prop · H903188 · 2022-03-22 00:00:00 — d)en rättshandlings eller någon annan åtgärds ogiltighet eller återgång på grund av konkurs eller förhandling om offentligt ackord utan konkurs i något av de nordiska länderna, om det framgår av konkursbeslutet eller beslutet om offentlig ackordsförhandling att gäldenären inte hade sin hemvist i något av de nordiska länderna, eller 7.dom eller förlikning i mål som ska tas upp av särskild domstol för handläggning av tvister som rör kollektivavtal. Paragrafen anger vissa undantag från lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. Andra stycket fjärde punkten ändras med anledning av att det införs regler om erkännande av avgöranden om föräldraskapet till ett barn för en kvinna som är eller har varit gift eller sambo med barnets mor i lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden. 2021/22:188 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet (SOU 2021:56) Lag om föräldraskap i internationella situationer och lag om erkännande av nordiska avgöranden om faderskap och vissa andra föräldraskap Det föreslås att lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor i stora delar arbetas om för att även omfatta föräldraskap för den kvinna i en samkönad relation som inte fött barnet och moderskap i vissa fall, bl.a. för den kvinna som inte fött barnet och inte heller var gift eller sambo med den som fött barnet. Som en konsekvens av att lagen därmed inte längre begränsas till faderskapsfrågor utan gäller olika föräldraskap, föreslås den byta namn till lagen om föräldraskap i internationella situationer. På motsvarande sätt föreslås det att lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden arbetas om för att även omfatta föräldraskap för den kvinna i en samkönad relation som inte fött barnet. Som en konsekvens av att lagen därmed inte längre begränsas till faderskapsfrågor, föreslås den byta namn. Till skillnad från vad som föreslås i lagen om föräldraskap i internationella situationer, föreslås det inga regler om moderskap i den nordiska lagen. Den föreslås heta lagen om erkännande av nordiska avgöranden om faderskap och vissa andra föräldraskap. Nya regler om föräldraskap efter assisterad befruktning utomlands För att utländska föräldraskap ska erkännas eller gälla i krävs det som utgångspunkt stöd i lag. Det saknas lagregler om vad som gäller när en fråga om föräldraskap för den kvinna i ett samkönat par som inte har fött barnet har internationell anknytning. Avsaknaden av lagregler innebär att föräldrarna och barnet inte sällan måste genomgå en onödig och utdragen process för att uppnå samma familjerättsliga status som etablerats Dessutom innebär nuvarande regler, vilka bara omfattar faderskap i internationella situationer, att det görs en omotiverad skillnad mellan samkönade och olikkönade par. Vidare kan gällande rätt i praktiken innebära en begränsning i möjligheten att flytta mellan länder, vilket kan komma i konflikt med den fria rörligheten inom EU. Globaliseringen har medfört att familjer i allt större utsträckning rör sig Det svenska regelverket måste kunna fungera inte bara för olika familjer som bildas i , utan även för familjer som har flyttat hit från andra länder. Ett föräldraskap som har fastställts eller på annat sätt uppstått i utlandet för den kvinna i en samkönad relation som inte har fött barnet föreslås, liksom för faderskap, kunna göras gällande när hon flyttar till . Motsvarande föreslås gälla också när det handlar om svenska medborgare som har sin hemvist utomlands, även om de inte har för avsikt att flytta till De föreslagna lagändringarna tar sikte på sådana utländska föräldraskap som under liknande nationella förhållanden skulle godtas i . rör framför allt fall då ett samkönat kvinnligt par har blivit föräldrar till ett barn utomlands, efter att modern med samtycke av den kvinna som var moderns maka eller sambo har genomgått en assisterad befruktning och Ändringar föreslås både i lagen om internationella faderskaps- frågor och i lagen om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden. Reglerna om föräldraskap i internationella situationer föreslås i allt väsentligt vara utformade på motsvarande sätt som reglerna om faderskap i internationella situationer. Nya regler om föräldraskap efter en flytt till för barn som tillkommit efter ett surrogatarrangemang Det finns inte någon samsyn internationellt i frågan om det bör vara tillåtet att bli förälder genom ett surrogatarrangemang eller inte. I svensk rätt finns det inga regler om surrogatarrangemang och det är inte tillåtet att genomföra surrogatmoderskap i svensk hälso- och sjukvård. heller några regler som gör det möjligt för en tilltänkt mor att rättsligt betraktas som barnets mor i , bortsett från vad som gäller vid Surrogatarrangemang förekommer dock i flera länder. utgångspunkt är att föräldrar och barn som flyttar till inte ska behöva förlora sin familjerättsliga status. Att ett barn förlorar sin familjerättsliga status riskerar att strida mot barnets rättigheter enligt och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (EKMR). Vidare kan ett sådant förhållningssätt i praktiken begränsa möjligheten att flytta mellan länder, vilket kan komma i konflikt med den fria rörligheten I de fall då ett barn kommit till efter ett surrogatarrangemang utomlands, kan faderskapet ofta erkännas eller fastställas i . faderskapet kan erkännas eller fastställas för den tilltänkta fadern (eller fäderna) anses surrogatmodern fortfarande som barnets mor i , trots att hennes avsikt typiskt sett inte har varit att bli mor till barnet och att hon rättsligt inte betraktas som barnets mor i födelselandet. I många fall har surrogatmodern inte haft någon relation till barnet. En tilltänkt moder har inte samma möjlighet som en tilltänkt fader att få ett utländskt föräldraskap erkänt i . Den tilltänkta modern är i stället hänvisad till att inleda ett adoptionsärende. Att ett barn vid familjens flytt till initialt förlorar en rättslig förälder innebär en risk för att barnet hamnar i en rättsligt osäker situation. I fråga om svenska medborgare som har hemvist utomlands kan det utländska moderskapets bristande giltighet i ha betydelse för barnets möjlighet att bli svensk medborgare och förvärva namn enligt svenska regler. innebär nuvarande lagstiftning att tilltänkta fäder och tilltänkta mödrar behandlas olika, vilket inte framstår som motiverat. Följden av att utländska moderskap i dessa situationer inte gäller eller erkänns i blir alltså att det måste inledas ett adoptionsförfarande när familjen flyttar hit, trots att det t.ex. finns en utländsk dom som utvisar föräldraskapet och att familjerelationen är etablerad. Detta kan krävas även om barnet har vuxit upp tillsammans med de tilltänkta föräldrarna och man 2021/22:188 Bilaga 1 har levt som en familj . Om en adoptionsansökan kan tas upp, är det inte säkert att den kan bifallas. En adoptionsprocess är i regel också mer utdragen än om det utländska moderskapet skulle gälla eller erkännas i . Lagstiftningen behöver utformas så att den allt ökande rörligheten över gränserna kan mötas utan att det leder till nackdelar för barnet. Det bör finnas en tydlig och förutsebar ordning för att säkerställa att barnet har rättsliga företrädare. Barn som flyttar till ska inte riskera att rättsligt sett förlora en förälder och föräldrar ska inte riskera att förlora den rättsliga relationen till sina barn. Det föreslås ändringar i detta avseende utifrån ett barnrättsperspektiv, framför allt barnets intresse av rättssäkerhet och trygghet. I de fall då kvinnan har haft huvudsaklig anknytning till ett annat land föreslås det dels att det ska vara möjligt att erkänna en utländsk fastställelse av moderskap efter ett surrogatarrangemang, dels att ett utländskt moderskap som följer direkt av lag efter ett surrogatarrangemang ska kunna gälla här. De föreslagna reglerna om moderskap är i huvudsak avsedda att ge lagstöd åt att utländska moderskap för den kvinna som inte fött barnet och inte heller var gift eller sambo med den som fött barnet ska kunna erkännas eller gälla i i vissa särskilda situationer. Det handlar i regel om situationer där en familjerelation har etablerats i utlandet och där en adoption i och för sig i många fall skulle vara möjlig i . För att den reglering som föreslås inte ska uppmuntra till kringgående av regler om föräldraskap, föreslås den vara begränsad till kvinnor som har haft sin huvudsakliga anknytning till ett annat land än i samband med barnets födelse. Reglerna föreslås alltså inte gälla dem som hade hemvist eller var bosatta i i samband med att barnet föddes. Den kvinna som har fött ett barn betraktas som barnets mor utan stöd i lag oavsett var barnet har fötts. De nya reglerna om moderskap föreslås enbart gälla moderskap för den kvinna som inte har fött barnet och inte heller var gift eller sambo med den som fött barnet. I praktiken handlar det om sådana moderskap som uppkommit eller fastställts för den tilltänkta modern efter ett surrogatarrangemang utomlands. Om ett utländskt moderskap erkänns eller är giltigt i med stöd av de föreslagna reglerna, ska detta moderskap ersätta moderskapet för den födande kvinnan. Utredningen föreslår även att motsvarande regler ska gälla faderskap efter surrogatarrangemang, för den man som inte har genetisk koppling till barnet och som inte var gift eller sambo med den som fött barnet. På så vis kommer regleringen bli konsekvent och förutsebar. Nya regler om föräldraskap för barn som tillkommit efter ett surrogatarrangemang, när de tilltänkta föräldrarna har sin huvudsakliga anknytning till Lagstiftningen behöver anpassas för att uppfylla konventionsåtaganden Det förekommer att ofrivilligt barnlösa åker utomlands för att få barn genom surrogatarrangemang. För par i som ingår surrogatarrangemang utomlands finns det i de flesta fall med befintliga regler en rättslig koppling mellan barnet och en av de tilltänkta föräldrarna. Den man som har bidragit med spermier och således har en genetisk koppling till barnet betraktas i regel som barnets far i . Har faderskapet inte fastställts utomlands på ett sätt som erkänns i så kan faderskapet ändå ofta fastställas i i dessa situationer. För den andra tilltänkta föräldern och för ensamstående kvinnor finns det möjlighet att ansöka om adoption av barnet för att bli barnets rättsliga förälder i , och i många fall bifalls en sådan ansökan. I en del fall saknas det dock en möjlighet för barnen att få rättsliga företrädare i och i andra fall kan barnet bara få en rättslig anknytning etablerad till en av två tilltänkta föräldrar (vanligtvis endast fadern). I praktiken är det främst i de fall där de tilltänkta föräldrarna har separerat eller där båda de tilltänkta föräldrarna behöver adoptera som problem kan uppstå. I dessa fall är det inte säkert att en adoptionsansökan kan bifallas, bland annat eftersom en gemensam adoption förutsätter att de tilltänkta föräldrarna är gifta eller sambor, att den andra föräldern samtycker till adoptionen och att något vederlag inte utgått för adoptionen. Barnets rättigheter enligt EKMR har bedömts kräva att en rättslig relation kan etableras till båda de tilltänkta föräldrarna, i vart fall när det har uppkommit en faktisk familjerelation mellan barnet och den tilltänkta föräldern. Att det saknas förutsebara och tydliga regler om vad som gäller för det rättsliga föräldraskapet för barn i dessa situationer försätter framför allt barnet i en rättsligt osäker situation. Svensk lagstiftning behöver anpassas för att uppfylla konventionsåtaganden. Regelverket bör anpassas efter den utveckling som skett av familjelivet och den internationella rättsutvecklingen så att det tillgodoser barnets rätt till privat- och familjeliv och stämmer överens med principen om barnets bästa. För att säkerställa barnets rättigheter och bästa behöver det införas regler som gör det möjligt att tillerkänna en faktisk familjerelation mellan barnet och dess tilltänkta föräldrar familjerättslig status i . ska de förslag som utredningen lämnar inte uppmuntra till kringgåenden av svensk lagstiftning eller till surrogatarrangemang i utlandet. Undantag i adoptionsreglerna när det finns synnerliga skäl att bifalla adoptionsansökan för att bekräfta en faktisk familjerelation Utredningen har bedömt att det rättsliga erkännandet i av en faktisk familjerelation mellan barn och tilltänkta föräldrar bör ske inom ramen för den befintliga adoptionslagstiftningen. 2021/22:188 Bilaga 1 2021/22:188 Bilaga 1 Det föreslås att vissa av bestämmelserna om adoption (som beskrivs nedan) inte ska gälla, när det finns synnerliga skäl att bifalla adoptionsansökan för att bekräfta en faktisk familjerelation mellan barnet och en tilltänkt förälder. •Andra än makar och sambor ska kunna adoptera gemensamt. Adoption ska vara möjlig även i de fall då båda de tilltänkta föräldrarna behöver adoptera (för att mannen inte har en genetisk koppling till barnet) och de varken är gifta eller sambor utan t.ex. har separerat. I dessa fall ska det alltså kunna göras undantag från regeln att endast makar och sambor ska kunna adoptera gemensamt. •Det ska inte krävas att makar eller sambor adopterar gemensamt. En tilltänkt förälder som t.ex. gift sig med en annan än den andra tilltänkta föräldern ska alltså ensam kunna adoptera barnet. •Det ska inte krävas samtycke till adoption från den andra tilltänkta föräldern även om den föräldern är vårdnadshavare. Däremot ska det inte (på grund av de bestämmelser som föreslås här) kunna göras undantag från kravet på samtycke från den födande kvinnan, om hon är vårdnadshavare. •Det ska kunna göras undantag från vederlagsförbudet. •Att en tilltänkt förälder adopterar ett barn ska inte utsläcka ett befintligt föräldraskap för den andra tilltänkta föräldern. Ett barn som har adopterats för att bekräfta en faktisk familjerelation ska fortfarande anses som barn även till en annan förälder till vilken barnet har eller har haft en familjerelation (trots att adoptivföräldern och den andra föräldern inte är gifta eller sambor). •När ett barn har adopterats för att rättsligt bekräfta en faktisk familjerelation mellan barnet och adoptivföräldern, ska barnet stå under vårdnad av både adoptivföräldern och den förälder till vilken barnet har en motsvarande familjerelation och som är vårdnadshavare. Möjligheten till särskilt förordnad vårdnadshavare utökas Utredningen föreslår också en ny regel om att rätten, efter anmälan av socialnämnden, ska anförtro vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare när ett barn saknar vårdnadshavare. Regeln kan tillämpas om en ansökan om adoption drar ut eller om förutsättningarna för en adoption inte är uppfyllda. 1.Förslag till lag om ändring i 2021/22:188 Bilaga 2 Härigenom föreskrivs i fråga om föräldrabalken1 dels att 4 kap. 21 och 22 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 4 kap. 10 a § och 6 kap. 9 a §, och en ny rubrik närmast före 4 kap. 10 a § av följande lydelse. Adoption för att bekräfta en faktisk familjerelation i vissa fall En ansökan om adoption får bifallas även om en adoption annars inte skulle vara möjlig med hänsyn till bestämmelserna i 6, 8 och 10 §§, om den som vill adop- tera har haft för avsikt att vårda och fostra barnet som sitt eget sedan barnets födelse, adoptionen kommer att bekräfta en faktisk familjerelation mellan barnet och den som vill adoptera och det finns synnerliga skäl att bifalla adop- Det som sägs i 8 § gäller dock fortfarande i förhållande till den som fött barnet och som är bar- Den som har adopterats ska anses som adoptivförälderns barn och inte som barn till sina tidigare föräldrar. Om en make eller sambo har adopterat den andra makens eller sambons barn, ska den som har adopterats dock anses som makarnas eller sambornas gemensamma barn. Lag eller annan författning som tillägger släktskapet mellan barn och förälder rättslig betydelse ska tillämpas på den som har adopterats och hans eller hennes adoptivförälder. Första stycket gäller inte i den utsträckning något annat är särskilt föreskrivet eller följer av rättsförhållandets natur. När ett barn har adopterats för att bekräfta en faktisk familjerelation mellan barnet och adoptiv- Balken omtryckt 1995:974. Senaste lydelse 2018:1288. 2021/22:188 Bilaga 2 föräldern enligt 10 a §, gäller inte första stycket första meningen i förhållande till den förälder till vilken barnet har en motsvarande relation. I sådana fall ska den som har adopterats anses som adoptivförälderns och den andra förälderns gemensamma barn. Om makar eller sambor gemensamt adopterar ett barn, står barnet under vårdnad av båda makarna eller samborna från den tidpunkt då adoptionsbeslutet får laga kraft. Detsamma gäller om en make eller sambo adopterar den andra makens eller sambons barn. Om en person i annat fall ensam adopterar ett barn, står barnet under vårdnad av adoptivföräldern från den tidpunkt då adoptionsbeslutet får laga kraft. I den situation som avses i 21 § tredje stycket står barnet under vårdnad av adoptivföräldern och den andra föräldern gemensamt om den andra föräldern redan är vårdnadshavare. Detta gäller från den tidpunkt då adoptionsbeslutet får laga kraft. I annat fall står barnet under vårdnad av adoptivföräldern ensam från samma tidpunkt. Om barnet i annat fall än som sägs i 9 § saknar vårdnadshavare, ska rätten på anmälan av socialnämnden anförtro vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2018:1288. Denna lag gäller frågor om rättsliga föräldraskap till barn i internationella situationer.I förhållande till , , och gäller lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska avgöranden om faderskap och vissa andra föräldraskap i stället för 7–10 b §§. Bestämmelserna i 7, 7 b, 9 och 10 §§ tillämpas även i förhållande till dessa länder i fråga om moderskap för den kvinna som inte fött barnet och inte heller var gift eller sambo med den som fött barnet.2 a §En kvinna som är eller har varit gift med ett barns mor och som inte själv har fött barnet anses som barnets förälder om det följer av lagen i den stat där barnet vid födelsen fick hemvist. För det fall ingen anses som sådan förälder enligt den lagen, ska kvinnan anses 2.Förslag till lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor dels att lagens rubrik ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 2 § ska lyda ”Faderskap, moderskap och andra föräldraskap på grund av lag”, dels att 1, 4, 5, 6, 7–10 a och 12 §§ och rubrikerna närmast före 4 och 7 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 2 a, 2 b, 2 c, 7 a och 7 b §§, av följande lydelse. 2021/22:188 Bilaga 2 Lag om föräldraskap i internationella situationer Denna lag gäller frågor om faderskap till barn i internationella förhållanden. I lagen finns också bestämmelser om föräldraskap enligt 1 kap. 9 § i internationella förhållanden. I förhållande till , , och gäller lagen (1979:1001) om erkännande av nordiska faderskapsavgöranden i stället för 7–10 b §§. 1 Senaste lydelse 2018:1280. talan förs mot en man eller kvinna som har sin hemvist i 2021/22:188 Bilaga 2 som barnets förälder om det följer av lagen i en stat där barnet vid fö- delsen blev medborgare. Om barnet vid födelsen fick hem- vist i , ska frågan om sådant föräldraskap dock alltid bedömas enligt svensk lag. Om det följer av lagen i den stat där barnet föddes att en man anses som barnets far, efter en in- semination eller befruktning utanför kroppen av en kvinna som inte var mannens make eller sambo, ska mannen anses som barnets far även i , om han hade hemvist och var bosatt utan avbrott i den andra staten under i samband med barnets födelse. Om det följer av lagen i den stat där barnet föddes att en kvinna anses som barnets mor, trots att hon inte fött barnet och inte heller har varit gift eller sambo med den kvinna som fött barnet, ska hon anses som barnets mor även i , om hon hade hemvist och var bosatt utan avbrott i den andra staten under i samband med barnets födelse. Fastställelse och hävande av Fastställelse och hävande av faderskap och föräldraskap för en kvinna som var moderns make Mål om faderskap får tas upp av svensk domstol om 1.barnet har sin hemvist i , 2.talan förs mot en man som har sin hemvist i eller mot flera 2 Senaste lydelse 2018:1280. män som alla har sin hemvist här, eller mot flera personer som alla har sin hemvist här, eller 3. det i andra fall med hänsyn till 3. det i andra fall med hänsyn till moderns, mannens eller särskilda skäl att målet prövas här i finns särskilda skäl att målet prövas här i landet. Om det sedan talan har väckts inträffar en ändring av de omständigheter som grundar svensk domstols behörighet enligt första stycket, upphör inte domstolens behörighet. I 5 a § finns ytterligare en bestämmelse om svensk domstols behörighet. En talan vid svensk domstol om En talan vid svensk domstol om fastställande av faderskap eller om fastställande av faderskap eller hävande av ett faderskap som gäller föräldraskap för en kvinna som var enligt 2 § ska prövas enligt lagen i moderns make eller sambo ska den stat där barnet har sin hemvist prövas enligt lagen i den stat där när målet avgörs i första instans. barnet har sin hemvist när målet avgörs i första instans. gäller talan om hävande av ett faderskap enligt 2 § eller föräldra- skap enligt 2 a §. En talan om fastställande av faderskap för ett barn som har sin hemvist utomlands ska dock alltid prövas enligt svensk lag om 1.fastställelsen avser en man som har sin hemvist i , 2.det påstås att barnet har tillkommit med mannens spermier, och 3.barnet i hemvistlandet inte har några andra rättsliga föräldrar än mannen och hans make, registrerade partner eller sambo. Frågan om huruvida ett faderskap Frågan om huruvida ett faderskap som gäller enligt 2 § ska anses hävt eller föräldraskap som gäller enligt genom en fastställelse av att en 2 och 2 a §§ ska anses hävt genom annan man är barnets far bedöms en fastställelse av att en annan man enligt samma lag som har tillämpats är barnets far eller en annan kvinna barnets förälder bedöms enligt samma lag som har tillämpats vid Har ett faderskap fastställts genom bekräftelse, skall en talan vid svensk domstol om ogiltigförklaring av bekräftelsen prövas enligt den eller de lagar som bestämmer fastställelsens giltighet här i landet. En ogiltigförklaring får dock alltid meddelas med stöd av 3Senaste lydelse 2018:1280. 4Senaste lydelse 1990:1528. 2021/22:188 Bilaga 2 2021/22:188 svensk lag, om talan grundas på att Bilaga 2den som har lämnat bekräftelsen inte är far barnet. En ogiltigförklaring får dock alltid meddelas med stöd av svensk lag, om talan grundas på att den som har lämnat bekräftelsen inte är far till barnet. faderskapsavgöranden m. m. Ett avgörande av en utländsk Ett avgörande av en utländsk domstol som innebär att ett fader- domstol som innebär att ett skap har fastställts eller hävts och 1. faderskap, som har vunnit laga kraft gäller i 2. moderskap, eller , om det med hänsyn till en 3. föräldraskap för en kvinna som parts hemvist eller medborgarskap var moderns make eller sambo eller annan anknytning fanns skälig har fastställts eller hävts och som anledning att talan prövades i den har fått laga kraft gäller i , om det med hänsyn till en parts anledning att talan prövades i den Det utländska avgörandet gäller dock inte i , 1.om svaranden, i fall där han eller hon inte har gått i svaromål, inte har fått kännedom om den väckta talan i tillräcklig tid för att kunna svara i saken eller om svaranden annars inte har fått rimliga möjligheter att föra sin talan i den utländska rättegången, 2.om avgörandet strider mot en svensk dom, 3.om avgörandet strider mot ett här i landet giltigt utländskt avgörande ien rättegång som började tidigare än den andra utländska rättegången, 4. om avgörandet strider mot en