husrannsakan i utevaro anser re- geringen, i likhet med utredningen, att samma regler för underrättelse bör gälla i fråga om när en sådan underrättelse ska ske (28 kap. 7 § andra stycket ). Det innebär att underrättelsen bör lämnas så snart det kan ske utan men för utredningen. Bedömningen av om underrät- telsen är till men för utredningen ska göras med hänsyn till omständig- heterna i det enskilda fallet. När frågan aktualiseras ska proportionalitets- principen beaktas. Beslutsfattaren måste alltså ta ställning till om det fram- står som proportionerligt i förhållande till den enskildes intresse av att underrättas om åtgärden. Proportionalitetsprincipen måste också beaktas när det gäller hur länge man kan avvakta med underrättelsen. Propor- tionalitetsbedömningen påverkas bland annat av vilken typ av material som beslagtagits och om det finns risk att det innehåller källskyddade uppgifter. Bedömningen påverkas också av hur allvarligt det misstänkta brottet är. Om genomsökning på distans utförts i samband med husrann- sakan bör underrättelsen om husrannsakan också kunna ge besked om att den har omfattat en genomsökning på distans. Det behöver således inte lämnas två olika underrättelser i ett sådant fall. 6.9Protokoll och bevis om åtgärden Regeringens förslag: Genomsökning på distans ska protokollföras. I protokollet ska det anges vad ändamålet med åtgärden är, vad som har förekommit när åtgärden vidtogs, när åtgärden påbörjades och när den avslutades samt om elektronisk kommunikationsutrustning tillfälligt har omhändertagits. Den som drabbats av genomsökning på distans ska ha rätt att på begäran få ett bevis om åtgärden. Beviset ska även innehålla uppgift om det brott som misstanken avser. Utredningens förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig över och Säkerhets- och integritets- skyddsnämnden är positiva till förslaget om att protokoll ska föras över genomsökningen. Nämnden anser även att det bör tydliggöras vad proto- kollet ska innehålla och att behovet av att utfärda ett bevis behöver analyseras eftersom befintliga regler om rätt till bevis vid tvångsmedels- användning syftar till att ge den drabbade möjlighet att påkalla rättens prövning eller att framföra klagomål över förfarandet. ställda tvångsmedel fyller enligt nämnden inte funktionen att generellt ge Prop. 2021/22:119 den som utsatts för ett tvångsmedel tillgång till en särskild handling. Skälen för regeringens förslag: Över husrannsakan ska det föras protokoll där det ska anges ändamålet med förrättningen och vad som före- kommit (28 kap. 9 § ). Den hos vilken husrannsakan gjorts har rätt att på begäran få bevis där det ska finnas uppgift om det brott som misstanken avser. Regeringen anser liksom utredningen att det är viktigt att genomsökning på distans protokollförs för att det i efterhand ska gå att bilda sig en korrekt uppfattning om ändamålet med åtgärden och vad som förekommit, till exempel vilka åtgärder som har vidtagits och om handlingar kopierats. I protokollet bör det dessutom anges den tid under vilken genomsökningen gjorts, bland annat för att det ska vara möjligt att i efterhand säkerställa att åtgärden avsett handlingar som faktiskt fanns lagrade då. Om elektronisk kommunikationsutrustning tillfälligt har omhändertagits, enligt den föreslagna regleringen i avsnitt 6.7, ska även det anges. anser att behovet av att utfärda bevis behöver analyseras. Regeringen vill förtydliga att beviset lämnas ut på begäran och inte på myndighetens initiativ. Beviset fungerar som ett intyg och kan, på ett annat sätt än en muntlig underrättelse, fylla en funk- tion som stöd för den händelse att den drabbade behöver visa att åtgärden har ägt rum, till exempel för att ansöka om ersättning i anledning av skada som åtgärden orsakat. I enlighet med utredningens förslag bör det därför krävas att ett bevis om åtgärden lämnas, om den drabbade begär det. Rege- ringen anser inte att det finns skäl att, som Säkerhets- och integritets- skyddsnämnden anför, differentiera i vilka fall ett bevis bör lämnas ut. Detta görs såvitt känt inte vid husrannsakningar och det finns inte anledning att reglera genomsökning på distans på annat sätt. 6.10Nya grunder för husrannsakan, kroppsvisitation och beslag Regeringens förslag: En husrannsakan eller en kroppsvisitation ska få göras för att söka efter föremål som kan användas vid genomsökning på distans. Föremål ska även få tas i beslag för att användas vid en genomsökning på distans. Utredningens förslag stämmer delvis överens med regeringens. Utred- ningen föreslår inte att en kroppsvisitation ska få göras för att söka efter föremål som kan användas vid genomsökning på distans. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. I övrigt yttrar sig ingen remissinstans särskilt i dessa delar. Skälen för regeringens förslag: Utredningen föreslår att det ska införas en ny grund för husrannsakan och beslag för att den föreslagna regleringen om genomsökning på distans ska kunna tillämpas fullt ut. Utöver den föreslagna regleringen om en möjlighet att göra genom- sökningar på distans krävs dessutom att det är möjligt att en husrannsakan får göras för att söka efter och beslagta föremål som kan användas för att De föremål som avses är framför allt elektronisk kom- 2021/22:119 munikationsutrustning, som behövs som verktyg för att utföra genom- sökning på distans. Även andra föremål, såsom ett anteckningsblock med lösenord och användarnamn till olika internettjänster, kan utgöra sådana verktyg som behövs för att genomsökning på distans ska kunna verk- Dagens regelverk tillåter att husrannsakan görs bland annat för att söka efter föremål som kan tas i beslag eller i förvar eller annars för att utröna omständigheter som kan vara av betydelse för utredning om brottet. får göras av föremål som skäligen kan antas ha betydelse för utredning om brott eller vara avhänt någon genom brott eller förverkat på grund av brott. Som utredningen redogör för är det dock inte tillåtet att utföra husrann- sakan eller beslag för att leta efter till exempel en nyckel för att använda den vid husrannsakan i en bostad. På samma sätt är det inte utan nya grunder för beslag tillåtet att beslagta föremål, såsom en mobiltelefon, en- bart för att använda det till genomsökning på distans, eftersom föremålet i sig utgör ett verktyg för att vidta ytterligare utredningsåtgärder. införs nya grunder för beslag och husrannsakan kan det däremot bli möjligt att göra husrannsakan och beslag i det syftet. Regeringen instämmer i ut- redningens förslag att en sådan möjlighet bör därför införas. kan det nämligen skäligen antas att det med en viss mobiltelefon eller dator som används av en brottsmisstänkt på ett enkelt sätt går att få tillgång till externt lagrade uppgifter, även om det lagrade innehållet i själva mobil- telefonen eller datorn inte behöver gås igenom. Detta kan underlätta för brottsbekämpande myndigheter i de fall det på grund av tekniska hinder inte går att utföra genomsökning på distans med myndighetens egen utrust- ning, på grund av till exempel lösenordsskydd som inte går att komma Utredningen lämnar inte något förslag om att en ny grund för kropps- visitation ska vara att söka efter föremål som kan användas vid en genom- sökning på distans, trots att sådana förslag lämnas beträffande beslag och Utredningen konstaterar att kroppsvisitation och husrannsakan ofta är en förutsättning för att kunna ta ett föremål i beslag. För att kunna leta efter föremål som kan kopieras föreslår utredningen att det ska vara tillåtet att utföra kroppsvisitation och husrannsakan. Regeringen föreslår inte att kopiering ska utgöra ett eget tvångsmedel, utan att det i stället ska fungera som en verkställighetsåtgärd för andra tvångs- medel, såsom genomsökning på distans (se avsnitt 7.2). inte regeringen att det som ny grund för beslag, husrannsakan eller kropps- visitation ska vara tillåtet att söka efter föremål eller handlingar som kan För att reglerna om genomsökning på distans ska korrespondera med reglerna om beslag och husrannsakan och eftersom förutsättningarna för och ändamålen med husrannsakan och kroppsvisitation är desamma anser regeringen att omotiverade skillnader mellan bestämmelserna bör und- Både husrannsakan och kroppsvisitation syftar till att söka efter föremål som kan tas i beslag eller i förvar eller annars för att utröna omständigheter som kan vara av betydelse för utredning om brottet eller om förverkande av utbyte av brottslig verksamhet enligt 36 kap. 1 b § (se 28 kap. 1 och 11 §§ ). På samma sätt som vid husrannsakan och beslag kan det i vissa fall vara nödvändigt att kunna söka efter föremål som behövs för att utföra genomsökning på distans, framför allt eftersom elektronisk kommunikationsutrustning mycket ofta Prop. 2021/22:119 är bärbar och därför kan påträffas på den misstänkte i stället för hemma hos honom eller henne. Regeringen anser därför att ytterligare en grund för kroppsvisitation ska vara att söka efter föremål som kan användas vid genomsökning på distans och att detta ligger i linje med utredningens övergripande förslag. 6.11Bestämmelserna om genomsökning på distans i och utanför Regeringens bedömning: Det bör inte införas en reglering om att av- vikande bestämmelser om genomsökning på distans i någon annan för- fattning ska gälla före den föreslagna regleringen i . Utredningens förslag och bedömning stämmer inte överens med regeringens bedömning. Utredningen föreslår att det ska införas en reglering om att avvikande bestämmelser om kopiering i annan författning ska gälla före den föreslagna regleringen i . Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Utredningen föreslår att det, i likhet med vad som gäller för husrannsakan, kroppsvisitation och kropps- besiktning, bör införas en reglering om att avvikande bestämmelser om genomsökning på distans i annan lag eller författning ska gälla före den nu föreslagna regleringen om genomsökning på distans i . Regeringen kan för egen del inte se något behov av en sådan reglering. Såvitt känt finns det inte någon avvikande reglering om genomsökning på distans i gällande rätt. Som utredningen anger skulle det i och för sig framöver kunna införas regler om det som avviker från den nu föreslagna regleringen. Det bör dock i så fall bli en fråga som får övervägas inom ramen för det eventuella lagstiftningsarbetet. Förslaget i denna del bör således inte genomföras. 6.12Behovet av reglering utanför Regeringens förslag: En polisman ska, i den mån andra medel är otill- räckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, få an- vända våld för att genomföra genomsökning på distans, under förut- sättning att polismannen med stöd av lag ska verkställa eller biträda vid åtgärden och, när det gäller våld mot person, polismannen eller den som biträds möts av motstånd. Tjänstemän vid och en kustbevakningstjänsteman ska i vissa fall ha samma rätt som en polisman att utföra genomsökning på De ska även ha samma rätt som en polisman att tillfälligt omhänderta elektronisk kommunikationsutrustning och kroppsvisitera den som är närvarande vid en genomsökning för att söka efter sådan Tjänstemän vid ska på uppdrag av åklagare få medverka vid en genomsökning på distans, om åtgärden verkställs av en polisman. ska då få genomsöka de avläsningsbara informations- system som åtgärden avser och kopiera handlingar. Genomsökning på distans ska få företas mot brottsmisstänkta som inte fyllt om det finns särskilda skäl. Möjligheten att omhän- derta elektronisk kommunikationsutrustning och att kroppsvisitera den som är närvarande vid en genomsökning för att söka efter sådan egen- dom ska gälla även i förhållande till den som inte har fyllt . Utredningens förslag stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna invänder inte mot utredningens förslag i denna del. Säkerhets- och integritetsskydds- nämnden har svårt att se behovet av att i polislagen och ett flertal andra författningar reglera användning av våld vid genomsökning på distans. Om någon med våld skulle motsätta sig åtgärden anser nämnden att åtgärden bör avslutas och föremålet tas i beslag. (juridiska fakultetsnämnden) anser att det kan finnas anledning att precisera i vilka situationer som en polisman får använda våld vid genomsökning på distans.