prop · H903248 · 2022-06-07 00:00:00 — Befolkningsstorlek förklarar av den totala variationen mellan kommunerna i indexvärde. samvarierar befolkningsstorlek med inkomstutjämningen, kostnadsutjämningen och strukturbidrag. Större kommuner har i genomsnitt lägre bidrag än mindre kommuner i vart och ett av dessa system.85 I analyserna av sambanden mellan indexvärde och den kommunalekonomiska utjämningen kontrollerar vi därför också för kommunernas befolkningsstorlek. På så sätt kan vi undersöka hur stor del av variationen i indexvärde som kan relateras till utjämningen men inte till befolkningsstorlek. Ett negativt samband mellan indexvärde och kommunalekonomisk utjämning som kan förklaras av befolkningsstorlek Det finns ett negativt samband mellan indexvärde och bidrag i den kommunalekonomiska utjämningen. Det framgår av den högra panelen i figur 17 där kommunerna har delats in i tio lika stora grupper (decilgrupper) efter deras avgifter eller bidrag i den kommunalekonomiska utjämningen. 83Avsnittet baseras på uppgifter . förändrades systemet för kostnadsutjämning. Kompletterande regressionsanalyser med uppgifter kommunalekonomiska utjämning visar genomgående liknande resultat. Dessa resultat redovisas inte i rapporten. 84Sambandet finns även mellan antalet statsbidrag utan bidragsramar och befolkningsstorlek. 85Korrelationskoefficienterna är -0,29, -0,19 respektive -0,11. Att det finns ett samband mellan befolkningsstorlek och kostnadsutjämningen visas också av , se SOU 2018:74, s. 111 och s. 296. 48R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 17 Kommunalekonomiskt utjämningsbidrag per invånare och indexvärde, genomsnitt per decilgrupp Anm.: I varje decilgrupp ingår 29 kommuner. Indelningen är gjord utifrån rankning av avgifter och bidrag i den kommunalekonomiska utjämningen. Källor: SCB och egna beräkningar. Det negativa sambandet bekräftas av regressionsanalyser. Kommuner med högre bidrag i den kommunalekonomiska utjämningen har i genomsnitt ett lägre indexvärde.86 Det är dock enbart en mindre del av de skillnader som finns mellan kommunerna i indexvärde som återspeglas i skillnaderna mellan decilgrupperna.87 Det negativa sambandet finns i två av de tre huvudgrupperna i kommungruppsindelningen. I en huvudgrupp finns inget samband. När vi kontrollerar för befolkningsstorlek är sambandet mellan indexvärde och bidrag i den kommunalekonomiska utjämningen däremot positivt. Kommuner med högre utjämningsbidrag tar i genomsnitt del av fler riktade statsbidrag givet en viss befolkningsstorlek. Detta gäller även i alla huvudgrupper i kommungruppsindelningen. Inget samband mellan inkomstutjämningen och indexvärde Det finns inget samband mellan indexvärde och inkomstutjämning när vi kontrollerar för den övriga utjämningen.88 Kommuner med högre inkomstutjämningsbidrag har vare sig högre eller lägre indexvärde jämfört med kommuner med lägre inkomstutjämningsbidrag, givet samma kostnadsutjämningsbidrag och samma strukturbidrag. Detta gäller även i samtliga tre huvudgrupper i kommungruppsindelningen. När vi dessutom kontrollerar för befolkningsstorlek blir sambandet mellan indexvärde och inkomstutjämningsbidrag positivt.89 Det gäller även för två av de 86Detta gäller även för antal riktade statsbidrag (det vill säga oviktat). 87Detta framgår av regressionernas justerade R2-värde. 88Detta gäller även för antal riktade statsbidrag (det vill säga oviktat). 89Detta gäller även för antal riktade statsbidrag (det vill säga oviktat). R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A tre huvudgrupperna i kommungruppsindelningen. Kommuner med högre bidrag i inkomstutjämningen har i genomsnitt högre indexvärde jämfört med kommuner med lägre bidrag i inkomstutjämningen, givet samma befolkningsstorlek, samma kostnadsutjämningsbidrag och samma strukturbidrag. Inkomstutjämningen utjämnar för skillnader i skattekraft. Resultatet betyder med andra ord att kommuner med högre skattekraft i genomsnitt tar del av färre riktade statsbidrag jämfört med kommuner med lägre skattekraft, givet samma befolkningsstorlek, samma kostnadsutjämningsbidrag och samma strukturbidrag.90 Ett negativt samband mellan indexvärde och bidrag i kostnadsutjämningen Det negativa sambandet mellan indexvärde och kommunalekonomisk utjämning förklaras till största delen av att fördelningen av de riktade statsbidragen utan bidragsramar (indexvärde) samvarierar negativt med kostnadsutjämningen. Kommuner med högre bidrag i kostnadsutjämningen har i genomsnitt ett lägre indexvärde jämfört med kommuner med lägre bidrag i kostnadsutjämningen, givet samma inkomstutjämningsbidrag och samma strukturbidrag. 91 En skillnad på i kostnadsutjämningsbidrag följs åt av en skillnad på -0,97 i indexvärde. Ett negativt samband mellan indexvärde och kostnadsutjämningsbidrag finns även i två av de tre huvudgrupperna i kommungruppsindelningen. När vi dessutom kontrollerar för befolkningsstorlek finns det däremot inget samband mellan indexvärde och bidrag i kostnadsutjämningen. Detta gäller även i de tre huvudgrupperna i kommungruppsindelningen. Mindre kommuner har i genomsnitt högre kostnadsutjämningsbidrag jämfört med större kommuner. Det är därför sambandet mellan indexvärde och kostnadsutjämningsbidrag är negativt. Kommuner med strukturbidrag har lägre indexvärde än kommuner utan strukturbidrag Det negativa sambandet mellan indexvärde och kommunalekonomisk utjämning förklaras också delvis av att de riktade statsbidragen utan bidragsramar (indexvärde) samvarierar negativt med strukturbidraget. Kommuner med högre strukturbidrag hade i genomsnitt lägre indexvärde jämfört med kommuner med lägre strukturbidrag när vi kontrollerar för övrig utjämning. 92 En skillnad på i strukturbidrag följs åt av en skillnad på -1,89 i indexvärde. När vi dessutom kontrollerar för befolkningsstorlek finns det dock inget samband mellan indexvärde och strukturbidrag. 90Inkomstutjämningen beaktar även skillnader i skatteväxling mellan kommuner och regioner. Detta påverkar inte resultatet att det finns ett negativt samband mellan indexvärde och skattekraft. Regressionsresultat där skattekraft ingår redovisas inte i rapporten. 91Detta gäller även för antal riktade statsbidrag (det vill säga oviktat). 92Detta gäller dock inte för antal riktade statsbidrag (det vill säga oviktat). 50R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5 Slutsatser och rekommendationer Den kommunala fastighetsavgiften och de många riktade statsbidragen är delar av statens ekonomiska styrning av kommunerna. De har olika syften och ska förstärka kommunernas verksamhet och ekonomi på olika sätt och verkar vid sidan av det kommunalekonomiska utjämningssystemet. En effektiv ekonomisk styrning av kommunerna förutsätter att den kommunala fastighetsavgiften och de riktade statsbidragen inte påverkar utjämningssystemets möjlighet att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner. övergripande slutsats är den ekonomiska styrningen genom fastighetsavgiften och riktade statsbidrag i hög utsträckning överensstämmer med målet att kommuner ska ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Det finns dock inslag i fördelningen av medel från framför allt riktade statsbidrag som påverkar utjämningssystemets möjlighet att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Fördelningen av medel från fastighetsavgiften är till övervägande del förenlig med målet om likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Enligt är det trots detta befogat att problematisera hur medlen fördelas. rekommenderar därför regeringen att utreda den kommunala fastighetsavgiften som intäktskälla och att fortsätta arbetet med att göra det enklare för kommunerna att ta del av riktade statsbidrag, särskilt bidrag som fördelas utan kommunspecifika bidragsramar. 5.1Fördelningen av medel från fastighetsavgiften är till övervägande del förenlig med målet om likvärdiga ekonomiska förutsättningar bedömning är att fördelningen av medel från fastighetsavgiften till övervägande del är förenlig med målet att kommunerna ska ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Det finns stora skillnader i kommunernas intäkter från fastighetsavgiften per invånare. Granskningen visar dock att enbart en liten del av dessa skillnader påverkar den kommunalekonomiska utjämningens möjlighet att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner. Även om fördelningen av medel från fastighetsavgiften inte är särskilt problematisk i detta avseende finns det anledning att se över fastighetsavgiften som intäktskälla. Skillnaderna i kommunernas intäkter från fastighetsavgiften per invånare har successivt ökat sedan fastighetsavgiften infördes, och är syftet med fastighetsavgiften som intäktskälla oklart. Det är inte tydligt vad riksdag och regering hade för syn på fastighetsavgiften i rollen som intäktskälla i samband med att den infördes. Frågan överskuggades då av att den statliga fastighetsskatten skulle R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A slopas och ersättas av en ”låg avgift”. Det nämndes dock i förarbetena att den föreslagna metoden för ekonomisk reglering skulle ge kommunerna incitament att stimulera exempelvis bostadsbyggande, men senare har detta incitament försvagats genom en utökad skattefrihet för nybyggda bostäder. Detta gjordes utan att incitamentsfrågan berördes. Fördelningen av medlen från fastighetsavgiften är därför i stor utsträckning ett resultat av det bostadsbestånd som fanns när fastighetsavgiften infördes. kommer även fastighetsavgiften på bostäder byggda efter införandet påverka fördelningen av medel. Det är dock en fördröjning efter att en bostad byggts som den genererar en intäkt till kommunen. 5.2Fördelningen av riktade statsbidrag är till viss del förenlig med målet om likvärdiga ekonomiska förutsättningar Riktade statsbidrag fördelas antingen med hjälp av kommunspecifika bidragsramar, som anger en övre gräns för hur mycket medel som kommunen kan erhålla, eller utan sådana ramar. slutsats är att fördelningen av medel från riktade statsbidrag som fördelas med hjälp av kommunspecifika bidragsramar är förenlig med målet om likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Kommunernas nyttjande av bidragsramarna är generellt högt. Granskningen visar att det inte finns något tydligt samband mellan skillnaderna i nyttjande och den kommunalekonomiska utjämningen. slutsats är att fördelningen av riktade statsbidrag som fördelas utan kommunspecifika bidragsramar däremot inte helt är förenlig med målet om likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Granskningen visar att det är stora skillnader i hur många av dessa statsbidrag kommunerna tar del av. En del av dessa skillnader påverkar utjämningssystemets möjlighet att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar. De stora skillnaderna beror på att kommuner med mindre befolkningsstorlek i genomsnitt tar del av färre bidrag än kommuner med större befolkningsstorlek. Mindre kommuner är därmed i större utsträckning hänvisade till att finansiera utvecklingen av sin verksamhet med egna medel jämfört med större kommuner. Även tidigare studier har visat att mindre kommuner i genomsnitt tar del av färre riktade statsbidrag jämfört med större kommuner. Granskningen visar att detta framför allt gäller för de riktade statsbidrag som fördelas utan kommunspecifika bidragsramar. Det verkar alltså som att det finns en skillnad mellan de två sätten att fördela bidragsmedel som innebär att det är lättare för mindre kommuner att ta del av statsbidrag som har kommunspecifika bidragsramar än statsbidrag som inte har det. Detta ska dock inte tolkas som att samtliga statsbidrag borde vara 52R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utformade med kommunspecifika bidragsramar. Det är till exempel svårare att föreställa sig kommunspecifika bidragsramar för statsbidrag som riktar sig till flera målgrupper som inte är kända för regeringen, exempelvis ideella organisationer, än för statsbidrag som syftar till att sänka kommunernas kostnader att anställa viss personal. Vid utformningen av nya statsbidrag är det dock motiverat att regeringen överväger om det skulle vara lämpligt att använda sig av kommunspecifika bidragsramar. 5.3En annan fördelning kräver annan utformning av riktade statsbidrag som fördelas utan bidragsramar Regeringen bedriver ett arbete med att förenkla kommunernas hantering av riktade statsbidrag. Mot bakgrund av granskningens resultat kan detta arbete i förlängningen tänkas få positiva effekter på mindre kommuners möjlighet att ta del av riktade statsbidrag i enlighet med statens intentioner. Regeringen har en uttalad ambition att de riktade statsbidragen på utbildningsområdet ska bli betydligt färre och enklare och har inlett ett arbete med att slå samman statsbidrag inom området.93 Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att undersöka möjligheterna att genom den statliga styrningen förenkla hanteringen av riktade statsbidrag i kommuner och regioner, samt vid behov föreslå lämpliga åtgärder.94 Om vissa riktade bidrag slås samman eller inordnas i befintliga riktade bidrag underlättas hanteringen för de små kommunerna. innebär en sådan överföring att statens möjligheter att rikta stöd till specifika verksamheter som är prioriterade från ett statligt perspektiv försvagas. Vår granskning visar att de flesta kommuner tar del av en hög andel av medlen som fördelas med kommunspecifika ramar, oavsett befolkningsstorlek. För att påverka mindre kommuners möjligheter att ta del av statsbidrag behöver regeringen särskilt uppmärksamma utformningen av de riktade statsbidrag som inte fördelas med hjälp av kommunspecifika bidragsramar. Omkring hundra riktade statsbidrag, som i flertalet fall fördelar små belopp, omfattas inte av granskningen. Bland dessa finns bidrag som är skräddarsydda till vissa ändamål, men det finns också bidrag som riktar sig till många kommuner. Vi har ingen anledning att förmoda att mindre kommuner tar del av dessa i högre utsträckning jämfört med de bidrag som vi undersökt. Det är därför viktigt att regeringens förenklingsarbete även omfattar det stora antalet statsbidrag som fördelar små belopp. 2021/22:1 Utgiftsområde 16, s. 91. 94Regeringsbeslut Fi2021/00762. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A 5.4Statens verktyg för ekonomisk styrning av kommunerna bör komplettera varandra Riktade statsbidrag och fastighetsavgiften är delar av statens ekonomiska styrning av kommunerna. De ingår i en större helhet där även det kommunalekonomiska utjämningssystemet ingår. Dessa olika verktyg har olika syften och ska stärka kommunernas ekonomi och verksamhet på olika sätt. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet är ett kraftfullt verktyg för att ge kommunerna likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Riktade statsbidrag används för att nå andra mål, inte minst på utbildningsområdet. Det är däremot otydligt vilken roll den kommunala fastighetsavgiften är tänkt att spela i statens ekonomiska styrning av kommunerna. Fastighetsavgiften är inte ett tydligt styrmedel för ökat bostadsbyggande, utan fördelningen av medel är i hög utsträckning ett resultat av det bostadsbestånd som fanns när fastighetsavgiften infördes. Det skulle enligt vår uppfattning vara motiverat att regeringen klargör syftet med fastighetsavgiften som intäktskälla och ser över fördelningen av den mellan kommunerna. Det är avgörande för synen på fördelningen av medel om fastighetsavgiften främst ska vara ett styrmedel som uppmuntrar kommunerna att öka bostadsbyggandet eller främst ska vara ett statligt tillskott till den kommunala ekonomin. Om fastighetsavgiften främst syftar till att öka bostadsbyggandet torde det finnas mer träffsäkra styrmedel. Om den kommunala fastighetsavgiften enbart ska vara ett statligt tillskott till den kommunala ekonomin bör regeringen överväga om medlen i stället borde fördelas inom det kommunalekonomiska utjämningssystemet. Mot bakgrund av dessa slutsatser lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Utred den kommunala fastighetsavgiften som intäktskälla. Syftet bör klargöras och medlen bör fördelas i enlighet med syftet. •Fortsätt arbetet med att göra det enklare för kommunerna att ta del av riktade statsbidrag, särskilt bidrag som fördelas utan kommunspecifika bidragsramar. 54R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Den kommunala fastighetsavgiften – en fördelningsanalys, ESV 2014:4, Analys nr 2, 2014. , Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov, RiR 2017:30, 2017. , Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer utjämning och bättre förvaltning, RiR 2019:29, 2019. , Bidrag till skolans utveckling. Fokus på: Hur kommuner tar del av statsbidrag 2011–2014, 2015. SOU 2011:39, Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen. SOU 2018:74, Lite mer lika. Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. , Kommunalekonomisk utjämning. Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting – en analys, 2019:2, 2019. Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting 2018, 2019. Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och regioner 2019, 2020. Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och regioner 2020, 2021. Dir. 2008:110, Kommittédirektiv, Översyn av systemet för kommunalekonomisk utjämning. 2017/18:FiU8, Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 2003/04:155, Ändringar i det kommunala utjämningssystemet, bet. 2004/05:FiU7, rskr. 2004/05:13. 2007/08:27, Avskaffad statlig fastighetsskatt, m.m. 2008/09:1, Budgetpropositionen , bet. 2008/09:FiU3, rskr. 2008/09:150. 2010/11:156, Bättre förutsättningar för skatteväxlingar mellan kommuner och landsting, bet. 2011/12:FiU7. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A 2012/13:1, Budgetpropositionen , bet. 2012/13:FiU1, rskr 2012/13:37. 2012/13:1, Budgetpropositionen , bet. 2012/13:FiU3, rskr. 2012/13:135. 2015/16:1, Budgetpropositionen , bet. 2015/16:FiU3, rskr. 2015/16:105. 2017/18:1, Budgetpropositionen , bet. 2017/18:FiU3, rskr. 2017/18:118. 2018/19:1, Budgetpropositionen , bet. 2018/19:FiU3, rskr. 2018/19:116. 2019/20:1, Budgetpropositionen , bet. 2019/20:FiU3, rskr. 2019/20:131. 2019/20:11, Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting, bet. 2019/20:FiU18, rskr. 2019/20:41. 2020/21:1, Budgetpropositionen , bet. 2020/21:FiU3, rskr. 2020/21:151. 2019/20:101, Årsredovisning för staten 2019. 2012/13:SkU1y, Skattefrågor i budgetpropositionen . Lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Lagen (2007:1413) om utbetalning till kommuner av fastighetsavgiftsmedel 2008– 2010. Lagen (2012:743) om ändring i lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Kommuner och Regioner, ”Hur ger statsbidragen bäst effekt?”, , hämtad . Kommuner och Regioner, ”Kommungruppsindelning”, ommungruppsindelning.2051.html, hämtad . Rådet för redovisning, Rekommendation R2 Intäkter, , 2019. 56R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Förändrade regler för fastighetsskatt på nybyggda bostäder När fastighetsavgiften infördes var byggnader som innehåller bostäder befriade från fastighetsavgift efter värdeåret (vanligen det år då byggnaden färdigställs) och för de därpå följande fem kalenderåren betalades halv fastighetsavgift.95 Som ett led i att stimulera nyproduktion utvidgades nedsättningen 2013 genom att fastighetsavgiften sattes ned helt även år 6–15 efter värdeåret. Utvidgningen gäller för byggnader med beräknat värdeår 2012 eller senare.96 Enligt regeringen leder utvidgningen till att kommunernas inkomster från fastighetsavgiften minskar stegvis 2018–2027. beräknas inkomstminskningen uppgå till 960 miljoner kronor.97 Kommunerna kompenseras för intäktsbortfallet genom en successiv höjning av det generella statsbidraget. Åren 2018–2021 har höjningen uppgått till varje år.98 För kommunerna innebär utvidgningen att kopplingen mellan nybyggda bostäder och kommunens intäkter är svaga, eftersom det tar från att nybyggda bostäder färdigställs till dess att fastighetsavgift börjar betalas för dessa bostäder. Kopplingen mellan utvidgningen av nedsättningen av fastighetsavgiften och kommunernas incitament att stimulera bostadsbyggande berördes inte av regeringen eller Skatteutskottet.99 För att göra det mer attraktivt att bygga och förvalta hyresbostadsfastigheter sänktes 2013 dessutom fastighetsavgiften för hyres- och bostadsrätter.100 Procentsatsen av taxeringsvärdet sänktes från och takbeloppet sänktes från till . Kommunerna kompenseras för intäktsbortfallet genom en höjning av det generella statsbidraget med från och med 2013.101 2007/08:27, s. 90. 96Lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. 2017/18:1 Utgiftsområde 25, s. 31. 2017/18:1 Utgiftsområde 25, bet. 2017/18:FiU3, rskr. 2017/18:118; prop. 2018/19:1 Utgiftsområde 25, bet. 2018/19:FiU3, rskr. 2018/19:116; prop. 2019/20:1 Utgiftsområde 25, bet. 2019/20:FiU3, rskr. 2019/20:131; prop. 2020/21:1 Utgiftsområde 25, bet. 2020/21:FiU3, rskr. 2020/21:151. 2012/13:1, yttr. 2012/13:SkU1y. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr 2012/13:37; lagen (2012:743) om ändring i lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. 2012/13:1 Utgiftsområde 25, bet. 2012/13:FiU3, rskr. 2012/13:135. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A Riktade statsbidrag i granskningen Tabell 3 Riktade statsbidrag i granskningen, avser 2019 om inte annat anges Förordning, regeringsbeslut m.m. Förordningen (2009:956) om (2003:778) om skydd mot olyckor. Åtgärder inför och vid Förordningen (2006:637) om kommuners och landstings åtgärder fredstid och höjd beredskap inför och vid extraordinära händelser i samt för att stärka arbetet fredstid och höjd beredskap. med det civila försvaret (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och kommunernas krisberedskap 2019– 2022, dnr. arbete med civilt försvar 2018–2020, Regeringsbeslut Ju2018/01405/SIM (delvis) Ju2019/00147/SIM (delvis), Förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer. Regeringsbeslut S2017/07418/FST (delvis), Uppdrag angående administration, fördelning av medel och uppföljning av satsning på bidrag till Regeringsbeslut S2019/04518/FS, Regeringsbeslut S2019/02872/FS (delvis), Bemyndigande att underteckna en överenskommelse inom området psykisk hälsa 2019. 58R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Förordning, regeringsbeslut m.m. Stärkt bemanning inom den Regeringsbeslut S2016/04469/FST (delvis), Uppdrag att fördela statsbidrag för stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringsbeslut S2019/04518/FS, Förordningen (2018:151) om statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden. Förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i Förordningen (2019:551) om statsbidrag för anställning av Förordningen (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov. Förordningen (2016:400) om inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana Förordningen (2015:504) om statsbidrag för utbildning som kombineras med traineejobb eller Förordningen (2016:400) om inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana Förordningen (2011:947) om utbildning inom introduktionsprogram. Förordningen (2017:622) om R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S F I N A N S I E R I N G A V K O M M U N E R N A