prop · H90375 · 2022-03-15 00:00:00 — Punkt 6 om privat initiativrätt till detaljplan*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör låta utreda hur regler som medger en privat initiativrätt till detaljplan kan utformas och därefter återkomma till med förslag i frågan (bet. 2014/15:CU10 s. 22 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:2921 yrkande 3 och 2014/15:2953 yrkande 8. Regeringen beslutade kommittédirektiven En utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6), enligt vilka en särskild utredare bl.a. skulle se över förutsättningarna för att införa en privat initiativrätt. Utredaren överlämnade sitt slutbetänkande Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplanering (SOU 2019:9) . Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 1 anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m.) att länsstyrelserna skulle till- föras de medel som behövs för att en privat initiativrätt ska kunna genom- föras. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:CU1, rskr. 2020/21:99). Regeringen beslutade propositionen Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (prop. 2020/21:131). Av propositionen framgår att de förslag om privat initiativrätt som lämnas i propositionen innebär att tillkännagivandet tillgodoses (s. 62). Punkten är slutbehandlad. Punkt 19 om tillgänglighetskrav för studentbostäder*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om tillgänglighetskrav för studentbostäder (bet. 2014/15:CU10 s. 51 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2953 yrkande 17. Av förra årets skrivelse 75 (skr. 2020/21:75) framgår att regeringen har låtit utreda frågan om möjlighet till anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utredningen visar dock att det inte är lämpligt att ändra de krav på tillgänglighet som gäller för studentbostäder. Mot den bakgrunden beslutade regeringen att skriva av ärendet i denna del. Regeringen redovisade därmed tillkännagivandet som slutbehandlat (Fi 11). har dock ansett att de åtgärder som regeringen vidtagit inte är tillräckliga för att bedöma tillkännagivandet som tillgodosett (bet. 2020/21:KU21 s. 75, rskr. 2020/21:371). framhåller att det enligt tillkännagivande borde vara möjligt att ta större hänsyn till att var och en av de boende endast använder bostaden som studerande, och att det också borde fästas stor vikt vid de synpunkter som förts fram av bl.a. studentbostadsföretagen och studentorganisationerna. Punkten står därför åter som öppen. Regeringen avser att återkomma i frågan . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster 2021/22:75 Finans- departementet redovisad, se skr. 2015/16:75 (Fi 50), 2016/17:75 (Fi 20), 2017/18:75 (Fi 13), 2018/19:75 (Fi 12), 2019/20:75 (Fi 13) och 2020/21:75 (Fi 12). Skrivelsen är slutbehandlad. Om en utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mång- fald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mång- fald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster (bet. s.6 f.). Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 25 avsnitt 2.5.5) att den tagit initiativ till ett antal åtgärder för att säkerställa kvalitet, valfrihet och mångfald inom välfärdsverksamheterna. Regeringen redovisade att den i propositionen Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden (prop. 2017/18:158) föreslagit en utökad tillståndsplikt och ägar- och ledningsprövning inom välfärden, och att det vidtagits ett antal åtgärder som har redovisats i årliga redogörelser för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75, skr. 2016/17:75, skr. 2017/18:75, skr. 2018/19:75 och skr. 2019/20:75). Som exempel nämndes arbetet inom ramen för den s.k. (dir 2015:108) och Tillitsdelegationen samt ett regeringsuppdrag till att analysera om myndighetens sanktionsmöjligheter är tillräckliga, som redovisades . Därutöver anförde regeringen att den hade beslutat om lagrådsremissen Ett förenklat upphandlingsregelverk som bl.a. behandlade frågor om ett förenklat regelverk för sådana upphandlingar som inte helt styrs av EU:s upphandlingsdirektiv. Regeringen anförde att den därmed ansåg att tillkännagivandena om likvärdiga krav på privata och offentliga aktörer var slutbehandlade, jfr Fi 11, rskr. 2014/15:244. Punkten är slutbehandlad. En utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster redovisad, se skr. 2015/16:75 (Fi 51), 2016/17:75 (Fi 21), 2017/18:75 (Fi 14), 2018/19:75 (Fi 13,) 2019/20:75 (Fi 14) och 2020/21:75 (Fi 13). Skrivelsen är slutbehandlad. Om en utredning om ett regelverk för säkerställande av valfrihet, mång- fald och kvalitet i fråga om välfärdstjänster*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mång- fald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster (bet. 2014/15:FiU32 s. 6 f.). Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 25 avsnitt 2.5.5) att den tagit initiativ till ett antal åtgärder för att säkerställa kvalitet, valfrihet och mångfald inom välfärdsverksamheterna. Regeringen redovisade att den i propositionen Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden 2017/18:158) föreslog en utökad tillståndsplikt och ägar- och ledningsprövning inom välfärden, och att det vidtagits ett antal åtgärder som har redovisats i årliga redogörelser för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75, skr. 2016/17:75, 2017/18:75, skr. 2018/19:75 och skr. 2019/20:75). arbetet inom ramen för den s.k. (dir 2015:108) och Tillitsdelegationen samt ett regeringsuppdrag till att analysera om myndighetens sanktionsmöjligheter är tillräckliga, som redovisades i Därutöver anförde regeringen att den hade beslutat lagrådsremissen behandlades bl.a. frågor om ett förenklat regelverk för sådana upphandlingar som inte helt styrs av EU:s upphandlingsdirektiv. Regeringen anförde att den därmed ansåg att tillkännagivandena om likvärdiga krav på privata och offentliga aktörer var slutbehandlade, jfr Fi 10, rskr. 2014/15:243. Punkten är slutbehandlad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2015/16:1, mot. 2015/16:1986 yrkande 1 och 3, 2015/16:2702 yrkande 15, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 67), 2016/17:75 (N 46), 2017/18:75 (N 40), 2018/19:75 (N 33), 2019/20:75 (Fi 15) och 2020/21:75 (Fi 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om snabbare plan- och bygglovsprocess*: har till- kännagett för regeringen det som utskottet anför om åtgärder som kan leda till en snabbare plan- och bygglovsprocess (bet. 2015/16:CU1 s. 33) och därmed bifallit motion 2015/16:1986 yrkande 1. trädde ändringar i (2010:900) samt plan- och byggförordningen (2011:338) av betydelse i detta sammanhang i kraft, som innebär följande: det har blivit enklare att uppföra bostäder med tidsbegränsade bygglov, kommunerna kan begära att lämnar ett planeringsbesked, vid överprövning, fler planer kan delegeras till kommunstyrelse och byggnadsnämnd, fler undantag från krav på bygglov och förenklingar i förhållande till de regler som redan finns för att uppföra bostäder med trädde ändringar i plan- och bygglagen samt plan- och byggförordningen av betydelse i detta sammanhang i kraft, som innebär följande: digitalisering av grundkartor och detaljplaner, ett tydligare och enklare detaljplanekrav, fler undantag från krav på bygglov, avgiftsreduktion när tidsfrister för beslut i ärenden om lov, förhandsbesked samt startbesked efter anmälan överskrids och att bygglov, rivningslov och marklov får verkställas efter det att beslutet har kungjorts, även om det inte vunnit laga kraft. trädde ändringar i samt plan- och byggförordningen av betydelse i detta sammanhang i kraft, som innebär följande: nya och tydligare bestämmelser om digitala trädde ändringar i samt plan- och byggförordningen av betydelse i detta sammanhang i kraft, som innebär följande: större komplementbostadshus, en utvecklad översiktsplanering och undantag från vid spridning av en samhällsfarlig sjukdom. beslutade regeringen kommittédirektiven En utveck- lad översiktsplanering (dir. 2017:6), enligt vilka en särskild utredare bl.a. skulle se över möjligheterna att utveckla översiktsplaneringen, begränsa detaljplanekravet och reglera upplåtelseformer i detaljplan samt förutsätt- ningarna för att införa en privat initiativrätt. Uppdraget utvidgades den 5 till att även omfatta frågan om hur verkställbarhet av beslut om bygglov, rivningslov och marklov kan regleras för att på bästa sätt till- godose behovet av effektivitet i byggprocessen som ett ända- målsenligt skydd för bl.a. natur- och kulturvärden uppnås. överlämnade delbetänkandet Verkställbarhet av beslut om lov (SOU 2018:86), som innehåller förslag till ändrade bestämmelser om verkställbarhet av bygglov, marklov och rivningslov. remitterats och ärendet bereds inom . överlämnade slutbetänkandet Privat initiativrätt – Planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (SOU 2019:9). förutsägbar byggprocess (2017:23) med anledning av ett uppdrag från regeringen att se över kontrollen av serietillverkade hus för att underlätta byggandet av standardiserade bostäder. Regeringen tillsatte en kommitté (dir. 2017:22) med uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. , 3–5 och 7 kap. plan- och byggförordningen, byggregler, föreskrifter om tillämpning av europe- iska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat Kommittén fick även i uppdrag att utreda regelverkets ända- målsenlighet, effektivitet och omfattning. Kommittén överlämnade den 19 slutbetänkandet Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat (SOU 2019:68). Regeringen har uppdragit åt att se över byggregler (BFS 2011:6) och föreskrifter och allmänna råd (BFS 2011:10) om tillämpningen av europeiska konstruktionsstandarder (Fi2019/02343). byggregler – Ny modell för bygg- och konstruktionsregler (Fi2020/05139). Rapporten bereds inom . Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov (dir. 2020:4). Utredaren ska bl.a. föreslå när lovplikt respektive anmälningsplikt bör inträda för olika typer av åtgärder och vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att lov ska ges. Regeringen har uppdragit åt , att tillsammans med som samordnande myndighet göra en översyn av sina respektive anspråk på områden av riksintresse (Fi2020/00252). I uppdraget ingår bl.a. att se över och precisera kriterierna för vilka områden som ska anses vara av riksintresse enligt 3 kap. 6–8 §§ . Sammantaget ska översynen leda till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areella utbredning. Regeringen har uppdragit åt Lantmäteriet att etablera en digital infrastruktur för tillgängliggörande av minst två standardiserade dataset i samhällsbyggnadsprocessen (Fi2020/00358). Regeringen har uppdragit åt att utreda bl.a. om byggnadsnämnderna bör ges möjlighet att ta ut avgifter för att täcka kostnaderna i samband med vissa tillsynsuppgifter enligt plan- och bygglagstiftningen (Fi2020/00451). Regeringen beslutade kommittédirektiv om sam- ordningen mellan berörda parter i samhällsbyggnadsprocessen i kommuner med särskilt komplexa planeringsförutsättningar (dir. 2017:126). Regeringen utökade uppdraget till att även omfatta en översyn av delar av för att genom ändringar i regelverket stärka förutsättningarna för transporteffektivitet och tillgäng- lighet genom hållbara transporter samt utveckla möjligheterna att främja långsiktigt hållbara stadsmiljöer (dir. 2020:15). Regeringen har uppdragit åt att se över om det finns hinder, och i så fall vilka, mot att omvandla lokaler till bostäder som erbjuder goda boendemiljöer (Fi2020/04391). Regeringen beslutade propositionen Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (prop. 2020/21:131). Av propositionen framgår att regeringen anser att de förändringar som har gjorts i plan- och byggregelverket sedan tillkänna- givandet beslutades, tillsammans med förslagen i propositionen, innebär att plan- och bygglovsprocessen sammantaget har förkortats i sådan utsträckning att tillkännagivandet får anses vara tillgodosett. Punkten är slutbehandlad. Punkt 8 om fler bygglovsbefriade åtgärder*: har tillkänna- gett för regeringen det som utskottet anför om att fler åtgärder bör bli bygglovsbefriade (bet. 2015/16:CU1 s. 35) och därmed bifallit motionerna 2015/16:1986 yrkande 3 och 2015/16:2702 yrkande 15. trädde ändringar av respektive plan- och byggförordningen i kraft, som innebar flera undantag från bygglovsplikten, bl.a. när det gäller att på en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel, att vinterförvara högst två enheter av fritidsbåt, husvagn eller husbil i omedelbar närhet av ett en- eller tvåbostadshus och att sätta upp vissa skyltar och ljusanordningar. ändrades så att det inte längre krävs bygglov för att på en byggnad inom detaljplanelagt område montera sol- cellspaneler och solfångare som följer byggnadens form, under förutsättning att åtgärden följer detaljplanen. ändrades så att det inte längre krävs bygglov för altaner av viss omfattning i anslutning till ett en- eller två- bostadshus. ändrades så att den tillåtna arean för komplementbostadshus och vissa komplementbyggnader som inte kräver bygglov utökades . 2021/22:75 Finans- departementet Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att göra en systematisk översyn av regelverket för bl.a. bygglov i syfte att skapa ett enklare, effektivare och mer ändamålsenligt regelverk som säkerställer allmänna och enskilda intressen och ett långsiktigt hållbart byggande av bl.a. bostäder (dir. 2020:4). betänkande Ett nytt regelverk för bygglov (SOU 2021:47) överlämnades Betänkandet har remitterats och ärendet bereds nu inom med avsikten att en proposition ska överlämnas till Genom förslagen i propositionen bör tillkännagivandet kunna slutbehandlas. Ärendet bereds vidare. Utvärdering av penningpolitik 2010–2015 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Fi 57), 2017/18:75 (Fi 27), 2018/19:75 (Fi 20), 2019/20:75 (Fi 21) och 2020/21:75 (Fi 17). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om finansiella oberoende*: har tillkänna- gett för regeringen det utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med förslag om finansiella oberoende med utgångspunkt från den s.k. betänkande (SOU 2013:9) s. 37 f.). propositionen En ny riksbankslag (prop. 2021/22:41). Tillkännagivandet är därmed tillgodosett och slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2015/16:2039 yrkande 2, 2015/16:3210 yrkande 9, 2015/16:3241 yrkande 27, 2016/17:3096 yrkande 9, 2016/17:3118 yrkandena 9 och 18, 2016/17:3351 yrkande 8, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 69), 2018/19:75 (N 50), 2019/20:75 (Fi 24) och 2020/21:75 (Fi 19). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om översyn av *: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör fortsätta arbetet med att förbättra och förenkla (2010:900) (bet. 2016/17:CU15 s. 21 f.). framhåller bl.a. behovet av att utveckla en regional planering och nå en bättre samordning mellan beslut enligt och övrig samhällsplanering, möjligheterna till en snabbare handläggning av de beslut som tas med stöd av och behovet av effektivisering av bl.a. länsstyrelsernas medverkan i plan- och byggprocessen. De reformer som anges i betänkan- det har numera genomförts, se propositionerna En kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser (prop. 2015/16:55), Fler steg för en effektivare plan- och bygglag (prop. 2016/17:151) och En ny regional planering (prop. 2017/18:266). Även de reformer som i övrigt har genom- förts i sedan tillkännagivandet beslutades ligger i linje med detta (se skr. 2017/18:75 [N 69], skr. 2018/19:75 [N 50] och skr. 2019/20:75 [Fi 24]). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 18 avsnitt 3.3.1) redovisat att de åtgärder som anges i betänkandet har genomförts och att regeringen anser att de ändringar som har gjorts i plan- och byggregelverket sedan tillkännagivandet beslutades innebär att detta är tillgodosett. Punkten är därmed slutbehandlad. Punkt 21 om studentbostäder*: har tillkännagett för reger- ingen det som utskottet anför om tillgänglighetskrav för studentbostäder 2016/17:CU15 s. 64 f.). Av förra årets skrivelse 75 (skr. 2020/21:75) framgår att regeringen har låtit utreda frågan om möjligheten till anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utredningen visar dock att det inte är lämpligt att ändra de krav på tillgänglighet som gäller för studentbostäder. bakgrunden beslutade regeringen att skriva av ärendet i denna del. Regeringen redovisade därmed tillkännagivandet som slutbehandlat (Fi 19). har dock ansett att de åtgärder som regeringen vidtagit inte är tillräckliga för att bedöma tillkännagivandet som tillgodosett (bet. 2020/21:KU21 s. 75, rskr. 2020/21:371). enligt tillkännagivande borde vara möjligt att ta större hänsyn till att var och en av de boende endast använder bostaden under en begränsad tid som studerande, och att det också borde fästas stor vikt vid de synpunkter som förts fram av bl.a. studentbostadsföretagen och Punkten står därför åter som öppen. avser att återkomma i frågan . Ärendet bereds vidare. är inte slutbehandlad. 2016/17:171, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Fi 60), 2018/19:75 (Fi 28), 2019/20:75 (Fi 25) och 2020/21:75 (Fi 20). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 13 om styrning och uppföljning av verksamheter i regi*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att skyldigheten för fullmäktige att anta ett program med mål och riktlinjer för privata utförare även ska omfatta verksamhet som bedrivs i egen regi 2016/17:KU30 s. 40 f.). Regeringen har mottagit betänkandet En god hushållning (SOU 2021:75), som innehåller förslag om skyldighet för fullmäktige att ta fram vissa planer. inom och det övervägs om det finns anledning att ytterligare utreda frågan. Punkten är inte slutbehandlad. 2021/22:75 Finans- departementet Riktlinjer för den ekonomiska politiken 2016/17:100, skr. 2015/16:138, bet. 2016/17:FiU20 redovisad, se skr. 2017/18:75 (Fi 62), 2018/19:75 (Fi 29), 2019/20:75 (Fi 26) och 2020/21:75 (Fi 21). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om redovisning av sysselsättningseffekter*: har till- kännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör redovisa sysselsättningseffekter av de reformer som föreslås och aviseras i budgetpropositionen (bet. 2016/17:FiU20 s. 81). Mot bakgrund av tillkännagivandet redovisades i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 1.5), på samma sätt som i budgetpropositionen och budgetpropositionen , en bedömning av riktningen på de långsiktiga effekterna på sysselsättning, arbetslöshet och arbetade timmar för de föreslagna och aviserade reformerna. Ärendet förväntas slutbehandlas . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /18, bet. 2017/18:FiU34 redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fi 36), 2019/20:75 (Fi 31) och 2020/21:75 (Fi 23). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 3 om små och medelstora företag*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform (bet. 2017/18:FiU34 s. 14 f.) och därmed bifallit motion 2017/18:3412 yrkande 1. Utredningen om vissa förenklade upphandlingsregler (dir. 2017:69) överlämnade sitt betänkande Möjligt, tillåtet och tillgängligt (SOU 2018:44). I betänkandet behandlas bl.a. frågor om ett förenklat regelverk för sådana upphandlingar som inte helt styrs av EU:s upphandlingsdirektiv. Genom de förslag som lämnades i propositionen Ett förenklat upphandlingsregelverk ansåg regeringen att tillkännagivandet var tillgodosett och slutbehandlat (prop. 2021/22:5 s. 73). Punkten är slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /18, bet. 2017/18:SkU10 redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fi 41), 2019/20:75 (Fi 32) och 2020/21:75 (Fi 24). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 7 om kemikalieskatt*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att kemikalieskatten ska utvärderas (bet. 2017/18:SkU10 s. 34 f.) och därmed bifallit motion 2017/18:3724 yrkande 5. Regeringen uppdrog åt och Kemikalieinspektionen att utvärdera kemikalieskattens effekter (Fi2019/04008). Resultatet av utvärderingen redovisades i två rapporter. Den första delen redovisades och innehåller myndigheternas bedömning. Den andra delen redovisades, efter att myndigheterna ansökt om och beviljats förlängd svarstid, och innehåller förslag till förändringar. Regeringen angav i budgetpropositionen (Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 11.15) att den utvärdering som efterfrågades i det ovan nämnda tillkännagivandet från är genomförd och att regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivandet är därmed tillgodosett. Punkten är slutbehandlad. Civilt försvar och krisberedskap Motioner från allmänna motionstiden /18, bet. 2017/18:FöU7 redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fi 47), 2019/20:75 (Fi 34) och 2020/21:75 (Fi 26). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 8 om finansiering av länsstyrelsernas krisberedskap*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör säkerställa att ökade förvaltningsanslag för länsstyrelsernas kris- beredskap går till avsedd verksamhet (bet. 2017/18:FöU7 s. 30 f.) och därmed bifallit motion 2017/18:3220 yrkande 8. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 6 avsnitt 4.3.2) anfört att det i länsstyrelsernas regleringsbrev avsattes medel särskilt för civilt försvar på länsstyrelsernas förvaltningsanslag samt att uppnådda resultat redovisats i myndigheternas årsredovisningar . Länsstyrelserna har även enligt planeringsanvisningarna för det civila försvaret för försvarsbeslutet –2020 redovisat vidtagna åtgärder och uppnådda resultat avseende planeringen för civilt försvar. Regeringen konstaterar mot denna bakgrund i budgetpropositionen att de avsatta medlen på länsstyrelsernas förvaltningsanslag för myndigheternas arbete med civilt försvar och krisberedskap har gått till avsedd verksamhet, samt att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. har i behandlingen av redovisningen konstaterat att det inte har några invändningar mot regeringens bedömning (bet. 2021/22:FöU1 s. 27, rskr. 2021/22:93). Punkten är slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /18, bet. 2017/18:KU37 redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fi 48), 2019/20:75 (Fi 35) och 2020/21:75 (Fi 27). Skrivelsen är slutbehandlad. 2021/22:75 Finans- departementet Punkt 9 om introduktionsutbildning för statsanställda*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en introduktions- för statsanställda (bet. 2017/18:KU37 s. 37 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2016/17:1930 och 2017/18:3144 yrkande 1. (SOU 2020:40). Betänkandet har remissbehandlats. I budgetpropositionen redogör regeringen för att den, efter beaktande av remissinstansernas synpunkter, avser att ge Statskontoret i uppdrag att utarbeta och förvalta en elektronisk introduktionsutbildning som ska tillhandahållas för nyanställda vid myndigheter under regeringen (prop. 2021/22:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.5.1).