prop · H9031d3 · 2022-01-01 00:00:00 — Regeringens förslag: godkänner att regeringen –2025 får besluta om avsteg från principen om affärsmässighet vid förvärv av fastigheter som ska ingå i det slutna beståndet av försvarsanläggningar även om de har ett betydande värde, under förutsättning att det krävs för genomförandet av beslut om totalförsvaret. Skälen för regeringens förslag: Förvaltningen av de fastigheter som används för militära och civila ändamål är enligt beslut om totalförsvaret 2021–2025 central för att stärka totalförsvarets förmåga (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:135 och 136). Den nya inriktningen på totalförsvaret, med bl.a. omfat- tande förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation, innebär att Fortifikations- verket måste anpassa sin verksamhet. Från att myndigheten i hög grad varit inriktad på avyttring av fastigheter, är nyinvesteringar och förvärv nu i fokus. Den beslutade för- mågeökningen medför bl.a. en fördubbling av investeringsvolymen fram , främst till följd av etablering av förband. fastighetsförvärv sker i en komplex kontext. Det finns tidsut- fästelser om när etableringar ska vara genomförda, krav på viss geografisk placering och avvägningar som behöver göras kopplade till fortifikatoriskt skydd. Vidare offent- liggörs etableringar och återinrättningar av förband innan förhandlingar om fastighets- förvärv har kunnat genomföras. Ytterligare en aspekt är att vissa förvärv avser för- 2021/22:1 Utgiftsområde 2 svarsanläggningar som kommer att ingå i det slutna beståndet, vilket är omgärdat av sekretess. Den beslutade utbyggnaden av totalförsvaret medför även krav på skyndsamhet vid fastighetsförvärven. Bestämmelser om förvärv och försäljning av egendom finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 7 § budgetlagen ska både förvärv genom köp eller byte och försäljning av egendom genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det. Det innebär att priset ska vara så fördelaktigt som möjligt för staten, att förvärv inte ska ske till överpris och att ovidkommande hänsyn inte ska tas vid förvärvet (prop. 2010/11:40 s. 153). Motsvarande bestämmelse fanns i den lag som föregick budgetlagen, lagen (1996:1059) om statsbudgeten, men avsåg då endast försäljning av egendom. Av för- arbetena till den senare lagen framgår att en restriktiv bedömning är påkallad vid prövningen av om det finns särskilda skäl att frångå kravet på affärsmässighet och att egendomens värde ska tillmätas betydelse vid bedömningen. Vidare anges att avsteg från principen om affärsmässighet inte bör göras utan godkännande vid försäljning av egendom som har ett betydande värde (prop. 1995/96:220 s. 104). Någon vägledning för vad som avses med betydande belopp anges inte i propo- sitionen. Värden upp till den beloppsgräns som tillämpas för när bemyn- digande behöver inhämtas vid försäljning av fast egendom enligt 8 kap. 2 § budget- lagen, , bör enligt regeringen dock aldrig anses vara betydande. Det innebär att regeringen för sådana objekt får besluta om avsteg från kravet på affärsmässighet, vid såväl försäljning som förvärv, om det finns särskilda skäl. I enlighet med vad som ovan anförts genomförs förvärv av fastigheter för försvars- ändamål ofta under särskilda förutsättningar. Med hänsyn till dessa förutsättningar, och de speciella fastigheter som förvärven avser, kan det vara svårt att värdera de aktuella objekten. Det medför att ett pris som något överstiger det bedömda mark- nadsvärdet i dessa fall kan bedömas vara förenligt med kravet på affärsmässighet. I vissa fall kan köpeskillingen avvika från marknadsvärderingen i sådan grad att vill- koren inte kan anses vara affärsmässiga. Detta trots att man från statens sida verkat för att få det mest fördelaktiga priset. Det gäller fastigheter där kraven på fastigheterna innebär att det saknas likvärdiga alternativ. Förvärvet ryms dock fortfarande inom den av godkända investeringsplanen och inom beslutade finansiella ramar. Mot bakgrund av att det enligt beslut från om totalförsvaret finns behov av att förvärva dessa objekt, och det förhållandet att det kan behöva ske skyndsamt, anser regeringen att det i dessa fall kan finnas särskilda skäl att avvika från kravet på affärs- mässigheten. Detta är dock en bedömning som får göras i varje enskilt fall. Som ovan redovisats framgår av förarbetena till den lag som föregick budgetlagen att regeringen, i fråga om försäljning av egendom, angett att avsteg från kravet på affärs- mässighet inte bör göras utan godkännande, trots att särskilda skäl finns, i de fall då egendomen är av betydande värde. Detta förhållningssätt bör även tillämpas vid förvärv. För förvärv som ska ingå i slutna bestånd finns det dock svårigheter med att inhämta bemyndigande i varje enskilt fall mot bakgrund av den sekretess som omgärdar dessa objekt. I stället bör beslut om totalförsvaret vara styrande för förvärven och hållas informerad på det sätt som gäller för sekretessbelagd information. bör därför godkänna att regeringen –2025 får besluta om avsteg från principen om affärsmässighet vid förvärv av fastigheter som ingår i det slutna beståndet av försvarsanläggningar, även om fastigheten har ett betydande värde, under förutsättning att det krävs för genomförande av beslut om totalförsvaret. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Fortv:s huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastig- heter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Myndighetens förvaltning av fastigheter avsedda för försvarsändamål och utvecklingen av detta fastighetsbestånd ska vara ändamålsenlig i förhållande till totalförsvarets behov (det militära och civila försvarets) så att den operativa förmågan i Försvarsmakten kan stärkas. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. Fortv ansvarar också för att etablera, för- valta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. I myndighetens uppdrag ingår också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att den kompetens som behövs för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. Fortv:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån i för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Infrastrukturella frågor och fastighetsförvaltning är centrala förutsättningar för att för- stärka det militära försvarets förmåga. Regeringen redogör för den försvarspolitiska inriktningen i utgiftsområde 6 Försvaret och samhällets krisberedskap. Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 godkänns som en riktlinje för investeringar (se tabell 5.15). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 5.15 Investeringsplan för 2022–2024 Anskaffning och utveckling av nya – byggnader, mark och annan fast Finansiering av anskaffning och Övrig kreditram (lån i – byggnader, mark och annan fast Övrig kreditram (lån i Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av Totalt varav investeringar i Källa: avseende investeringsplan för fastigheter 2021–2024 Vissa justeringar har gjorts jämfört med föregående års investeringsplan. Det beror t.ex. på olika tillkommande förvärv och investeringar mot bakgrund av propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30), ändrade kostnadsbedömningar och tidsförskjutningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 5.16 pågående och planerade investeringar , hangar/garage Kalixfors, flytt till Kalixfors , rull- och taxibana m.m. , överföring av området , kontor och lokal , vakt och entré , fjärrvärme och ledningar 2021/22:1 Utgiftsområde 2 , kombitvätthall för fordon , övnings- och vårdhall Skredsvik, huvudförläggning och , fastighetsförvärv i det öppna beståndet kopplat till , dränering fältytor och , konor och verkstäder , , logement, kontor, övningshall m.m. Anm.: Planerade investeringar som understiger –2024 ingår inte i tabellredovisningen ovan. 1Enligt Försvarsmaktens förändringsförslag. 2Enligt proposition Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). Källa: avseende investeringsplan för fastigheter 2021–2024. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Fortifikations- verket får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och mark- anläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 26 . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Skälen för regeringens förslag: Fortv disponerar en låneram i om 22 för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Den övriga krediten bör, med hänsyn till tidigare upplåning och de behov som brukarna har angett, utökas med 4 jämfört med föregående år. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta att Fortv får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 26 . SFV:s uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndigheten är att förvaltningen ska ske på ett sätt som inne- bär en god resurshushållning och en hög ekonomisk effektivitet, som fastig- heternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. Myndigheten ska inom sitt uppdrag bidra till ett hållbart byggande och en hållbar förvaltning. Förvaltningen av fastigheter ska tillgodose hyresgästernas behov av lokaler och ta hänsyn till deras nytta av de resurser som läggs på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för att finansiera underhållskostnader och löpande driftunderskott avseende bidragsfastigheterna. Större investeringar i pågående projekt Några av de större projekt som SFV kommer att arbeta med är bl.a. ombyggnad av kvarteret och renovering av kvarteret i samt arbete med övergripande säkerhet på . Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 godkänns som en riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar (se tabell 5.17). 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 5.17 Investeringsplan för SFV 2022–2024 Anskaffning och utveckling av nya – byggnader, mark och annan fast Finansiering av anskaffning och Övrig kreditram (lån i – byggnader, mark och annan fast Övrig kreditram (lån i Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av Totalt varav investeringar i Källa: SFV:s avvikelserapport avseende investeringsplan för fastigheter 2021–2024. Vissa justeringar har gjorts jämfört med föregående års investeringsplan. Investerings- planen –2024 omfattar av SFV planerade investeringar. Regeringen har ännu inte tagit ställning till flera av dessa. Frågan om ombyggnaden av operabyggnaden bereds fortsatt i . Av denna anledning innehåller tabell 5.17 endast kostnader för akuta renoveringsåtgärder avseende denna byggnad och inte övriga eventuella ombyggnadskostnader. Exempel på förändringar i förhållande till före- gående års investeringsplan är att en ombyggnation av universitetshuset i har tillkommit och att projektetbudgeten för ombyggnaden av kvarteret har justerats upp. Spridningen av covid-19 påverkar också SFV:s investerings- och under- hållsåtgärder, särskilt inom det utländska beståndet. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Tabell 5.18 SFV pågående och planerade investeringar och deras beräknade utfall –2024 Krubban, ombyggnad av Lejonet, renovering, byte och ombyggnad av VA- system i mark, tillbyggnation av kansli, , Kasern II, återställande efter brand, 2021/22:1 Utgiftsområde 2 , Kasern III, kajer och dykdalber, Anm.: SFV:s planerade investeringar med utfall –2023. Projekt som understiger ingår inte i tabellredovisningen ovan. Investeringar i bidragsfastigheter ingår inte eftersom de anslagsfinansieras och bokförs som underhåll. Källa: SFV:s avvikelserapport avseende investeringsplan för fastigheter 2021–2024. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst Skälen för regeringens förslag: SFV disponerar en låneram i om 15 för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och det behov som brukarna har angett, ligga kvar på samma nivå som föregående år. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta att SFV får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 . Tabell 5.19 Anslagsutveckling 1:10 Bidragsfastigheter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för underhåll av och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som SFV förvaltar. Anslaget får användas för utgifter för insatser för att utveckla bidragsfastigheter. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Skälen för regeringens förslag Tabell 5.20 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:10 Bidragsfastigheter Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Bidragsfastigheter- ökad omfattning och lagkrav. Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Förslaget innebär att anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ökas med 2022 för att genomföra åtgärder på de fastigheter som klassas som bidragsfastigheter. föreslås anslaget öka permanent med . beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär bl.a. att anslaget har ökats för att energieffektivisera bidragsfastigheter genom nyttjande av solceller. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter . beräknas anslaget till respektive . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: Vården och underhållet av de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Tabell 5.21 Beställningsbemyndiganden för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter 2021/22:1 Utgiftsområde 2 6Prognoser, redovisning, statistik och uppföljning Det övergripande målet för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärds- systemen är att utbetalningarna från välfärdssystemen ska vara korrekta, andelen felaktiga utbetalningar minska och fel motverkas (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2, bet. 2020/21:FiU2, rskr. 2020/21:150). I linje med det riksdagsbundna målet för den statliga förvaltningspolitiken (se avsnitt 2.3) har regeringen beslutat om följande mål för området prognoser, redovisning, statistik och uppföljning: –Prognoser samt analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen ska vara tillförlitliga och väldokumenterade. –Statistiken ska vara av god kvalitet och tillgänglig för användarna. Kostnaden för uppgiftslämnarna ska minska, statistikproduktionen vara effektiv och samordningen av statistiken utvecklas. 6.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Det övergripande målet för att minska de felaktiga utbetalningarna från välfärds- systemen infördes . Målet syftar till att ge en helhetsbild av arbetet med att mot- verka felaktiga utbetalningar och fusk inom de olika välfärdssystemen. Dessutom ska målet bidra till en samlad styrning och uppföljning. Uppföljningen av måluppfyllelsen kommer att baseras på en samlad analys av vilka åtgärder berörda statliga myndigheter har vidtagit, och vilken effekt de har haft på om- fattningen av de felaktiga utbetalningarna. Enhetliga återrapporteringskrav har beslu- tats i berörda myndigheters regleringsbrev och kommer att ligga till grund för de resul- tatindikatorer som kommer att användas. Eftersom målet gäller kan en samlad resultatredovisning på området göras först i budgetpropositionen . Målet att producera statistik av god kvalitet mäts bl.a. genom punktlighet i publicering, nöjdkundindex och allmänhetens förtroende. Tillgängligheten till statistiken mäts bl.a. genom antal tabeller i och uttag från () statistikdatabas () på myndighetens webbplats samt antal besök på webbplatsen. Kostnaderna för uppgiftslämnandet mäts genom uppgiftslämnarnas totala kostnader och kostnadsför- ändringen jämfört med föregående år. Effektiviteten i statistikproduktionen mäts genom produktivitetsförändringen. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 6.3.1Samlad styrning och uppföljning av arbetet med att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Omfattningen av felaktiga utbetalningar och utformningen av välfärdssystemen Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen har visat att både omfattningen av felaktiga utbetalningar och andelen misstänkta bidragsbrott är hög (SOU 2019:59). Av de totala utbetalningarna från välfärdssystemen 2018 (exklusive ålderspensionssystemet) bedömdes , eller utbetalningar om ca 18 mil- jarder kronor, vara felaktiga (SOU 2019:59 s. 139). Välfärdssystemens utformning bedöms vara en viktig orsak till felaktiga utbetalningar. Ersättningssystemens regelverk och konstruktion lägger grunden för myndigheternas förutsättningar att motverka felaktiga utbetalningar. Risken för felaktiga utbetalningar ökar när flera statliga myndigheter gemensamt ansvarar för ett ersättningssystem, och när företag eller andra externa aktörer med ekonomiska intressen är involverade, som t.ex. i fråga om statligt tandvårdsstöd, lönebidrag, nystartsjobb och ersättning för höga sjuklönekostnader. Även de uppskattade felnivåerna är höga i denna typ av ersättningssystem (SOU 2019:59 s. 98). Samlad styrning och uppföljning av arbetet mot felaktiga utbetalningar För att uppnå en samlad styrning och uppföljning av arbetet mot felaktiga utbetal- ningar har regeringen gett () i uppgift att stödja arbetet som ska bidra till att säkerställa att korrekta utbetalningar görs från välfärdssystemen. ESV ska för regeringen redovisa en samlad lägesbeskrivning av det arbete som har bedrivits av berörda myndigheter och aktörer för att säkerställa korrekta utbetal- ningar från välfärdssystemen, och föreslå vilka åtgärder som bör vidtas för att säker- ställa korrekta utbetalningar. Dessutom ska ESV för regeringen redovisa en fördjupad lägesbeskrivning, som bl.a. ska innehålla en bedömning av den totala omfattningen av felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen och analyser av orsa- kerna till dessa. Även denna redovisning kommer att ligga till grund för regeringens redovisning till . Därtill ska Arbetsförmedlingen, , , och i sina respektive årsredovisningar för 2021 redovisa hur de bidrar till måluppfyllelsen och vilka insatser som har genomförts för att uppnå målet. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har i regleringsbrevet fått i uppdrag att identifiera risker för felaktiga utbetalningar och bidragsbrott inom arbetslöshetsförsäkringen. De ovan nämnda myndigheterna ska dessutom åter- kommande studera riskerna för och omfattningen av felaktiga utbetalningar av olika ersättningar. Vidare har ett råd för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen inrättats vid ESV. Rådet består av ledamöter från Arbetsförmedlingen, , , , , Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen, , , och Skatte- verket. Rådet ska främja samverkan mellan de myndigheter som är representerade i rådet, vara ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte samt diskutera åtgärder mot felaktiga utbetalningar. Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av möjligheterna att stärka arbetet med att bekämpa bidragsbrott mot . 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Arbetsförmedlingen (dir. 2021:39). Syftet med uppdraget är att säkerställa en ända- målsenlig och effektiv hantering för att därigenom minska antalet felaktiga utbetal- ningar och bidragsbrott i de ekonomiska förmåner och stöd som hanteras av myndig- heterna. I uppdraget ingår även att analysera för- och nackdelar med ett administrativt sanktionssystem för vissa bidragsbrott, med särskilt beaktande av arbetslöshetskas- sornas särart, samt utarbeta de författningsförslag som krävs för att inrätta ett sådant system. analyserar prognosfel för en rad makroekonomiska variabler, såsom BNP-tillväxt, arbetslöshet, inflation och offentligfinansiellt sparande. Prognosfelen för åtta nyckelvariabler jämförs med totalt 17 andra prognosmakares motsvarande fel, däribland regeringens. Jämförelsen av prognoser görs för inne- varande och nästkommande års utfall, och för två olika utvärderingsperioder: det innevarande året respektive de tre föregående åren. På grund av de stora effekter som spridningen av sjukdomen covid-19 haft på ekonomin fokuserar den senaste utvärderingen på prognoserna gjorda . De snabba förändringarna som skedde medförde också att det var av mycket stor betydelse när prognoserna gjordes och vilken informationsmängd som då fanns tillgänglig. För prognoser avseende 2020 rankar sig i de flesta fall bland topp tre, men aldrig sämre än bland de sex främsta prognosmakarna. För den längre utvär- deringsperioden har haft den bästa prognosprecisionen för samtliga variabler förutom BNP-tillväxten, där precisionen i stället var näst bäst och saknade omotiverade systematiska fel. Myndighetens analys är förankrad i national- ekonomisk teori och empiri. ESV har utvärderat myndighetens prognoser för perioden –2019. Utvärderingen visar att myndighetens prognosprecision överlag är i linje med andra prognosmakares precision, men att det finns förbättringspotential för vissa variabler (se Utvärdering av prognoser 2012–2019, ESV dnr 2019-00962-4). ESV har justerat sina prognosmetoder utifrån slutsatserna i utvärderingen. påver- kades dock prognosverksamheten i hög grad av pandemin. De extra ändringar i statens budget som beslutades innebar fler bedömningar av effekterna av utgiftsökningar och skattesänkningar. Osäkerheten var stor när det gällde vilken effekt spridningen av covid-19 skulle få på ekonomin och hur förslagen skulle påverka de offentliga finanserna. ESV presenterade därför alternativ- scenarier som komplement till prognosen, och publicerades en uppdatering av det ekonomiska läget, eftersom risken var stor för en svagare utveckling än den som publicerats i marsprognosen. ESV konstaterar i sin rapport 2020 att myndigheten, liksom andra prognosmakare, överskattade pandemins negativa effekter på BNP-tillväxten och skatteintäkterna 2020, framför allt i de prognoser som gjordes . I de prognoser som gjordes överskatta- des statens utgifter. Jämförelser mellan olika prognosmakares träffsäkerhet avseende utvecklingen försvåras av att de snabbt skiftande förutsättningarna inneburit att det spelat ovanligt stor roll en prognos har gjorts. 2021/22:1 Utgiftsområde 2 Statistik av god kvalitet Punktligheten i SCB:s statistikpublicering enligt fastställd tidsplan uppgick till 98 pro- cent 2020 och var således fortsatt hög, om än något lägre än föregående år (se tabell 6.1). Överensstämmelsen mellan avsedd och faktisk publiceringsdag för månads-, kvartals- och årsstatistiken uppgick till mellan . gjordes 32 korrigeringar av publicerad statistik, vilket var samma antal som 2019, varav en bedömdes som allvarlig. Antalet interna felrapporter uppgick till 65, vilket innebar en ökning jämfört med , då antalet felrapporter uppgick till 50.