prop · H903222 · 2022-04-27 00:00:00 — Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om tullfrihet inom området för sådana överenskommelser och internationella konventioner som avses i artikel 128.1 b, c, d, e och f i rådets förordning (EG) nr 1186/2009 av om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse, i den ursprungliga lydelsen. Sådana situationer avser befrielse från tull •som beviljas på grund av internationella överenskommelser eller överenskommelser om högkvarter, i vilka antingen ett tredjeland eller en internationell organisation är avtalsslutande part, inklusive den befrielse som beviljas vid internationella möten, •som beviljas i samband med internationella överenskommelser som träffas av alla medlemsstater och gäller inrättandet av en kulturell eller vetenskaplig institution eller organisation under internationell rätt, •som beviljas i samband med kulturella, vetenskapliga eller tekniska samarbetsavtal som träffas med tredjeland, •som har införts enligt överenskommelser som träffats med tredjeland och som föreskriver gemensamma åtgärder för skydd av människor eller miljö, •som har införts enligt överenskommelser som träffats med angränsande tredjeländer och som motiveras av arten av gränshandel med dessa länder, och •enligt villkor i en internationell konvention som inte omfattas av någon av kategorierna ovan och som är ansluten till, om tullfrihet godkänts enligt förfarandet i artikel 128.2 i rådets förordning (EG) nr 1186/2009 av om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås att tullfriheten ska regleras direkt i lagen och att regeringen får rätt att meddela föreskrifter. I promemorian har bemyndigandet även en annan utformning. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: är bundet av överenskommelser som innebär att vissa varor för visst syfte ska få införas tullfritt. I vissa fall har överenskommelserna implementerats i svensk rätt genom att de har förts in i lagen om immunitet och privilegier samt reglerats i 4 § TFL. Det gäller överenskommelser om internationella organisationer, främmande stats militära styrka och Natohögkvarter. De överenskommelser som förts in i lagen om immunitet och privilegier baseras i sin tur på den typen av överenskommelser som finns i artikel 128.1b–f i rådets förordning (EG) nr 1186/2009 av om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse. är dock även bundet av överenskommelser om tullfrihet med tredjeland som har ingåtts bilateralt och överenskommelser med organisationer som måste följa genom medlemskapet i EU. Exempel på det senare är överenskommelser som har ingåtts av Euratom eller andra EU-organ för EU:s räkning. Sådana överenskommelser omfattas inte av nuvarande 4 § TFL. Det finns dessutom överenskommelser om tullfrihet som av olika skäl inte omfattas av lagen om immunitet och privilegier, exempelvis för att överenskommelsen inte gäller en internationell organisation. Som framgår av 4 § lagen om immunitet och privilegier omfattar den lagen inte heller immunitet och privilegier som följer av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. För att tullfrihet ska kunna medges med anledning av dessa typer av överenskommelser finns det därför behov av att det regleras i en författning som gäller i . Rådets förordning (EG) nr 1186/2009 av om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse ger utrymme för att medge sådan tullfrihet. Vid en samlad bedömning anser regeringen därför att det behöver regleras att tullfrihet kan medges i enlighet med vissa överenskommelser som inte täcks av 4 § TFL. En sådan reglering behövs för att säkerställa att lever upp till samtliga åtaganden om tullfrihet som har förbundit sig till genom överenskommelser. För att täcka in olika typer av överenskommelser som kan bli aktuella föreslås därför ett 2021/22:222 bemyndigande för regeringen att kunna meddela föreskrifter om sådan tullfrihet. I förordningen (1994:1605) om tullfrihet m.m. kan det tydliggöras vilka överenskommelser som är bundet av, t.ex. genom en lista över ingångna överenskommelser. Det är inte heller ovanligt att överenskommelser av dessa slag medger för parterna att bestämma om kompletterande regler för vissa förfaranden. Ett konkret exempel är att det i en överenskommelse med tullfrihetsbestämmelser kan finnas regler om avyttring (vanligtvis att tull ska betalas om varorna säljs eller överlåts på annat sätt) men där överenskommelsen ger parterna möjlighet till avvikande regler i form av exempelvis en tidsfrist (i likhet med Protokoll [nr 7] om Europeiska unionens immunitet och privilegier), efter vilken varorna kan överlåtas tullfritt. Regeringen har en möjlighet, i enlighet med 10 § 2 TFL, att meddela föreskrifter till utfyllnad av regler om tullförmåner i handelsöverenskommelser som EU har ingått. Med handelsöverenskommelser menas dock i det sammanhanget frihandelsavtal med tredjeland. Möjligheten omfattar därmed inte sådana överenskommelser och internationella konventioner som föreslaget bemyndigande tar sikte på. Det finns därför även av den anledningen skäl att möjliggöra för regeringen att kunna meddela föreskrifter om tullfrihet inom området för sådana överenskommelser och internationella konventioner. Ett tillägg i 10 § TFL, i form av en ny fjärde punkt, ska därför införas som gör det möjligt för regeringen att meddela föreskrifter om tullfrihet inom området för sådana överenskommelser och internationella konventioner som avses i artikel 128.1 b, c, d, e och f i rådets förordning (EG) nr 1186/2009 av om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse, i den ursprungliga lydelsen. En statisk hänvisning har valts för att det ska bli förutsebart vad regeringens föreskrifter kan komma att innefatta. 5.3Tidpunkten för när tullfrihet börjar gälla ändras i enlighet med gällande EU-rätt Regeringens förslag: Tullfrihet ska fortsätta att gälla om det har gått från den dag då tulldeklarationen godtogs av till den dag varan fick en annan användning. Promemorian behandlar inte frågan. Remissinstanserna: Under remissförfarandet har i sitt yttrande framfört att 6 § andra stycket TFL bör ändras så att det framgår att tidsfristen ska räknas från och med den dag tulldeklarationen godtogs av , i stället för när den ingavs. Enligt behövs ändringen för att den svenska lagstiftningen ska stämma överens med EU- rätten. Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 § första stycket TFL bortfaller tullfrihet i fall som avses i 4 och 5 §§ om varorna efter införseln används i strid med de för tullfriheten gällande reglerna. I sådana fall ska detta utan dröjsmål anmälas för och tullen för varan betalas. Av andra stycket samma paragraf framgår att tullfriheten består om mer än fem år förflutit från den dag då tulldeklarationen ingavs till till den dag varan får annan användning. Regeringen får föreskriva om för vissa varor. Enligt artikel 172.1 i och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen (tullkodexen) ska tulldeklarationer godtas av tullmyndigheterna förutsatt att de varor som de avser har anmälts till tullen. Av artikel 172.2 i tullkodexen framgår att den dag då tullmyndigheten godtar tulldeklarationen ska vara den dag som används för tillämpningen av bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklareras och för alla import- eller exportformaliteter. Regeringen anser, i likhet med , att de svenska tullfrihetsbestämmelserna inte stämmer överens med i denna del. Därför bör tidpunkten från vilken perioden räknas enligt 6 § andra stycket TFL vara den dag då tulldeklarationen godtogs av i stället för den dag tulldeklarationen ingavs till . Ändringen innebär i en klar majoritet av fallen inte någon skillnad för den enskilde. Enligt får tulldeklarationen i de allra flesta fall statusen ”godtagen” eller minuter efter att den fått status som ”ingiven”. Det kan dock hända att deklarationen, som en konsekvens av de valideringar som sker i verksamhetssystemen, blir föremål för tullkontroll efter att den har uppnått status som ”ingiven” men innan den har uppnått status som ”godtagen”. I sådana fall kan tidsrymden vara längre, men sällan eller timmar. Trots den till synes begränsade praktiska betydelsen av att tidsfristen räknas från tidpunkten för tulldeklarationens godtagande, är det enligt regeringen av vikt att ändringen genomförs. Som framgår av artikel 172.2 i tullkodexen ska nämligen den dag då tullmyndigheten godtar tulldeklarationen vara den dag som används för tillämpningen av bestämmelserna om det tullförfarande för vilket varorna deklareras och för alla andra import- eller exportformaliteter. Därutöver får ändringen betydelse för tillämpningen av artikel 77.2 i tullkodexen, där det framgår att tullskulden ska uppkomma då tulldeklarationen godtas. Med tullskuld avses en persons skyldighet att betala den importtull eller den exporttull som gäller för särskilda varor enligt gällande tullagstiftning. Ytterligare en anledning till ändringen är att en tulldeklaration kan ges in innan varornas ankomst anmäls. Om varorna inte anmäls anses tulldeklarationen, enligt artikel 171 i tullkodexen, inte ha ingivits. Att en tulldeklaration är ingiven behöver således inte betyda att det rent faktiskt kommer att ske en import, här manifesterad genom att varornas ankomst anmäls. Att varornas ankomst har anmälts är en förutsättning för att varan därefter ska kunna övergå till fri omsättning i unionen. Ändringen, som bedöms vara av mindre beskaffenhet och endast beröra , ska föras in i 6 § andra stycket TFL. För att säkerställa en enhetlig rättstillämpning kommer regeringen även att se över nödvändiga följdändringar i TFF. Den föreslagna ändringen har inte remitterats då det endast bedöms vara som berörs av den. Ändringen är dessutom i sig av mindre beskaffenhet. 2021/22:222 5.4 Redaktionella och språkliga ändringar görs för att hänvisa till aktuella EU-förordningar och för att tydliggöra när annan relevant lagstiftning är Regeringens förslag: Hänvisningar till EG-förordningar som är i kraft ska ersättas med hänvisningar till aktuella EU- förordningar. En precisering av en hänvisning ska göras för när tullfrihet för varor kan beviljas till främmande stats beskickning eller konsulat eller en beskicknings- eller konsulatmedlem eller dennes familj. En hänvisning ska införas om att bestämmelser om tullfrihet finns i Protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier. Ordet gemenskapsrätten ska bytas ut mot unionsrätten i en rubrik i lagen om tullfrihet m.m. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Promemorians förslag till lagtext har i vissa delar en annan språklig utformning. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslagen. Skälen för regeringens förslag: TFL är i vissa delar inte uppdaterad, vad gäller hänvisningar till relevanta EU-förordningar. En uppdatering av 1 § TFL behöver därför göras, med hänvisningar till relevanta EU- förordningar om skydd mot dumpad eller subventionerad import. De aktuella förordningarna är •Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2016/1036 av om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i unionen, •Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2016/1037 av om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i unionen, •Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2017/2321 av om ändring av förordning (EU) nr 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i unionen och förordning (EU) nr 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i unionen, och •Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2018/825 av om ändring av förordning (EU) nr 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i unionen och förordning (EU) nr 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i unionen. Även hänvisningarna till de förordningar som avser annan marknadsstörande import än dumpad eller subventionerad import behöver uppdateras. Dessa är och rådets förordning (EU) nr 2015/936 av om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import (omarbetning), och rådets förordning (EU) nr 2015/478 av om gemensamma importregler, samt och rådets förordning (EU) nr 2015/755 av om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer. Av 4 § TFL framgår att tullfrihet gäller för varor som deklareras för övergång till fri omsättning för främmande stats beskickning eller konsulat eller en beskicknings- eller konsulatsmedlem eller dennes familj enligt lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. Av 2 § lagen om immunitet och privilegier framgår att främmande stats beskickning och beskickningsmedlemmar jämte deras familjer och betjäning samt diplomatiska kurirer åtnjuter immunitet och privilegier enligt den i avslutade konventionen om diplomatiska förbindelser. Det framgår av artikel 36 och 37.2 i nämnda konvention att tullfrihet ska medges till beskickningens administrativa och tekniska personal och dennes familjemedlemmar för föremål avsedda för beskicknings officiella bruk samt föremål avsedda för diplomatisk företrädares eller medlems av dennes familj, vilken tillhör dennes hushåll, personliga bruk, däri inbegripet föremål avsedda för dennes installerande. Enligt 3 § lagen om immunitet och privilegier åtnjuter främmande stats konsulat och konsulatsmedlemmar jämte deras familjer och betjäning samt konsulära kurirer även immunitet och privilegier enligt den i avslutade konventionen om konsulära förbindelser. Artikel 50 och 62 i nämnda konvention föreskriver att tullfrihet ska gälla för föremål avsedda för tjänstebruk vid konsulatet samt föremål avsedda att användas för personligt bruk av konsul eller sådan medlem av dennes familj som tillhör dennes hushåll, däri inbegripet föremål avsedda för dennes installerande. Även anställda på konsulatet ska åtnjuta tullfrihet för föremål som införs vid tiden för deras första installerande och för vissa föremål för tjänstebruk vid konsulat som företräds av honorärkonsul. Genom att förtydliga i TFL att tullfrihet ska beviljas för varor i enlighet med 2 och 3 §§ lagen om immunitet och privilegier, som i sin tur hänvisar till nämnda Wienkonventioner blir det tydligare vilken krets och vilken typ av varor som omfattas av tullfriheten. Övriga bestämmelser i lagen om immunitet och privilegier är nämligen inte relevanta i sammanhanget. Regeringen får enligt 7 § 2 TFL meddela föreskrifter om tullfrihet för varor som införs av en person som återvänder hit efter att på grund av sitt arbete ha vistats i tredjeland . Begreppet varor som införs är inte längre aktuellt i den här delen av förfarandet utan i stället används begreppet personlig egendom som deklarerats för övergång till fri omsättning, i rådets förordning (EG) nr 1186/2009 av om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse. Definitionen av ”personlig egendom” framgår av artikel 2. 1 c i nämnda förordning. Personlig egendom definieras där som all egendom avsedd för de berörda personernas personliga bruk eller för att användas i deras hushåll. Begreppet ”deklareras för övergång till fri omsättning” används i såväl nämnda förordning som i tullkodexen för den delen av förfarandet. För att det ska bli tydligare vad som avses och vilken del av förfarandet i 7 § andra punkten TFL som är aktuell ska samma begrepp användas i TFL som i den EU-rättsliga regleringen. 2021/22:222 Ändringarna av de aktuella EU-förordningarna ska föras in i 1 § TFL och preciseringen att tullfrihet ska beviljas enligt 2 och 3 §§ lagen om immunitet och privilegier ska föras in i 4 § TFL. En ändring ska även göras i 7 § 2 TFL, för att reflektera de begrepp som används i . Ett tillägg ska dessutom göras i 1 § TFL, om att bestämmelser om tullfrihet utöver vad som framgår av rådets förordning (EG) nr 1186/2009 av om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse även finns i Protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier. En sådan hänvisning behövs för att beskrivningen av var det finns bestämmelser om tullfrihet ska vara rättvisande. Slutligen ska ordet gemenskapsrätten bytas ut till unionsrätten i rubriken närmast före 8 § i TFL, för att bestämmelsen ska anpassas till Lissabonfördraget. Regeringens förslag: Ändringarna i lagen om tullfrihet m.m. ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det saknas behov av övergångsbestämmelser. Promemorian behandlar inte frågorna. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har väckt frågan om ikraftträdande eller övergångsbestämmelser. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det är angeläget att ändringarna i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. träder i kraft , inte minst med hänsyn till syftet att åstadkomma överensstämmelse med gällande EU-rätt. har berett frågan med och myndigheten har redogjort för att ändringarna i lagen om tullfrihet m.m. även kommer att behöva medföra ändringar i förordningen (1994:1605) om tullfrihet m.m. Lämpligen bör dessa förordningsändringar träda i kraft som ändringarna i nämnda lag. Enligt kommer sådana förordningsändringar med största sannolikhet även att medföra behov av ändringar i föreskrifter. För att hinna med att genomföra sådana ändringar skulle det, enligt , vara fördelaktigt om ändringarna i lagen om tullfrihet m.m.träder i kraft . Mot bakgrund av att det sannolikt kommer att behöva genomföras omfattande ändringar i förordningen om tullfrihet m.m. och att dessa bör träda i kraft som ändringarna i lagen om tullfrihet m.m. föreslår regeringen att ändringarna träder i kraft . Regeringen ser inte något behov av övergångsbestämmelser. Förslaget till det nya bemyndigandet i 10 § andra stycket 2 lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. (TFL), som ger regeringen rätt att meddela föreskrifter om tullfrihet inom området för sådana överenskommelser och internationella konventioner som avses i artikel 128.1 b, c, d, e och f i rådets förordning (EG) nr 1186/2009 av om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse, i den ursprungliga lydelsen, innebär att regeringen får möjlighet att införa en rättslig grund för den tullfrihet som följer av vissa överenskommelser. De ekonomiska konsekvenserna av åtaganden om tullfrihet med anledning av sådana överenskommelser övervägs och avgörs i varje enskilt fall när beslutar att ingå överenskommelserna. Det ekonomiska utfallet i form av uteblivna tullintäkter till staten beror helt på vilken vara eller vilka varor som tullfrihet medges för och i vilken utsträckning överenskommelserna nyttjas. Troligtvis rör det sig om enstaka ansökningar på årsbasis. Införandet av ett bemyndigande innebär dock i sig inte några ekonomiska konsekvenser. De föreskrifter om vissa förfaranden som regeringen får rätt att meddela föreskrifter om, vad gäller såväl internationella överenskommelser som EU:s institutioner och organ samt personer knutna till dessa, bedöms ha ringa betydelse. Sådana föreskrifter kan t.ex. handla om tidsfrister som innebär att tull trots allt ska betalas om varor överlåts innan tidsfristen löpt ut. I sammanhanget är det viktigt att ha i åtanke att tullfrihet som ska medges till nämnda krets gäller för varor som importeras från tredjeland, och inte varor som redan finns på EU:s inre marknad. För varor på EU:s inre marknad gäller redan fri rörlighet. Den ändring i 6 § TFL som innebär att tullfrihet ska gälla om förflutit från den dag då tulldeklarationen godtogs av till den dag varan får annan användning, bedöms vara av ringa betydelse och påverkar inte den enskildes möjlighet att få tullfrihet beviljad. De praktiska konsekvenserna är försumbara eftersom det bedöms röra sig om en högst begränsad tidsförskjutning. När det gäller budgetära konsekvenser för , som är den myndighet som berörs i form av viss ökad ärendehantering till följd av de föreslagna ändringarna, är bedömningen att eventuella kostnader som uppstår kan hanteras inom befintlig ekonomisk ram. Förslagen bedöms inte ha några ekonomiska konsekvenser i övrigt. Förslagen bedöms inte heller ha några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen eller för sysselsättningen eller offentlig service i olika delar av landet. De bedöms inte heller ha någon betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. Förslagen bedöms slutligen inte ha någon betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 2021/22:222 8 Förslaget till lag (1994:1547) om tullfrihet m.m. 1 § Bestämmelser om frihet från tull i vissa fall finns i rådets förordning (EG) nr 1186/2009 av om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse och i Protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier. Bestämmelser om upphävande av importtullar på vissa vapen och militär utrustning finns i rådets förordning (EG) nr 150/2003 av om upphävande av importtullar på vissa vapen och militär utrustning. Bestämmelser om tullförmåner finns även i handelsöverenskommelser som Europeiska unionen (EU) har ingått. Bestämmelser om ursprung som medför förmånsbehandling för varor finns i och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen och de förordningar som meddelas med stöd av den förordningen. Bestämmelser om skydd mot dumpad eller subventionerad import finns i –och rådets förordning (EU) nr 2016/1036 av om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i unionen, –och rådets förordning (EU) nr 2016/1037 av om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i unionen, –och rådets förordning (EU) nr 2017/2321 av om ändring av förordning (EU) 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i unionen och förordning (EU) nr 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i unionen, och –och rådets förordning (EU) nr 2018/825 av om ändring av förordning (EU) nr 2016/1036 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i unionen och förordning (EU) nr 2016/1037 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i unionen. Bestämmelser om annan marknadsstörande import än dumpad eller subventionerad import finns i –och rådets förordning (EU) nr 2015/755 av om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer, –och rådets förordning (EU) nr 2015/936 av om gemensamma bestämmelser för import av textilprodukter från vissa tredjeländer som inte omfattas av bilaterala avtal, protokoll eller andra överenskommelser eller av andra särskilda unionsbestämmelser för import, och –och rådets förordning (EU) nr 2015/478 av om gemensamma importregler. I denna lag finns kompletterande bestämmelser till de i första, andra och tredje styckena angivna bestämmelserna. Paragrafen upplyser om unionsrätt rörande tullfrihet i vissa fall, unionsrätt i form av internationella avtal om bl.a. tullförmåner som EU slutit med andra länder än EU:s medlemsstater och unionsrätt om skydd mot dumpad eller subventionerad import. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. I paragrafens första stycke införs en hänvisning till Protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier, i syfte att täcka in de bestämmelser om tullfrihet som finns i protokollet och som gäller i Prop. 2021/22:222 förhållande till . Ändringarna i andra och tredje stycket kommer sig av att ett flertal av de EU-förordningar som räknas upp i paragrafen har upphävts. Hänvisningarna till dessa förordningar ersätts med hänvisningar till nu gällande förordningar. I övrigt görs en redaktionell justering i paragrafen som inte innebär någon materiell ändring.