prop · H903123 · 2022-02-22 00:00:00 — Regionen anger att det är helt korrekt att enbart luta sig mot en bredare skrivning om lärande, oberoende av hur det förvärvats, men att det blir urvattnat om inte lärandeprocesserna lyfts fram i sammanhanget. Regeringen bedömer att en svensk definition av validering bör ha ett bredare 2021/22:123 anslag än att bara handla om icke-formellt och informellt lärande. En sådan definition bör i stället avse allt kunnande, även sådant formellt lärande som t.ex. kan finnas uttryckt i utländska betyg. En användning av uttrycken icke-formellt och informellt lärande bedöms inte förenkla förståelsen. Validering är en process som består av olika delar Den definition av validering som regeringen föreslår utgår från processen och inte från resultatet, vilket stämmer överens med den nuvarande definitionen av validering i skollagen. kommun och Validering Väst är kritiska till att delegationens definition inte helt följer EU:s rekommendation om validering och anser att definitionen behöver omformuleras så att de olika delarna i valideringsprocessen kan användas var för sig i enlighet med rekommendationer av rådet och Cedefop (Det europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning). Myndigheten för avstyrker förslaget till definition av validering. Myndigheten anser att det är viktigt att skilja på vad validering är och hur validering genomförs, eftersom hur validering genomförs varierar beroende på sammanhang och syfte med den specifika valideringen. Det är enligt myndigheten viktigt att inte reglera hur valideringen genomförs i en lag eller förordning av allmän karaktär. Andra remissinstanser, t.ex. Skolinspektionen, ser däremot positivt på att definitionen ändras så att processens olika delmoment tydliggörs och att validering har skett först då samtliga delmoment är avslutade. Region poängterar vikten av att validering också ses som en process där någon valideras mot en kompetens som behövs. Regeringen har samma uppfattning som regionen och bedömer att den föreslagna definitionen av validering beskriver en process som genom olika steg leder fram till ett validerat kunnande som är till nytta för individens etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier. Hur omfattande en validering blir varierar från fall till fall beroende på individens tidigare kunnande. Det bör efter den fördjupade kartläggningen finnas ett tillräckligt underlag för att gå vidare till en bedömning av om individens kunnande motsvarar en kvalifikation eller del av en kvalifikation. Det framgår tydligt även av skollagens nuvarande definition av validering att valideringen är en process med ett antal beståndsdelar. De moment som enligt definitionen ingår i valideringsprocessen bör ingå i en fullständig validering. Definitionen talar dock inte om hur de olika momenten ska genomföras. Det är en fråga för utföraren av valideringen. Regeringen bedömer att EU-rekommendationens definition av validering måste anpassas till svenska förhållanden. ifrågasätter tydligheten i begreppet fördjupad kartläggning och föreslår kompetensidentifiering i stället. Regeringen bedömer att kartläggning, särskilt med bestämningen fördjupad, är en vedertagen term för en utforskande verksamhet och att den därför bör användas i definitionen av validering. Regeringen anser vidare att det är av vikt att en fördjupad kartläggning blir ett tydligt inledande moment i en validering eftersom kartläggningen är en förutsättning för följande delmoment. kan arbetssätt och genomförande av validering se olika ut, inte minst i olika utbildningsformer. Till skillnad från vad som framförs i delegationens betänkande bedömer regeringen att en fördjupad kartläggning inte all- tid behöver innehålla samtal eller intervjuer. I vissa processer kan det räcka med skriftliga underlag och betyg. Det avgörande är att det finns ett tillräckligt underlag för att kunna gå vidare till en bedömning. Under den fördjupade kartläggningen bör elevens tidigare lärande utforskas och dokumenteras för att synliggöra elevens kunnande inom ett visst område på ett sådant sätt att det går att bedöma i valideringsprocessens nästa steg, bedömningen. Med den fördjupade kartläggningen inom komvux avses alltså valideringsprocessens utforskande moment. Detta utforskande moment har olika benämningar inom olika verksamhetsområden. En närmare beskrivning av termen kartläggning finns i avsnitt 5. Med bedömning inom ramen för en valideringsprocess avses en formell bedömning av en persons kunnande. I detta moment kontrolleras och bedöms om kunnandet motsvarar de kompetenskrav som valideringen avser. Bedömningen bör göras av en person med ämnes- eller yrkeskompetens inom området. Metoderna för bedömningen ska vara relevanta och tillförlitliga i förhållande till den kompetens som ska bedömas. Det bör också noteras att individens kunnande kan behöva prövas både praktiskt och teoretiskt. Erkännande ska enligt delegationens förslag vara det avslutande delmomentet i en valideringsprocess. Myndigheten för anser dock att erkännande inte ingår i en sådan process utan ska ses som ett möjligt utfall av en validering, efter det att en individ fått ett dokumenterat resultat av sitt tidigare lärande. Regeringen anser liksom myndigheten att erkännande inte bör vara ett obligatoriskt delmoment i en valideringsprocess. Delmomentet bedömning bör dock syfta till ett erkännande av en persons kunnande, oberoende av hur det förvärvats. I avsnitt 8 föreslås att den som har genomgått en validering enligt skollagen ska ha möjlighet att få resultatet erkänt genom betyg eller intyg. anger att de ändringar som görs i definitionen kan försvåra genomförandet, men anser att definitionen är en önskvärd anpassning till inom området. Statskontoret anger att myndigheten ställer sig bakom förslaget om att utgå ifrån rådets definition men anpassa den till ett för svenska förhållanden mer etablerat språkbruk. Regeringen räknar med att en ändrad definition kan innebära vissa svårigheter inledningsvis, innan den nya definitionen blivit inarbetad. Med den nya definitionen åtgärdas dock den osäkerhet som kan uppstå vid en jämförelse mellan dagens definition och rådets rekommendation. Sammantaget bedöms fördelarna med en definition som är bättre anpassad till överväga de eventuella nackdelarna. anger att det framstår som märkligt att definitionen fortsatt ska regleras i skollagen om det som i delegationens betänkande finns en avsikt att den ska tillämpas inom hela utbildningsväsendet. Andra remissinstanser, bl.a. kommun, anser att det är viktigt att definitionen finns kvar i skollagen. Regeringen instämmer i vikten av att validering definieras i 20 kap. skollagen då validering är en angelägen beståndsdel i kommunernas ansvar för komvux. regleras inte heller validering inom någon annan verksamhet enligt skollagen än komvux. Regeringen föreslår sammantaget att skollagens nuvarande definition av validering inom komvux ska ändras. Det ska anges att med validering avses en strukturerad process som innehåller en fördjupad kartläggning 2021/22:123 och en bedömning som syftar till ett erkännande av en persons kunnande oberoende av hur det förvärvats. 8Resultatet av en validering ska kunna erkännas genom betyg eller intyg Regeringens förslag: Den som har genomgått en validering enligt skollagen ska ha möjlighet att få resultatet erkänt genom betyg. Betyg efter en validering ska sättas genom prövning. Den som vill få resultatet av valideringen dokumenterat på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. Delegationens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Delegationen föreslår att resultatet ska erkännas genom ett intyg. Delegationen föreslår även ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om möjlighet för rektorn att i vissa fall ge betyg utan prövning till en elev som inte följt undervisningen. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inte något att invända mot det. Detta gäller bl.a. , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Universitets- och högskolerådet (UHR), , och kommuner, Region , , Region , Kommuner och Regioner, Föreningen Teknikföretagen i , i Samverkan (VIS), , Trygghetsfonden TSL och Visita. UHR noterar att den föreslagna förändringen bedöms bidra till ökad rättssäkerhet, likvärdighet och tilltro till den dokumentation som utfärdas efter en validering. anger att förslaget bidrar till en enhetlighet i vilka begrepp och vilken dokumentation som ska användas inom vuxenutbildningen. tillstyrker förslaget att det ska utfärdas ett intyg efter en validering, förutsatt att det inte innebär en ökad arbetsbelastning för studie- och yrkesvägledare och lärare. Förbundet avstyrker dock att rektor ska kunna ge betyg utan prövning då det enligt förbundet kan leda till en växande betygsinflation. anser att det är bättre att elever som genomgått validering och vill ha ett betyg visar sina kunskaper genom att i efterhand genomgå prövning. Enligt förbundet tillförsäkrar detta eleverna den mest rättssäkra bedömningen. Transportföretagen anger att den inledande kartläggning som delegationen också föreslår borde ligga till grund för att avgöra om det är validering eller prövning som är mest lämpligt och i vilka kurser. Remissinstansen framför vidare att det enligt förslaget är rektor som ska utfärda intyg efter genomgången validering och att detta resultat ska föras in i elevens individuella studieplan. Det är dock enligt Transportföretagen bara möjligt om validering sker mot kursinnehåll och betyg. Om det är fråga om validering mot en yrkesroll anser Transportföretagen att en rektor bara kan utfärda intyg om skolan är ackrediterad att genomföra branschvalideringar. Skälen för regeringens förslag: En elev i komvux kan enligt skollagen få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering ska ha möjlighet att få dessa dokumenterade skriftligt (20 kap. 42 och 43 §§). Den som genomgått en kurs i komvux och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Intyg inom komvux utfärdas av rektorn (20 kap. 44 och 45 §§). Av förordningen om vuxenutbildning framgår att den skriftliga dokumentationen efter en validering kan vara antingen ett betyg eller ett intyg. Enligt förordningen sker betygssättning efter en validering inom komvux genom prövning. Betygsdokument utfärdas av rektorn. Vidare anges att den som har genomgått en validering ska kunna få ett intyg (4 kap. 22, 24och 25 §§). Någon annan form av skriftlig dokumentation efter en validering än betyg och intyg finns inte reglerad. När det gäller prövning inom komvux anges det i skollagen att den som är bosatt i landet och vill ha betyg från komvux ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på och i komvuxarbete. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen, komvuxarbetet, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete. Den som är elev i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete om eleven har fått minst godkänt betyg på kursen, gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet. Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller komvuxarbete, utbildning inom det kunskapsområde som komvuxarbetet avser. Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner eller ämnesplaner. Prövningen ska göras av en eller flera lärare. Om prövningen genomförs av två eller flera lärare och dessa inte kan enas om ett betyg ska betyget sättas av rektorn (20 kap. 40 och 41 §§). Dagens reglering kan tolkas som att den skriftliga dokumentationen efter en validering kan vara en annan typ av dokumentation än betyg och intyg. Detta kan enligt delegationen medföra att studie- och yrkesvägledare utfärdar skriftlig dokumentation som uppfattas som ett formellt beslut utan att det finns någon som är formellt ansvarig. Flera remissinstanser framhåller också värdet av en formaliserad dokumentation efter validering och att det finns oklarheter när det gäller detta , bl.a. , Skolinspektionen, UHR, kommun, Region , , Region , och framhåller detta. anger att det behöver finnas en ram för hur intyg utfärdas och vilka som får utfärda dem, för att säkerställa likvärdighet, legitimitet och rättssäkerhet. har nåtts av signaler om att utfärdade intyg inte alltid innebär att personen har de kompetenser som intyget avser och att personen därmed inte är anställningsbar, trots intyget. Att kompetenserna som intygas motsvarar branschernas kompetenskrav är enligt remissinstansen avgörande för valideringssystemets legitimitet. Komvux- och valideringssakkunniga i ser positivt på ett förtydligande om vem som får utfärda intyget då bestämmelserna enligt dem kan tolkas som att andra yrkeskategorier än rektor kan utfärda intyg. tillstyrker förslaget att det ska utfärdas ett intyg efter en validering, förutsatt att det inte innebär en ökad arbetsbelastning 2021/22:123 för studie- och yrkesvägledare och lärare. Förbundet instämmer dock i att det är viktigt att komma bort från den otydlighet som enligt förbundet med- för att studie- och yrkesvägledare utfärdar dokumentation som kan upp- fattas som formella beslut om validering. Däremot anser Transportföretagen att om valideringen sker mot en yrkesroll kan rektorn enbart utfärda intyg om skolan är ackrediterad att genomföra branschvalideringar, dvs. valideringar mot arbetslivets kvalifi- Det är branscherna som äger sina valideringsmodeller och ansvarar för att utveckla, kvalitetssäkra och finansiera dessa, även om staten bidrar med Ett intyg som utfärdas efter en validering ska innehålla en dokumentation av elevens kunnande. För att ett sådant intyg ska uppfattas som tillförlitligt bör det endast innehålla dokumentation av det kunnande som har bedömts vid valideringen. Om en utbildningsanordnare saknar ackreditering att genomföra en branschvalidering bör självklart inte rek- torn utfärda ett intyg om en sådan validering. Vad ett intyg efter en vali- dering ska innehålla bör dock inte regleras i lag. Regeringen delar emellertid uppfattningen att det behöver vara tydligt vilken typ av dokument som får utfärdas efter en validering och vem som ska utfärda dessa. Regeringen föreslår därför att det ska anges i skollagen att den som har genomgått en validering enligt lagen ska ha möjlighet att få resultatet erkänt genom betyg. Det ska också anges att betyg efter en validering ska sättas genom prövning. Det blir därmed tydligt vad som gäller för att en individ som har genomgått en validering inom komvux ska kunna få sina kunskaper dokumenterade i form av ett betyg och vem som sätter och utfärdar ett sådant betyg. Regeringen föreslår också att det ska anges i skollagen att den som har genomgått en validering och som vill få resultatet av valideringen dokumenterat på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. Eftersom det redan framgår av lagen att det är rektorn som utfärdar intyg inom komvux blir det därmed tydligt att det är rektorn som utfärdar intyg efter en validering. Det ska alltså tydliggöras i skollagen att de enda typerna av dokumentation som kan utfärdas efter en validering inom komvux är betyg eller intyg. Att formerna för dokumentationen efter att en individ har genomgått en validering tydliggörs bidrar till att doku- Det gäller även intygets innehåll. tar därmed till att stärka såväl valideringens legitimitet som elevernas rätts- Det bör framhållas att validering, förutom ett erkännande i form av betyg eller intyg, kan medföra andra positiva effekter för individen. Validering kan synliggöra en elevs kunskaper för både lärare och eleven och på så sätt underlätta en mer individualiserad studieplanering, t.ex. genom att en elev inte behöver delta i delar av kurser där eleven redan har I arbetslivet kan ett sådant synliggörande leda till nya och mer kvalificerade arbetsuppgifter. Det kan därför vara av betydel- se att återkoppling till eleven efter en validering från t.ex. lärare eller studie- och yrkesvägledare även kan ske muntligen och inte endast i form av betyg eller intyg, om eleven föredrar det. En muntlig återkoppling efter en validering kan t.ex. vara en bedömning av elevens styrkor och svagheter i förhållande till utbildningens mål, vilket kan vara värdefullt för den elev som ska fortsätta med sina studier. anser att delegationens förslag ställer ökade krav på delningen av individuella studieplaner mellan studie- och yrkesvägle- dare, lärare och elever. Regeringen instämmer i att den individuella studie- Prop. 2021/22:123 planen behöver delas mellan de olika aktörer som är inblandade i plane- ringen och genomförandet av elevens validering och eventuella övriga utbildning. Hemkommunen ansvarar för att det för varje elev i komvux upprättas en individuell studieplan och planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna (20 kap. 8 § skollagen). Det är viktigt att planen även i praktiken är en utgångspunkt för individens utbildning. Det kräver att, förutom eleven, såväl rektorn som lärarna och studie- och yrkesvägledaren involveras i planen. För att den individuella studieplanen ska fungera måste det vidare finnas väl fungerande rutiner för upprättande och revidering av planen. Detta är viktigt inte minst för att validering ska kunna bli en integrerad del av elevens utbildningsplanering. har en viktig roll när det gäller att stödja huvudmännens arbete med de individuella studieplanerna. Det är dock huvudmännens och rektorernas ansvar att det upprättas individuella studieplaner som vid behov revideras och att det finns väl fungerande och effektiva rutiner för detta. Regeringen föreslår, till skillnad från delegationen, inte att det i skollagen ska införas ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om möjlighet för rektorn att i vissa fall ge betyg utan prövning till en elev som inte följt undervisningen. Med hänsyn till förslaget i avsnitt 5 om hemkommunens skyldighet att erbjuda en inledande kartläggning och i avsnitt 6 om huvudmannens skyldighet att erbjuda validering bedömer regeringen att det inte finns något behov av ett sådant bemyndigande när det gäller komvux. Den som vill ha betyg från komvux och som bedöms ha sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge utan att ha följt undervisningen, bör genomgå en inledande kartläggning. Beroende på vad som framkommer vid en sådan kartläggning kan personen sedan erbjudas att genomgå antingen en prövning eller en validering. Om personen väljer att genomgå en validering och vill ha resultatet av valideringen erkänt genom ett betyg, ska betyg sättas genom prövning. 9Det behövs ett bemyndigande att meddela föreskrifter om validering även utanför vuxenutbildning Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. Ett sådant bemyndigande ska tas in i lagen med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande. En hänvisning till bemyndigandet ska införas i anslutning till bestämmelserna om validering i skollagen. Lagens namn ska ändras. 2021/22:123 Delegationens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Delegationen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska meddela föreskrifter om validering, men föreslår ett bemyndigande att meddela föreskrifter endast i fråga om den validering kommunerna ska vara skyldiga att tillhandahålla inom komvux. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har särskilt kommenterat frågan om bemyndigande. Skälen för regeringens förslag: Delegationen föreslår föreskrifter på förordningsnivå som avser validering även utanför komvux. Regeringen bedömer att sådana bestämmelser är en förutsättning för ett övergripande och enhetligt system för validering som omfattar såväl utbildningsområdet som arbetsmarknadsområdet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför kunna meddela föreskrifter om validering av en persons kunnande. Avsikten är att såväl myndigheter och kommuner och regioner som enskilda, t.ex. en branschorganisation, som vill använda sig av validering i sin verksamhet ska göra det i enlighet med dessa föreskrifter. Om alla olika aktörer som erbjuder en enskild individ validering gör det på samma villkor, i form av en författningsreglerad process, kan ett viktigt steg tas på vägen mot ett enhetligt system för validering. Som framgår av avsnitt 4 behöver förståelsen och likvärdigheten inom valideringsområdet bli bättre. Föreskrifterna om validering på förordningsnivå kan alltså delvis avse förhållandet mellan enskilda och det allmänna. Det kan bli fråga om bestämmelser om hur en valideringsprocess ska gå till, om när betyg eller intyg ska utfärdas efter en validering, om vem som får validera och om ansvar för kvalitetssäkring. Sådana bestämmelse innefattar skyldigheter för enskilda och, i den mån det är fråga om kommunala valideringsaktörer, kommunala åligganden. Några liknande krav ställs inte när det gäller validering, i alla fall inte utanför komvux. Det behövs därför ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifterna. Regeringen bör även ges möjlighet att delegera normgivningen vidare till en myndighet. Det är inte lämpligt att ett bemyndigande som avser även verksamheter som inte regleras i skollagen införs i den lagen. Regeringen föreslår i stället att bemyndigandet tas in i lagen med bemyndigande att meddela föreskrifter om avgift för ansökan om att få beslut som avser kvalifikationer för livslångt lärande. I den lagen finns endast ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet att betala avgift för en ansökan om att få ett beslut om vilken nivå en kvalifikation motsvarar i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande. Den nationella referensramen medverkar till enhetlighet inom EU i frågor om bl.a. validering av resultat av lärande som uppnåtts i olika sammanhang och är på så sätt kopplad till de frågor om validering som ska regleras med stöd av bemyndigandet. När det föreslagna bemyndigandet förs in i lagen bör lagens namn ändras, till lagen med bemyndiganden att meddela föreskrifter om validering och om avgift för ansökan som avser kvalifikationer för livslångt lärande. Regeringen föreslår dock att en hänvisning till bemyndigandet om validering i lagen ska införas i anslutning till bestämmelserna om validering i skollagen. Det finns därmed inte längre något behov av den upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om validering som Prop. 2021/22:123 funnits i anslutning till bestämmelserna om validering i skollagen. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Delegationens förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. Delegationen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker delegationens förslag eller har inte något att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft . Myndigheter och kommuner behöver för förberedelse och genomförande. Ändringarna medför delvis nya arbetssätt för kommunerna och kommer att behöva stödja dem i deras arbete med inledande kartläggning och validering. Lagändringarna föreslås därför träda i kraft . Det finns inte behov av några övergångsbestämmelser. Ekonomiska konsekvenser för staten Ett genomförande av förslaget om en skyldighet för huvudmannen att se till att elever i komvux erbjuds att få sitt kunnande validerat kan förkorta elevernas studietid. Förkortad studietid innebär minskade kostnader för studiestöd i form av studiemedel.