prop · H903126 · 2022-03-08 00:00:00 — Det ligger i samhällets intresse att uppmuntra medlemsanslutning till arbetslöshetskassorna eftersom det är viktigt att enskilda omfattas av ett försäkringsskydd vid arbetslöshet som i sin tur upprätthåller konsumtionsförmågan och köpkraften. En hög anslutningsgrad bidrar, förutom till ekonomisk stabilitet under lågkonjunkturer, även till att upprätthålla legitimiteten och försäkringsmässigheten i arbetslöshetsförsäkringen. En alternativ lösning hade varit att ge avdragsrätt för medlemsavgiften. Fördelar med en sådan lösning lyfts av LO och NSD. Regeringen anser att skattelättnaden ska utformas som en skattereduktion. En skattereduktion är att föredra jämfört med en motsvarande avdragsrätt då en skattereduktion är mer skattemässigt neutral för olika inkomstlägen. En motsvarande avdragsrätt hade visserligen kunnat vara mer ekonomiskt fördelaktig för en stor andel av de försäkrade, men genom att utforma skattelättnaden som en skattereduktion blir det i stället enklare för en medlem att på egen hand värdera skattelättnadens storlek och på så sätt blir det även lättare för medlemmen att bedöma den faktiska kostnaden för 2021/22:126 påpekar att en alternativ lösning skulle kunna vara att sänka arbetslöshetskassornas finansieringsavgift. Vid en sådan lösning skulle dock den ökade symmetri i skattesystemet som förslaget bidrar till, och som lyfts fram av och , inte uppstå (se även avsnitt 5.1 ovan). Skulle ingen förändring komma till stånd uteblir de av förslaget förväntade effekterna som beskrivs nedan. Förslaget innebär också att en ny skatteutgift uppstår. Den offentligfinansiella effekten av en skattereduktion på av avgiften för medlemskap i arbetslöshetskassa beräknas uppgå till -1,. Med ett ikraftträdande beräknas den offentligfinansiella effekten uppgå till -0,2022. Skattereduktionen påverkar inte kommunernas skatteintäkter utan minskar statens totala skatteintäkter. Beräkningarna är baserade på statistik från Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) över medlemstal och avgifter . Då skattereduktionen sänker kostnaden för medlemskap i en arbetslöshetskassa innebär det att en viss ökning av medlemsantalet i a-kassorna kan förväntas (se även ”Effekter för sysselsättningen” och ”Effekter för arbetslöshetshetskassor och arbetstagarorganisationer” nedan). Ökade medlemstal skulle innebära en högre offentligfinansiell kostnad än vad som redovisas här. Effekten skulle för det första bestå av att fler personer blir berättigade till skattereduktion. För det andra skulle, som Arbetsförmedlingen skriver, fler personer förväntas uppfylla medlemsvillkoret för inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. Fler personer med inkomstrelaterad ersättning innebär en högre genomsnittlig arbetslöshetsersättning vilket i sin tur ökar de offentliga utgifterna kopplade till Arbetsförmedlingens anslag gällande bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. skriver beror den offentligfinansiella effekten vid ökat antal medlemmar på de nya medlemmarnas position på arbetsmarknaden och arbetslöshetsrisk. Skulle nya medlemmar ha högre arbetslöshetsrisk än nuvarande medlemmar blir statens kostnader för de nya medlemmarna högre. påpekar måste denna ökade kostnad för staten ställas mot eventuella minskade kostnader för ekonomiskt bistånd i kommunerna. Har i stället de nya medlemmarna låg arbetslöshetsrisk kommer kostnaden för de nya medlemmarna vara lägre. Det finns emellertid också faktorer som kan medföra att medlemstalet i arbetslöshetskassorna sjunker och den offentligfinansiella kostnaden blir lägre. I samband med att covid-19-pandemin bröt ut och regeringen tillfälligt gjorde regelverket kring arbetslöshetsförsäkringen mer generöst ökade medlemstalen i arbetslöshetskassorna kraftigt. hade arbetslöshetskassorna ca 276 000 fler medlemmar än . En viss del av denna uppgång i medlemstal är sannolikt temporär vilket talar för en viss minskning av antalet medlemmar givet att återhämtningen håller i sig. Färre medlemmar skulle innebära en lägre offentligfinansiell effekt av förslaget än vad som redovisas här. Förslaget gynnar de individer som är eller blir medlemmar i en arbetslöshetskassa. Förslaget innebär att kostnaden för medlemskapet i en arbetslöshetskassa minskar . En person som betalar i medlemsavgift kommer således att få en skattereduktion på , eller . Skattereduktionen bedöms inte få några betydande effekter för sysselsättning, arbetade timmar eller arbetslöshet. Eftersom skattereduktionen är lika stor för den som är i arbete som för den som är arbetslös påverkar skattereduktionen i sig inte lönsamheten i att arbeta jämfört med att vara arbetslös. För dem som arbetar och är med i en arbetslöshetskassa gör skattereduktionen att samma nettoinkomst kan uppnås med färre arbetade timmar, vilket skulle kunna leda till ett minskat arbetsutbud bland dessa personer. Skattereduktionen förväntas i viss utsträckning även öka värdet av att delta i arbetskraften. Då förslaget beräknas innebära en skattereduktion på i genomsnitt ca per person och år förväntas emellertid både eventuella positiva effekter på arbetskraftsdeltagande och negativa effekter på arbetade timmar bland dem som arbetar vara begränsade. I den mån anslutningsgraden till arbetslöshetskassorna ökar till följd av förslaget minskar den förväntade kostnaden vid arbetslöshet för fler personer. Detta kan leda till högre arbetslöshet om dessa personer i högre utsträckning väljer bort arbeten de skulle kunna få eller söker arbete i mindre utsträckning. Vidare skulle en högre anslutningsgrad kunna leda till högre löner i ekonomin och därmed en högre arbetslöshet. Anledningar till att lönerna skulle kunna öka när anslutningsgraden ökar kan exempelvis vara att fackföreningars eller individers förhandlingsposition gentemot arbetsgivarna förbättras när kostnaden förknippad med arbetslöshet minskar. höjdes medlemsavgiften till arbetslöshetskassorna och togs den dåvarande skattereduktionen för medlemsavgiften bort. Detta innebar att kostnaden för medlemskap ökade kraftigt. Den ökade kostnaden ledde till att anslutningsgraden till arbetslöshetskassorna sjönk med vilket i sin tur innebar lägre löneökningar efterföljande år.1 Jämfört med reformerna 2007 innebär det aktuella förslaget emellertid en relativt begränsad förändring av kostnaden för medlemskap i en arbetslöshetskassa. Det är därmed sannolikt att effekten på anslutningsgraden till arbetslöshetskassorna är mindre och att förslaget inte innebär mer än försumbara effekter på löner och arbetslöshet. Medlemskap i en arbetslöshetskassa är mindre utbrett i den nedre delen av inkomstfördelningen. Procentuellt sett gynnar förslaget därför främst personer i mitten av inkomstfördelningen (se figur 8.1). 1I ”Hur påverkar anslutningsgraden till a-kassan lönebildningen?” finner att en minskning av anslutningsgraden kan leda till att lönerna minskar med 1–. 2021/22:126 inkomstgrupp 4–6 höjer förslaget den ekonomiska standarden med ca 0,08–0,. Den lägsta procentuella ökningen av ekonomisk standard sker bland personer med de högsta inkomsterna. I den högsta inkomstgruppen ökar den ekonomiska standarden i genomsnitt med till följd av förslaget. Figur 8.1 Genomsnittlig effekt på ekonomisk standard i olika inkomstgrupper till följd av förslaget om skattereduktion för medlemsavgiften till en arbetslöshetskassa Inkomstgrupp (ekonomisk standard) Anm.: Ekonomisk standard är summan av hushållets samtliga inkomster minus skatter justerat för hushållets storlek och sammansättning. Källa: och egna beräkningar. Effekter för den ekonomiska jämställdheten Det är något fler män än kvinnor som är medlemmar i en arbetslöshetskassa. var ca 1 951 000 kvinnor medlemmar i en arbetslöshetskassa jämfört med ca 1 963 000 män. Anslutningsgraden är dock högre bland kvinnor. Bland personer i arbetskraften var av kvinnorna och av männen med i en arbetslöshetskassa. Kvinnliga medlemmar i en arbetslöshetskassa betalade i genomsnitt i avgift och manliga medlemmar betalade i genomsnitt. Skillnaden beror på att kvinnor och män i viss utsträckning tillhör olika arbetslöshetskassor med olika avgiftsnivåer. Detta är i sin tur en konsekvens av yrkessegregationen på den svenska arbetsmarknaden. Exempelvis arbetar kvinnor i betydligt större utsträckning än män i branscher knutna till arbetslöshetskassa vars avgift är relativt låg. Det innebär att skattereduktion för män i genomsnitt är något högre, för män jämfört med för kvinnor. Även om den föreslagna skattereduktionen förväntas bli något lägre för kvinnor än för män i kronor räknat så blir den procentuella ökningen av den individuella disponibla inkomsten till följd av förslaget högre för kvinnor än för män då kvinnors inkomster i genomsnitt är lägre än mäns. I genomsnitt ökar förslaget den individuella disponibla inkomsten med ca Prop. 2021/22:126 för kvinnor och för män (se figur 8.2.) Figur 8.2 Genomsnittlig effekt på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män av förslaget om en skattereduktion för medlemsavgiften till en arbetslöshetskassa Anm.: Befolkningen . Individuell disponibel inkomst är summan av individens inkomster minus skatter. Transfereringar som går till hushållet eller barn delas lika mellan sammanboende par. Källa: och egna beräkningar. Effekter för arbetslöshetshetskassor och arbetstagarorganisationer Förslaget innebär att det införs en kontrolluppgiftsskyldighet för arbetslöshetskassorna. Då det rör sig om uppgifter som arbetslöshetskassorna redan samlar in bedöms den administrativa kostnaden vara begränsad. Då förslaget minskar kostnaden för medlemskap i en arbetslöshetskassa förväntas medlemsantalet i arbetslöshetskassorna öka. Jämfört med de förändringar av kostnaden för medlemskap som genomfördes är kostnadsförändringen relativt liten och medlemsökningen bedöms därför bli mindre (se ”Effekter för sysselsättning” ovan). Då medlemskap i en arbetslöshetskassa är nära sammankopplat till medlemskap i en arbetstagarorganisation (fackförening) kan förslaget även leda till en viss ökning av medlemsantalet i dessa organisationer. Förslaget bedöms vara förenligt med den fria rörligheten för arbetstagare och även i övrigt förenligt med det EU-rättsliga regelverket. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Enligt medför förslaget ökade kostnader för myndigheten i form av informationsåtgärder och it-utveckling till en engångskostnad av . Tillkommande kostnader kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 2021/22:126 Förslaget uppskattas öka måltillströmingen till de allmänna förvaltningsdomstolarna marginellt. Eventuella kostnadsökningar bedöms rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte ha några direkta effekter för företag eller miljö. 9.1 Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 11 § Bestämmelser om hur skatten ska beräknas finns i 65 kap. Bestämmelser om beräkning av skatt på ackumulerad inkomst finns i 66 kap. Bestämmelser om skattereduktion för underskott av kapital, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), sjukersättning och aktivitetsersättning, förvärvsinkomst, boende i vissa områden (regional skattereduktion), allmän pensionsavgift, sjöinkomst, hushållsarbete, installation av grön teknik, gåva, mikroproduktion av förnybar el och avgift till arbetslöshetskassa finns i 67 kap. I paragrafen ges upplysningar om vilka skattereduktioner som finns i lagen. Ändringen i tredje stycket innebär att även skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa tas med i uppräkningen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om skattereduktion för fysiska personer i 2– 52 §§ och för juridiska personer i 2 och 27–33 §§. Skattereduktion ska anges i hela krontal så att öretal faller bort. I paragrafen regleras vilka av bestämmelserna i kapitlet om skattereduktioner som gäller för fysiska respektive juridiska personer. Ändringen i första stycket innebär att en hänvisning görs till bestämmelserna om skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa på så sätt att skattereduktionen gäller för fysiska personer. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 2 § Skattereduktion ska göras för sjöinkomst, allmän pensionsavgift, arbets- inkomst (jobbskatteavdrag), sjukersättning och aktivitetsersättning, förvärvs- inkomst, boende i vissa områden (regional skattereduktion), underskott av kapital, hushållsarbete, installation av grön teknik, gåva, mikroproduktion av förnybar el och avgift till arbetslöshetskassa i nu nämnd ordning. Skattereduktion ska räknas av mot och statlig inkomstskatt som beräknats enligt 65 kap., mot statlig fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt mot fastighetsavgift enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Skattereduktion enligt 5–9 d, 34, 35 och 46–48 §§ ska dock räknas av endast mot inkomstskatt. I paragrafen anges i vilken ordning skattereduktionerna görs när en skattskyldig har rätt till flera skattereduktioner. Ändringen i första stycket innebär att skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa förs in i uppräkningen på så sätt att den görs efter de övriga skattereduktionerna i kapitlet. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Vilka som kan få skattereduktion 49 § De som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret, har rätt till skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. Sådan rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Paragrafen är ny och reglerar vem som kan få skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. Av första stycket framgår att den som är obegränsat skattskyldig under någon del av beskattningsåret har rätt till skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. Av 52 § framgår i vilken utsträckning som en fysisk person har rätt till skattereduktion om personen varit obegränsat skattskyldig under bara någon del av beskattningsåret, se kommentaren till 52 §. Av andra stycket framgår att även begränsat skattskyldiga personer kan ha rätt till skattereduktionen. Det gäller om personen är begränsat skattskyldig enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 och dennes överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . De som omfattas av bestämmelserna i 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 är utomlands bosatta personer som begärt att få sina tjänsteinkomster beskattade enligt inkomstskattelagen i stället för enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta eller lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. samt skattskyldiga som beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet för inkomster från ett fast driftställe eller en fastighet i . Med överskott av förvärvsinkomster avses summan av tjänsteintäkter och intäkter av näringsverksamhet efter avdrag för kostnader i respektive inkomstslag. Det ankommer på den skattskyldige att ange vilka inkomster denne uppbär utomlands. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 50 § Underlaget för skattereduktion består av avgift som under beskattningsåret betalas till en svensk arbetslöshetskassa. Avgift till en utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande avgift enligt en utländsk stats arbetslöshetsförsäkring som betalas under beskattningsåret ska efter begäran medräknas i underlaget. 2021/22:126 Paragrafen, som utformas enligt Lagrådets förslag, är ny och reglerar hur underlaget för skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa bestäms. Av första stycket framgår att underlaget för skattereduktionen består av den avgift som under beskattningsåret betalas till en svensk arbetslöshetskassa. Med det avses de avgifter som en arbetslöshetskassa tar ut av sina medlemmar och som bestäms så att de i förening med andra inkomster täcker kassans förvaltningskostnader, betalningen av finansieringsavgift och övriga utgifter (41 § lagen [1997:239] om arbetslöshetskassor, LAK). Det avser också särskilt uttaxerat belopp som en arbetslöshetskassa får besluta om (42 § LAK). Av andra stycket framgår att avgift till en utländsk arbetslöshetskassa eller motsvarande avgift enligt en utländsk stats arbetslöshetsförsäkring ska medräknas i underlaget om avgifterna betalas under beskattningsåret. Det är den skattskyldiges ansvar att visa att avgift som han eller hon betalat är av sådant slag att den är jämförbar med avgiften till en svensk arbetslöshetskassa. Av bestämmelsen framgår även att det krävs en begäran från den skattskyldige för att en utländsk avgift ska medräknas i underlaget, se kommentaren till 31 kap. 33 d § skatteförfarandelagen (2011:1244). Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 5.4. 51 § Skattereduktionen uppgår till av underlaget. Paragrafen är ny och reglerar skattereduktionens storlek. Av paragrafen framgår att skattereduktionens storlek är av underlaget. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Obegränsat skattskyldiga under en del av beskattningsåret 52 § De som är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret, har rätt till skattereduktion enligt 49–51 §§ med en tolftedel av den skattereduktion som skulle ha tillgodoförts dem om de varit obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret, för varje kalendermånad eller del därav under vilken de är obegränsat skattskyldiga. Om de skattskyldigas överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i , ska dock bestämmelserna i 49–51 §§ tillämpas utan de begränsningar som anges i första stycket. Paragrafen är ny. Paragrafen innehåller bestämmelser för hur skatte- reduktionen ska beräknas när de som är obegränsat skattskyldiga bara varit det en del av beskattningsåret. Av första stycket framgår i vilken utsträckning de som är obegränsat skattskyldiga bara under en del av beskattningsåret har rätt till skatte- Skattereduktion enligt 49–51 §§ görs i sådana fall med en tolfte- del av den skattereduktion som skulle ha tillgodoförts dem om de varit obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret, för varje kalender- månad eller del därav under vilken de är obegränsat skattskyldiga. Av andra stycket framgår att den som varit obegränsat skattskyldig under enbart en del av beskattningsåret ändå kan ha rätt till full skatte- reduktion för avgift till arbetslöshetskassa. Det gäller om den skatt- skyldiges överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvs- Prop. 2021/22:126 inkomster i . Övervägandena finns i avsnitt 5.3. 9.2Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgift om –överlåtelse av privatbostadsrätt och andelar i vissa bostadsföretag (2 och 3 §§), –samfällighet (5 och 6 §§), –räntebidrag (7 §), –pensionsförsäkringar och pensionssparkonton (8 och 9 §§), –avskattning av pensionsförsäkring (10 §), –tjänstepensionsavtal (11 §), –underlag för avkastningsskatt på livförsäkringar (12 §), –skattereduktion för förmån av hushållsarbete (13 §), –elcertifikat (14 §), –utsläppsrätter, utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar (15 §), –schablonintäkt vid innehav av ett investeringssparkonto (16 §), –schablonintäkt vid innehav av andelar i värdepappersfonder, fondföretag, specialfonder och utländska specialfonder (17–21 §§), –gåva (22 §), –investeraravdrag (23 och 24 §§), –skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (25 §), –utnyttjande av vissa personaloptioner (26 §), och –avgift till arbetslöshetskassa (27 §). I paragrafen anges innehållet i kapitlet som avser skyldighet att lämna kontrolluppgift om vissa andra förhållanden. Ändringen innebär att en ny strecksats införs som anger att det i 27 § finns en bestämmelse om skyldighet att lämna kontrolluppgift om avgift till arbetslöshetskassa. Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 27 § Kontrolluppgift ska lämnas om sådan avgift till arbetslöshetskassa som avses i 67 kap. 50 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229). Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av svenska arbetslöshetskassor. Kontrolluppgift ska dock inte lämnas för en medlem som skriftligen har begärt detta hos arbetslöshetskassan. I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om avgifter som har betalats till arbetslöshetskassan . Paragrafen, som utformas enligt Lagrådets förslag, är ny och innehåller bestämmelser om kontrolluppgiftsskyldighet om avgift till arbetslöshetskassa. 2021/22:126 Av första stycket framgår att kontrolluppgift ska lämnas om sådan avgift till arbetslöshetskassa som avses i 67 kap. 50 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229). Bestämmelserna om skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa finns i 67 kap. 49–52 §§ samma lag. Enligt andra stycket lämnas kontrolluppgift för fysiska personer och dödsbon av svenska arbetslöshetskassor. Av tredje stycket framgår att en medlem har rätt att skriftligen hos arbetslöshetskassan begära att kontrolluppgift avseende betald avgift inte ska lämnas. En medlem som på sådant sätt begär att kontrolluppgift inte lämnas kan fortfarande ha rätt till skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa. Det krävs då i stället att medlemmen själv visar att avgift har betalats. I fjärde stycket anges vad kontrolluppgiften ska innehålla. Kontrolluppgiften ska innehålla uppgift om avgifter som har betalats till arbetslöshetskassan . Med året avses kalenderåret. Av 24 kap. 4 § framgår att kontrolluppgift också ska innehålla nödvändiga identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som kontrolluppgiften lämnas för. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 2 § Kontrolluppgifter enligt 15 kap., 16 kap. 1 § om ersättning som avses i 16 kap. 3 § 2 samt 4 § 1 a, 2 a och 3 a, 17, 19, 20, 21 kap., 22 kap. 2, 3, 9–11, 17–21 och 23–27 §§, 22 a kap. samt 22 b kap. ska även lämnas för fysiska personer som är begränsat skattskyldiga. Kontrolluppgift enligt 22 kap. 10 § ska också avse omständigheter som medför eller kan medföra avskattning enligt 5 § första stycket 6, 6 a eller 7 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. I paragrafen regleras kontrolluppgiftsskyldigheten avseende fysiska personer som är begränsat skattskyldiga. Ändringen i första stycket är föranledd av den nya kontrolluppgiftsskyldigheten som införs i 22 kap. 27 § och innebär att denna kontrolluppgiftsskyldighet även gäller för fysiska personer som är begränsat skattskyldiga. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –uppgifter som ska lämnas i samtliga inkomstdeklarationer (2 och 3 §§), –uppgifter som fysiska personer och dödsbon ska underrättas om och godkänna eller lämna (4 och 5 §§), –uppgift som ska lämnas om inkomstslaget tjänst (6 §), –uppgifter som ska lämnas om inkomstslaget näringsverksamhet (7–15 a §§), –uppgifter som ska lämnas om inkomstslaget kapital (16–19 b §§), –uppgift om tillkommande belopp (20 §), –uppgifter om vissa andelsavyttringar m.m. (21–24 §§), –uppgifter för beräkning av egenavgifter (25 och 26 §§), –uppgifter som fåmansföretag samt företagsledare och delägare ska lämna (27– 29 §§), –uppgift om tillskott och uttag (30 §), –uppgift om betalning till utlandet (31 §), – uppgift som ekonomiska föreningar ska lämna (32 §), – uppgifter om skattereduktion (33–33 d §§), och – uppgifter om prissättningsbesked (34 §). I paragrafen anges innehållet i kapitlet som avser vad en inkomstdeklaration ska innehålla.