prop · H903109 · 2022-02-15 00:00:00 — Därav uppgick ersättning till offentliga försvarare med 1 847 411 tkr och till målsägandebiträden med 462 260 tkr. Summan därav är 2 309 671 tkr, vilket utgör . 83 § myndighetsförordningen (2007:515). 91 § förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion. 104 § 4 myndighetsförordningen (2007:515). 114 § förordningen (2007:1073) med instruktion för . 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ska även följa förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll (FISK). I föreskrifter som har meddelat finns även krav på en process för intern styrning och kontroll vid domstolarna. Vid tingsrätterna är lagmannen skyldig att genomföra den interna styrning och kontroll som ansvarar för.12 Kravet på en god hushållning i staten riktar sig i första hand till regeringen och myndighetsledningar. Det innebär att regeringen och myndighetsledningen i sin styrning ska säkerställa att det finns processer som tillgodoser detta krav. När granskar hanteringen av ersättningsanspråk utifrån kravet på god hushållning tar vi därför inte sikte på den prövning som domaren gör i det enskilda fallet. Om det finns ändamålsenliga processer borde dock följden bli att domstolen, vid prövningen av ersättningsanspråk, i större utsträckning hushållar väl med statens medel. Vi utgår till att börja med från bestämmelserna i . FISK bygger på den så kallade COSO-modellen som är bästa praxis och god sed inom intern kontroll.13 Det innebär följande: •Ha en god intern kontrollmiljö. •Hantera identifierade risker med lämpliga kontrollåtgärder. •Ha lämplig och fungerande information och kommunikation. •Genomföra uppföljningar/övervakning. FISK föreskriver att det ska finnas en process för intern styrning och kontroll som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sina uppgifter, uppnår verksamhetens mål och uppfyller de krav som framgår av 3 § myndighets- förordningen.14 Dessa krav innebär framför allt att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt och att man hushållar väl med statens medel. en myndighet ska följa FISK betyder att den omfattas av formella krav på hur den interna kontrollen ska vara upplagd. Processen ska även förebygga att verksamheten utsätts för oegentligheter.15 121 a § förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion. 13FISK bygger på den så kallade COSO-modellen som är bästa praxis och god sed inom intern kontroll. COSO står för , vilket är en amerikansk organisation som bildades på initiativ av , , , in Business samt . 142 § förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. 152 § förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. R I K S R E V I S I O N E N E R S Ä T T N I N G T I L L R Ä T T S L I G A B I T R Ä D E N I B R O T T M Å L Myndighetsledningen ansvarar för att uttala sig om att verksamheten uppfyller kraven på en god intern kontroll i årsredovisningen.16 Tingsrätterna är egna myndigheter, men det är generaldirektören för som ansvarar för att det finns en process för intern styrning och kontroll inom Domstolar som fungerar på ett betryggande sätt. Respektive domstolschef är dock skyldig att genomföra den interna styrning och kontroll som ansvarar för.17 Vidare utgår vi från bestämmelserna om ersättning i och lagen om (1988:609) om målsägandebiträde. Där framgår att offentliga försvarare och målsägandebiträden har rätt till skälig ersättning och att ersättningen för arbete ska bestämmas med utgångspunkt från den tidsåtgång som är rimlig med hänsyn till uppdragets art och omfattning och med tillämpning av en timkostnadsnorm.18 I de fall ersättningen inte ska bestämmas enligt taxa eller om den begärda ersättningen avviker från fastställd taxa föreskriver 20 § rättshjälpsförordningen (1997:404)19 följande krav på kostnadsräkningen: •Kostnadsräkningen ska innehålla en arbetsredogörelse. •Arbetsredogörelsen ska vara så utförlig att ersättningsanspråkets skälighet kan bedömas. •Arbetsredogörelsen ska innehålla uppgift om tidsåtgång för varje åtgärd som inte är rutinmässig. •Den som åberopar särskilda omständigheter, såsom att uppdraget varit särskilt svårt eller krävande ska ange dessa. •Den tid som har lagts ned på uppdraget och när arbetet påbörjades ska anges. Om förhandlingen i tingsrätten inte överstiger och ska, som huvudregel, brottmålstaxor för offentliga försvarare och målsägandebiträden tillämpas. Mer om detta finns beskrivet i kapitel 2. När det gäller regeringens roll utgår vi från 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) som föreskriver hög effektivitet och god hushållning i staten. 162 kap. 8 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 17Domstolsverkets årsredovisning 2019, s. 140. Jämför 1 a § förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion. 18Se 21 kap. 10 § samt 5 § lagen (1988:609) om målsägandebiträde jämfört med 27 § rättshjälpslagen (1996:1619). 19Hur ersättningen ska bestämmas framgår av 21 kap. 10 § samt 2 och 3 §§ förordningen (1997:406) om offentlig försvarare när det gäller offentliga försvarare. För målsägandebiträden framgår det av 5 § lagen (1988:609) om målsägandebiträde, 27 § rättshjälpslagen (1996:1619) och 3 § förordningen (1997:408) om målsägandebiträde. Av dessa bestämmelser framgår att kraven på kostnadsräkningar i rättshjälpsförordningen även gäller för kostnadsräkningar för offentliga försvarare och målsägandebiträden. 10R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.4 Metod och genomförande Granskningen bygger på vedertagen revisionsmetod för att granska intern styrning och kontroll i statlig verksamhet. Vi har inhämtat underlag via intervjuer samt relevant dokumentation från och sex utvalda tingsrätter som har störst volym av brottmål i respektive hovrätts domkrets. Dessa är , , , , och tingsrätter. På respektive utvald tingsrätt har vi intervjuat två domare och administrativt ansvarig tjänsteman. Vi har även intervjuat företrädare för de externa organ som ingår i kontrollsystemet för ersättning till rättsliga biträden: , Justitiekanslern () samt (). Se mer om detta i bilaga 1. Vi har även granskat hanteringen av ersättningsanspråk i ett slumpmässigt urval av 49 brottmål vid de sex ovan nämnda tingsrätterna. I granskningen har vi tagit del av kostnadsräkningar, beslut om ersättning och övriga handlingar i dessa mål i syfte att undersöka vilka risker som finns i kontrollen av ersättningsanspråken. Denna del av granskningen har utförts av före detta . Se mer om detta i bilaga 2. För att visa skillnader i utfall har vi inhämtat ett flertal statistiska uppgifter från . Vi har också med statistik som grund undersökt utfallet av överklagade ersättningsanspråk. Även företrädare för huvudmannen, , har blivit intervjuade. Före detta har varit referensperson i granskningen. Företrädare för de granskade tingsrätterna, och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. R I K S R E V I S I O N E N E R S Ä T T N I N G T I L L R Ä T T S L I G A B I T R Ä D E N I B R O T T M Å L 2Tingsrätternas hantering av rättsliga biträdens ersättningsanspråk Offentliga försvarare och målsägandebiträden har rätt till skälig ersättning för arbete, tidsspillan och utlägg som uppdragen kräver. Detta kapitel redogör översiktligt för hur det går till när tingsrätterna hanterar ersättningsanspråken. En närmare beskrivning av regelverket finns i bilaga 3. 2.1 Formerna för ersättning Det finns två metoder för att ersätta rättsliga biträden i brottmål. Den ena metoden är att ersättningen utgår från en brottmålstaxa, den andra är att biträdet yrkar ersättningsanspråk efter vad som är skäligt i målet. Brottmålstaxan tillämpas om huvudförhandlingen inte överstiger och . Om det gäller ersättning till offentlig försvarare ska det vara endast en tilltalad och en offentlig försvarare. Om det gäller ersättning till målsägandebiträde ska det vara en målsägande, en tilltalad och ett målsägandebiträde. Ersättningen enligt taxan omfattar allt arbete som biträdet har utfört inklusive ersättning för 1 timmes tidsspillan och normala omkostnader.20 Det finns två dimensioner som taxan är uppbyggd kring. Den ena är förhandlingstidens längd. Förhandlingstiden är indelad i 16 stycken Den andra dimensionen avser målens komplexitet, och är uppdelad i fyra nivåer: 1) basarvode, 2) om det har varit häktningsförhandling, 3) om en rättspsykiatrisk undersökning ägt rum, samt 4) om både häktningsförhandling och rättspsykiatrisk undersökning har ägt rum. Taxan får överskridas, det vill säga rätten21 får besluta om ersättning med avsteg från taxan, om målet har krävt avsevärt mer arbete än normalt och om arbete har varit påkallat och utförts . 2.1.2 Yrkande av ersättning När brottmålstaxan inte är tillämplig, eller biträdet har yrkat ersättning utöver taxan, ska biträdet lämna in en kostnadsräkning avseende nedlagd arbetstid, tidsspillan22 och eventuella omkostnader. Rätten ska därefter bedöma skäligheten 201 § föreskrifter om brottmålstaxa för offentlig försvarare i tingsrätt och hovrätt (DVFS 2020:23) samt föreskrifter om brottmålstaxa för målsägandebiträde i tingsrätt och hovrätt (DVFS 2020:27). 21Det vill säga juristdomare och nämndemän. 22Förlust av tid som det hade gått att arbeta under, till exempel till följd av inställda förhandlingar, förflyttningar, m.m. 12R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N När det gäller nedlagt arbete ska detta bestämmas med utgångspunkt från den tidsåtgång som är rimlig med hänsyn till uppdragets art och omfattning samt med tillämpning av en timkostnadsnorm. Vid denna bedömning tillämpas en timkostnadsnorm som fastställs för varje år.23 Rätten har dock möjlighet att avvika uppåt eller nedåt från denna om till exempel biträdets skicklighet och omsorg i uppdraget ger anledning till det. Kostnadsräkningen ska innehålla en arbetsredogörelse som är så utförlig att skäligheten i ersättningsanspråket kan bedömas och ange tidsåtgång för varje åtgärd som inte är rutinmässig. Om biträdet åberopar några särskilda omständigheter, såsom att uppdraget varit särskilt svårt eller krävande, ska dessa anges.24 2.2 Rättens prövning av ersättningsanspråk Att hantera ersättningsanspråk från rättsliga biträden i brottmål sker på två olika sätt beroende på om rätten har hållit huvudförhandling25 i målet eller om biträdet endast varit förordnad under en förundersökning. I det första fallet lämnar biträdet efter avslutad huvudförhandling in en kostnadsräkning till rätten där det framgår vilken ersättning som yrkas för nedlagt arbete enligt brottmålstaxan, eller om denna inte tillämpas för faktiskt nedlagt arbete jämte ersättning för tidsspillan och utlägg. En kostnadsräkning är alltså inte en faktura, utan ett anspråk på ersättning som biträdet yrkar och som rätten har att pröva om det är skäligt. Denna prövning gör rätten när den överlägger efter avslutad huvudförhandling. Detta sker vanligen i slutet av överläggningen, sedan frågorna om skuld, påföljd, eventuellt skadestånd, etc. har avhandlats. Om domen inte avkunnas direkt efter överläggningen kan dock rätten sammankallas på nytt för att bland annat pröva ersättningsanspråket i ett senare skede. I det andra fallet har rätten förordnat ett biträde under förundersökningen, men något åtal väcks inte. Dessa fall, som brukar kallas för förordnandemål, har blivit allt vanligare , och utgör av alla avgjorda brottmål i tingsrätterna.26 När förundersökningen lagts ned27 inkommer biträdet till tingsrätten med en kostnadsräkning som innehåller uppgifter om nedlagt arbete, tidsspillan och utlägg. Domstolen som under förundersökningen har 23Timkostnadsnormen för ersättning till rättsliga biträden grundas på ett index för tjänster inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik som publiceras av . Regeringen beslutar vad ska uppgå till. är timkostnadsnormen exklusive mervärdesskatt för den som är godkänd för F-skatt och för den som inte är godkänd för F-skatt. 2421 kap. 10 § samt 3 § förordningen (1997:406) om offentlig försvarare m.m. som hänvisar till 20 § rättshjälpsförordningen (1997:404). 25Många brottmål avgörs i sak genom dom på handlingarna, det vill säga utan förhandling. Det förekommer ibland, men är ovanligt, att ersättning till offentlig försvarare fastställs i sådana mål. 26Domstolsverkets årsredovisning 2020. 27Eller i förekommande fall när åklagaren beslutar att inte väcka åtal. R I K S R E V I S I O N E N E R S Ä T T N I N G T I L L R Ä T T S L I G A B I T R Ä D E N I B R O T T M Å L förordnat biträdet skriver av målet och prövar och beslutar därefter om vilken ersättning som ska fastställas. För dessa mål tillämpas således inte brottmålstaxan. Beslutet om ersättning utgör i det första fallet en del av rättens slutliga avgörande och utgör således en del av domen, och i det andra fallet en del av ett slutligt beslut som fattas. Prövning av ersättning som en del av domen utgör dock inte en kärnuppgift i dömandet, eftersom den inte rör huvudfrågan i målet som har att göra om skuld och påföljd etc. Det finns även bestämmelser som föreskriver att det sker viss extern kontroll av ersättningarna. Om ersättningsanspråket uppgår till eller mer ska åklagaren yttra sig över detta, och särskilt i fråga om nedlagt arbete under förundersökningen. Detta gör åklagaren i regel vid slutet av huvudförhandlingen, eller i efterhand om domen meddelas en senare dag. JK ska underrättas om biträdet har fått en sammanlagd ersättning om eller har sin verksamhet långt ifrån den ort där domstolen är belägen för att kunna avgöra om det finns skäl att överklaga den beslutade ersättningen. Även ska underrättas om den yrkade ersättningen sätts ned med en betydande del eller med eller mer.28 Det finns vissa svårigheter förknippade med rättens hantering av ersättningsanspråken. En sådan svårighet är att rätten saknar närmare kännedom om hur förundersökningen har bedrivits och vilka arbetsmoment ett biträde haft skäl att lägga ned tid på. En annan svårighet rör det faktum att ersättningsfrågan hanteras sist under överläggningen, vilket gör att tidspress inte sällan uppstår med följd att prövningen blir forcerad. 2.3Administrativa efterkontroller på tingsrätten och utbetalning När rätten beslutat om ersättningen registrerar en handläggare in uppgifterna för utbetalning i ett administrativt IT-system som heter (Kostnader i mål) som tillhandahåller. I samband med detta gör handläggaren vissa kontroller, så att uppgifterna om mottagaren stämmer. Handläggare genomför även en särskild kontroll av utbetalningar som uppgår till och däröver, så att uppgifter om mottagare och belopp stämmer överens med rättens beslut. Sedan detta är gjort ombesörjer utbetalningen av ersättningen. Hur dessa arbetsmoment hänger samman framgår mer i detalj av elektronisk bilaga 4. 281 och 2 §§ förordningen (2005:77) om kontroll av vissa ersättningsanspråk m.m., lagen (2005:73) om rätt för Justitiekanslern att överklaga vissa beslut samt 24 § 3–4 föreskrifter om rättshjälp och underrättelser till Justitiekanslern (2020:15). Alla belopp är inklusive mervärdeskatt. 14R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3 Omfattande skillnader i utgifter Granskningen visar att det finns omfattande skillnader i hur utgifterna29 för rättsliga biträden ser ut mellan tingsrätterna. Detta kapitel bygger till största del på intervjuer med företrädare för och de granskade tingsrätterna samt på en analys av statistiskt material från . De viktigaste iakttagelserna är följande: •Det är fråga om stora utgifter, och dessa varierar både och mellan tingsrätter. •Utgifterna ökar starkt, särskilt för förordnandemålen. •Endast en bråkdel av ersättningarna bestäms enligt brottmålstaxan. 3.1 Tre kategorier av mål För att underlätta beskrivningen av utgiftsbilden har vi delat in brottmålen i tre kategorier med utgångspunkt i hur de hanteras när det gäller att ersätta rättsliga biträden. Vi kallar dessa för taxemål, förordnandemål samt övriga mål. Taxemål är mål där brottmålstaxan ska kunna tillämpas. Dessa förklaras närmare i avsnitt 2.1.1. Mål där taxan har överskridits hänförs till kategorin övriga mål. Förordnandemål är mål där rätten förordnar ett biträde för en misstänkt eller en målsägande under förundersökningen, men där förundersökningen inte leder till åtal. Dessa förklaras närmare i avsnitt 2.2. Övriga mål är alla andra mål där åtal har väckts. Det innebär att kategorin övriga mål består både av mål vars förhandlingstid uppgår och och mål där taxan överskrids. Ersättning enligt taxa utgör en mindre del av den totala utgiftsmassan. var det av utgifterna för rättsliga biträden i brottmål som utgick via brottmålstaxan. Räknat i antal uppgår det till cirka 27 000 uppdrag, motsvarande av totalen. Det innebär ändå att merparten av utgifterna, alltså , avgörs av vad biträdena yrkar och hur rätten hanterar dessa yrkanden. Av tabellen nedan framgår utgifternas fördelning samt ökningen –2020. 29För att hantera underlagen korrekt skriver vi utgifter eftersom anslaget för rättsliga biträden hanteras utgiftsmässigt. R I K S R E V I S I O N E N E R S Ä T T N I N G T I L L R Ä T T S L I G A B I T R Ä D E N I B R O T T M Å L Tabell 1 Fördelning och utveckling av utgifterna för rättsliga biträden i brottmål 2018–2020 2018–2020 (mnkr) Värt att lägga märke till är att utgifterna för förordnandemålen ökar kraftigt. Även antalet förordnandemål har ökat kraftigt, och även som andel av totala målkategorier. Detta förklaras enligt av att målsägandebiträde kan förordnas i fler situationer än tidigare och att medvetenheten om möjligheten att få ett sådant biträde har ökat. Det kan även förklaras av en ökning av antalet anmälda brott där målsägandebiträde normalt kan förordnas. har förordnandemålen ökat med , och utgör nu av alla avgjorda brottmål på tingsrätterna.30 Detta innebär även att betydelsen av taxan för ersättning i brottmål successivt har minskat över tiden. Huvudsyftet med taxan när den infördes var i och för sig inte att merparten av all ersättning till rättsliga biträden skulle hanteras enligt denna, utan för att få en mer effektiv kostnadskontroll. En förutsättning för detta är att ersättningen huvudsakligen ska ske utifrån taxan när det är lämpligt och att biträdet har bevisbördan för de fall man anser att skälig ersättning överstiger taxenivån.31 Dessutom vill vi nämna det försök att hantera ersättning utan taxa som gjordes vid tingsrätterna i Västra hovrättskretsen 2003 och som visade att det ledde till ökade kostnader för rättsliga biträden.32 I statsbudgeten belastar utgifterna för rättsliga biträden i brottmål Utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Ersättningarna blir därför inte någon kostnad för den enskilda tingsrätten. Tingsrätterna behöver därför inte budgetera eller på annat sätt planera för dessa kostnader. Hade kostnaden fallit på tingsrätterna skulle det dock ha varit fråga om kännbara fördyringar för dem. Utgifterna varierar betydligt mellan tingsrätterna. Det framgår av nedanstående diagram över styckkostnader för uppdrag till rättsliga biträden. 30Domstolsverkets årsredovisning 2020. 31Skriftligt svar på fråga från . 32SOU 2014:86, s. 316 f. 16R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 1 Styckkostnader33 för rättsliga biträden vid tingsrätterna (genomsnitt 2018–2020) Det skiljer mer än dubbelt mellan den högsta och den lägsta styckkostnaden, vilket i viss mån indikerar att kostnadskontrollen har brister. Det framgår vidare att tingsrätterna med de lägsta kostnaderna är mindre i storlek. I gruppen med de högsta kostnaderna återfinns större tingsrätter, men även mindre. Då våra uppgifter om utgifter är beräknade som ett genomsnitt bör större avvikelser, som kan få utslag inte minst för mindre tingsrätter, vara mer eller mindre eliminerade. 3.3 Brottmålstaxan överskrids ofta Andelen uppdrag som ersätts enligt brottmålstaxan är som vi inledningsvis nämner få. Taxan överskrids också påtagligt ofta för uppdrag som skulle ha kunnat ersättas enligt brottmålstaxan, och gör att andelen taxemål blir så låg som . Detta brukar ske om biträdet hävdar att målet har krävt avsevärt mer arbete än normalt eller om arbete har varit påkallat och utförts . En förklaring till att taxan överskrids som några av de intervjuade domarna har lämnat är att biträdet utses relativt tidigt under förundersökningen. Då börjar biträdena lägga ned arbetstid som ackumuleras innan det är dags för huvudförhandling. Detta är särskilt vanligt när det gäller målsägandebiträden, som även har möjlighet att debitera tid för kurativa samtal med sin klient. Nedanstående diagram ger en bild av andelen biträdesuppdrag vid tingsrätterna där taxan hade kunnat tillämpas, men där rätten medgett att taxan får överskridas. Andelarna är beräknade såsom ett genomsnitt –2020. 33Avser kostnad per biträdesuppdrag och är beräknade på utgifter. R I K S R E V I S I O N E N E R S Ä T T N I N G T I L L R Ä T T S L I G A B I T R Ä D E N I B R O T T M Å L Figur 2 Andel biträdesuppdrag vid tingsrätterna där brottmålstaxan har överskridits (genomsnitt 2018–2020) Som framgår tydligt av diagrammet är det stora variationer mellan tingsrätterna när det gäller att bevilja avsteg från taxan. Vid den tingsrätt som har medgett avsteg i minst utsträckning är andelen överskridanden , och för den tingsrätt som medgett flest överskridanden är andelen . Skillnaden däremellan är mer än dubbelt så stor. För tingsrätterna som helhet ligger andelen överskridanden på . Granskningen visar också att det är betydligt oftare som rätten beslutar att överskrida taxan för målsägandebiträden än vad som är fallet för offentliga försvarare. skedde detta i av fallen för uppdrag som målsägandebiträde och i av fallen för uppdrag som offentliga försvarare. När brottmålstaxan infördes räknade man med att den skulle överskridas i av fallen. 1994 var denna andel enligt en undersökning som gjordes inom ramen för en översyn av rättshjälpslagen.34 En markant ökning av andelen överskridanden har alltså ägt rum . Brottmålstaxans betydelse som ersättningsinstrument är därför i praktiken begränsad. 34SOU 1995:81, s. 242 och 245. 18R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Ersättningssystemet bidrar inte till god hushållning i staten Vi har i denna granskning bedömt förutsättningar och utformning för god intern kontroll. Mer specifikt handlar det om att se om systemet i sig är väl utformat för god intern kontroll med målet att hushålla väl med statens resurser. Huvudinriktningen i granskningen ligger på delkomponenterna kontrollmiljö, riskanalys, kontrollåtgärder samt uppföljning/övervakning i COSO-modellen. De delar som rör information och kommunikation har integrerats i redovisning av kontrollmiljö, eftersom dessa delar delvis överlappar. Kapitlet bygger förutom på intervjuer med relevanta tjänstemän även på följande underlag: •Intyg om intern kontroll för samtliga 48 tingsrätter för åren 2019–2020. •Riskanalyser, självutvärderingar samt relevanta styrdokument för de sex största tingsrätterna i respektive hovrättskrets för åren 2019–2020. •Granskningsrapport från JK och avgöranden från . •Rutinbeskrivning av ersättningshantering från årliga revision. •Förslag på handledning för åklagare att bedöma ersättningsyrkanden. Den granskade processen är utifrån ett internkontrollperspektiv synnerligen dåligt utformad. Granskningen visar att förutsättningarna för en god intern kontroll är dåliga, och vi bedömer att det finns betydande brister i hur systemet är utformat. Bristerna föreligger i samtliga fem delar inom den tillämpade COSO-modellen. De kontroller som finns på plats är inte utformade efter logiken bakom god intern kontroll såsom att dessa till exempel ska hänga ihop med identifierade risker.