rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — En relativt stor skillnad i svaren kunde observeras när det gäller fö- delseland.304 av de som är födda utanför instämde helt eller delvis i påståendet att ”allemansrätten är viktig att försvara”, i jäm- förelse av de som är födda i . När det gäller frågan om 304 I undersökningen 2021 jämförs emellertid enbart födelseland i respektive ej i Sve- rige. 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR huruvida allemansrätten är viktig för de svarandes utomhusaktiviteter in- stämde helt eller delvis i påståendet bland de som är födda utanför , i jämförelse av de som är födda inom . På frågan om allemansrätten är viktig för de svarandes friluftsaktiviteter svarade två tredjedelar i hög grad eller i mycket hög grad. På en annan fråga om huruvida svarspersonerna ansåg att allemansrätten är värd att försvara sva- rade att så är fallet (i hög grad, i mycket hög grad). Det finns inga signifikanta skillnader för de två frågorna ovan när det gäller i princip alla bakgrundsvariablerna. På en av dessa bakgrundsvariabler finns en viss skill- nad för ett av delsvaren på frågan om man anser att allemansrätten är värd att försvara: Andelen utrikesfödda personer svarar i lägre omfattning (ca 47 pro- cent) ”i mycket hög grad” på frågan jämfört med personer födda i (). Dock präglas svaren från undergruppen utrikesfödda av höga osä- kerhetsintervall, inte minst på grund av låga svarsfrekvens. När det gäller alla svarande finns inga större skillnader jämfört med Natur- vårdsverkets undersökning om svenskarnas friluftsvanor då drygt två tredjedelar uppgav att allemansrätten är viktig för deras utomhusaktiviteter (delvis enig och helt enig) och tre fjärdedelar ansåg att allemansrätten är viktig att försvara (delvis enig och helt enig). Inte heller undersökning hade några skillnader på svaren när det gäller kön och bostadsort. undersökning hade andra definitioner på bakgrundsvariablerna, var- för några direkta jämförelser inte låter sig göras. Man kan bara kort nämna att denna äldre undersökning visade på större skillnader i både vikten av att för- svara allemansrätten och rättens betydelse för respondenternas utomhusaktivi- teter mellan personer som var födda inom (eller som hade minst en förälder född inom ) och personer födda utanför (eller som hade minst en förälder född utanför ). De förstnämnda personerna svarade i högre utsträckning att allemansrätten var viktig att försvara och var mer bety- delsefull för utomhusaktiviteter än de sistnämnda. Även om skillnaderna var signifikanta hade svaren på en av frågorna ett lägre signifikansvärde.305 7.1.2 Kunskapen om allemansrätten är hög Liksom undersökning ställdes inom ramen för denna uppföljning tre ”kunskapsfrågor” i om allemansrätten samt en fråga om det fria fisket med handredskap i fem stora insjöar. De allra flesta () svarade rätt på frågorna om allemansrätten. Kunskapen om det fria fisket med handredskap var emellertid sämre (svarade rätt på den frågan). En jämförelse med svaren 2018 visar i princip inga föränd- ringar när det gäller kunskapen om allemansrätten, varken till det bättre eller till det sämre. Även för dessa tre kunskapsfrågor har det undersökts om det finns statis- tiskt signifikanta skillnader i kunskapen om allemansrätten mellan olika grup- per. Inga sådana skillnader förekommer beroende på kön, civilstånd eller funk- tionsnedsättning. Endast enstaka sådana skillnader förekommer beroende på 305Bilaga 3.2 Allemansrätten till (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Till exempel har personer boende i landsbygd med under 5 000 invånare lite bättre kunskap om reglerna för bär- och svampplockning än boende i städer med fler än 100 000 invånare (men skillnaden är inte särskilt stor). Något fler män () än kvinnor () svarar rätt på påståendet att du får fritt fiska med kastspö (handredskap) i fem största sjöar. De personer som svarade på enkäten och som hade tillgång till lantställe svarade något bättre på kunskapsfrågorna om främst var man får tälta utan lov men även om fiskereglerna (även här var skillnaderna små). Personer med tillgång med bil svarade rätt på påståendet att du får plocka bär och svamp i skogen utan att fråga markägaren om lov (sant) i högre ut- sträckning än personer som inte har tillgång till bil (jämfört med ). Personer med bil svarade också i ungefär samma utsträckning bättre på frågan att man utan att fråga kan fälla enstaka större träd i någon annans skog för eget bruk jämfört med personer utan bil. Även i frågan om var man får tälta fanns det statistiskt säkerställda men små skillnader i (bättre) kunskap hos personer med tillgång till bil. På dessa tre kunskapsfrågor svarade genomgående något fler personer utan bil att de inte visste svaret jämfört med personer med tillgång med bil. Av svaren framgår också att för vissa av frågorna verkar kunskapen om allemansrätten öka med stigande ålder. Men skillnaden är statistiskt signifikant endast i vissa åldersgrupper och då främst för frågan om bär- och svampplock- ning (men även för frågan om fällning av enstaka större träd). De signifikanta skillnaderna i dessa två frågor gäller i princip de två yttersta åldersgrupperna, dvs. mellan personer i 16–(lägst kunskapsnivå) och åldersgruppen eller äldre (högst kunskapsnivå). På en annan av frågorna – om fritt fiske –är det dock tvärtom; där finns större kunskap hos de yngsta svarande (16–) där av gruppen svarade rätt på frågan, jämfört med bara i gruppen eller äldre. En signifikant skillnad på kunskapsnivån hos personer som har eller inte har hemmaboende barn finns bara i ett fall, nämligen på frågan om man får plocka bär och svamp i skogen utan att fråga markägaren om lov. Där har svarande utan hemmaboende barn något bättre kunskaper. Personer som är födda i har genomgående bättre kunskaper om al- lemansrätten – i vart fall när man mäter denna genom de här aktuella fyra kun- skapsfrågorna – jämfört med utrikesfödda personer. Genomgående svarar även fler utrikesfödda personer ”vet ej” på kunskapsfrågorna än personer födda i . För de personer som väl svarade på enkätfrågorna är kun- skapsskillnaderna som störst på frågan om var man får tälta. I denna fråga svarade av personerna födda i och bara av utrikesfödda rätt. Även i frågan om huruvida man får plocka bär och svamp i skogen utan att fråga markägaren om lov var skillnaderna mellan utrikesfödda () och de födda i () stora. De två andra kunskapsfrågorna – om fällning av enstaka större träd samt om rätten att fritt fiska – präglades även av signifikanta men relativt mindre kunskapsskillnader 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Sämre kunskaper bland fjällturisterna om allemansrätten Fjällsäkerhetsråd har i samarbete med Svenska Turistför- eningen studerat utvecklingen för fjällturismen i i Sommarfjällenkäten.306 Enkäten 2021 var den första enkäten som ställde frå- gor kring allemansrätten. Av enkäten framgår att det finns en bred samsyn bland respondenterna om att det har blivit viktigare att informera fjällbesökare om allemansrätten jämfört . Över hälften bedömer att respekten för allemansrätten har försämrats bland besökarna jämfört , och bedömer att fjällbesökarna har mindre kunskap om allemansrätten än . Närmare tre fjärdedelar instämmer helt eller delvis i påståendet att de genomför eller planerar att genomföra särskilda informationsinsatser riktade till gäster/besökare om allemansrätten. En majo- ritet av respondenterna har informerat/utbildat internt om allemansrätten. Den vanligaste insatsen var att dela information (), följt av att genomföra möten för att diskutera allemansrätten (). Två av tio svarade att de inte genomfört informations- eller utbildningsinsatser internt . 7.2 Utövande av friluftsaktiviteter Många svenskar ägnar sig åt friluftsliv. Frågan är hur utövandet varier utifrån olika variabler och om det har skett någon förändring av friluftsvanorna ? 7.2.1Alltjämt fler ute i naturen och längre ledigheter I enkätundersökningen om svenskarnas friluftsvanor 2018 konstaterade att vad som är natur inte specificerades närmare i enkäten och de svarande fick därför göra en bedömning utifrån sin egen tolkning av begreppet. Frågan om ungefär hur ofta som respondenterna är ute i naturen bedömdes ligga relativt nära innebörden i definitionen av friluftsliv och den användes därför som en generell indikator på utövande.307 Frågan används på samma sätt i enkäten . Av diagrammet nedan framkommer att betydligt fler svarar att de är ute i naturen under framför allt längre ledigheter, men också jämfört med på vardagar. uppger att de är ute i naturen ganska ofta eller mycket ofta i samband med längre ledigheter. Motsvarande siffra är ca 69 pro- cent och på vardagarna. 306Sommarfjällenkäten –2021 som är underlag för denna sammanfattning finns tillgäng- liga på : ter/?more=true. Utvecklingen har studerats med en årlig webbenkät som undersöker respon- denternas upplevelse av besöksutvecklingen på deras verksamhet. Enkäten riktas till desti- nationsbolag, STF:s fjällstationer samt STF:s fjällnära vandrarhem. Antalet aktörer som fått enkäten anges inte och svarsfrekvensen har varierat mellan åren. Antalet respondenter har legat runt 30 i genomsnitt. 307Naturvårdsverket (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Små förändringar i friluftsvanorna har skett jämfört med under- sökning. Det finns statistiskt säkerställda men mycket små skillnader som vi- sar att svenskarna vistas ute i naturen mer på vardagarna.308 Diagram 4 Ungefär hur ofta är du ute i naturen? (samtliga respondenter) Under längre ledigheter, semestrar, lov etc. Ovan framgick det att svenskarna oftare är ute i naturen och längre ledigheter än på vardagar. Nedan analyseras hur utövandet varierar mel- lan olika grupper i detta avseende. Inga statistiskt signifikanta skillnader finns när det gäller kön och etnicitet. En högre andel bland personer som har en funktionsnedsättning svarar att de aldrig eller sällan () är ute i naturen i samband med längre ledigheter i jämförelse med de som inte har en funktionsnedsättning (ca 35 Det finns statistiskt säkerställda skillnader mellan personer som har tillgång till bil och som uppger att de vistas mycket ofta ute i naturen på både varda- garna () och () och de som saknar tillgång till bil (respektive ). Även för lantställe finns det statistiskt säkerställda men små skillnader när det gäller hur ofta man är ute i naturen . En annan förväntad skillnad är att personer med tillgång till lantställe uppger att de vistas mycket ofta () ute i naturen i samband med längre ledigheter. Motsvarande siffra för de som saknar lantställe är . Boendeorten har en viss betydelse när det gäller vistelse ute i naturen på vardagarna. av de boende i orter på landsbygden (under 5 000 invånare) uppger att de vistas ganska ofta eller mycket ofta ute i naturen på 308Bilaga 1 Nationell redovisning av enkätsvaren till (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Motsvarande siffra för boende i städer med mer än 50 000 invånare är . Det är liknande resultat som framkom i undersökningen 2018.309 De som inte har hemmaboende barn är i högre utsträckning mycket ofta () ute i naturen på vardagarna än de som har hem- maboende barn (). Motsvarande siffror i undersökningen 2018 var (inga hemmaboende barn) och (hemmaboende Utevistelse på vardagar, och längre ledigheter utifrån ålder Diagrammen nedan visar ungefär hur ofta som olika åldersgrupper är ute i na- turen på vardagar, och under längre ledigheter, semestrar, lov etc. Liksom i undersökningen 2018 visar resultaten att ju äldre personen är, desto oftare är han eller hon ute i naturen på vardagarna. Det gäller framför allt gruppen som är eller äldre, där uppger att de vistas mycket ofta ute i naturen. Motsvarande siffra för gruppen 16–är . Undersökningen 2018 visade ungefär samma resultat. En hög andel av alla svenskar är aldrig eller sällan ute i naturen på vardagarna. För ålders- gruppen 16–är siffran , vilket ska jämföras med siffran för gruppen eller äldre. Ingen noterbar förändring i friluftsva- nor har skett i jämförelse med undersökning311 Diagram 5 Ungefär hur ofta är du ute i naturen på vardagar? Redovisat för olika åldersgrupper Diagrammet nedan visar att fler personer i de två yngsta åldersgrupperna upp- ger att de aldrig eller sällan vistas ute i naturen jämfört med övriga åldersgrupper. En jämförelse med undersökningen 2018 visar på små skillna- der.312 Även så gäller att åldern spelar roll när det gäller om en person vistas mycket ofta ute i naturen. En statistiskt signifikant skillnad finns mellan 309Bilaga 3.4 Ute i naturen – hur ofta? till (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR personer i de två äldsta åldersgrupperna (ca 31–) och personer i den yngsta åldersgruppen (). Diagram 6 Ungefär hur ofta är du ute i naturen ? Redovisat för olika åldersgrupper När det gäller hur ofta man vistas ute i naturen under längre ledigheter så är det färre som uppger att de gör det aldrig eller sällan jämfört med på varda- garna och . Den största skillnaden i beteende gäller för personer i ålders- gruppen 16–, där väsentligt färre uppger dessa två svarsalternativen (). Motsvarande siffra för utevistelse på vardagarna var och . Sammanfattningsvis kan man säga att de relativt få statistiska skillnader mellan åldersgrupper som fanns i utevistelsevanor un- der vardagar och försvinner under längre ledigheter. Även här visar en jämförelse med undersökningen 2018 på små skillnader.313 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Diagram 7 Ungefär hur ofta är du ute i naturen under längre ledigheter, se- mestrar, lov etc.? Redovisat för olika åldersgrupper 7.2.2 Små ändringar om friluftsaktiviteter En fråga ställdes om vilka friluftsaktiviteter (av totalt 48 aktiviteter) och med vilken frekvens som svenskarna utförde utomhus . De fem svarsalternativen för frekvensen var ingen gång, 1–5 gånger, 6–20 gånger, 21–60 gånger och mer än 60 gånger. I tabellen nedan redovisas liksom i undersökningen 2018 de tio aktiviteter som flest svenskar utövar ”minst en gång” . Det s.k. enkla friluftslivet dominerar när det gäller svenskarnas friluftsutö- vande. De vanligast förekommande aktiviteterna är promenader, vistelser ute i skog och mark, bad, trädgårdsarbete och cykling. Inte minst nöjes- och motionspromenader och varit ute i skog och mark för att få en naturupplevelse är aktiviteter som många svenskar har gjort , . Vilka utomhusaktiviteter som lockar flest svenskar har förändrats i begränsad utsträckning . En ny aktivitet har kommit in på listan jämfört med samma lista 2018, nämligen att vandra på vandringsleder i låglandsterräng. Som framgår av tabellen har aktiviteten picknick eller grillat i naturen ökat i rankningen. Det är sannolikt en effekt av den pågående pande- min (se avsnitt 8.1.2).314 Tabell 4 De tio aktiviteter som flest svenskar utövade ”minst en gång” un- der Minst en gång Rankning 2018 Tagit nöjes- och motionspromenader Varit ute i skog och mark för att få en naturupplevelse Haft picknick eller grillat i naturen Arbetat i trädgården Badat utomhus i sjö/hav Solbadat 314Bilaga 3.3 De 10 mest populära aktiviteterna till (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Varit ute i skog och mark för att plocka bär Varit ute i skog och mark för att plocka svamp Vandrat på vandringsleder i låglandsterräng Tabellen nedan visar de tio aktiviteter som flest människor utövar ”mer än 60 gånger” , dvs. de aktiviteter som har högst utövandefre- kvens. Även för dessa aktiviteter dominerar det relativt enkla friluftslivet. Ak- tiviteter som har hög utövandefrekvens, men som utövas av färre individer, är promenad med hund och ägnat mig åt djurskötsel. Majoriteten av aktiviteterna som utövas ”mer än 60 gånger” 2021 var också aktiviteter som hade högst utövandefrekvens vid undersökningen 2018. Undersökningen visar att tre nya aktiviteter som utövas mer än 60 gånger un- der har tillkommit på listan, alla på plats 10, nämli- gen gått stavgång, studerat växter, djur och fågelskådat och vandrat på vand- ringsleder i låglandsterräng.315 I undersökning 2018 framkom att åldern har betydelse för i vilken omfattning man utövar fritidsaktiviteter som innebär fysisk an- strängning, t.ex. cykling och joggning/terränglöpning.316 Denna bild bekräftas undersökning där personer i de två yngsta åldersgrupperna joggar eller springer i terräng oftare i jämförelse med de två äldsta åldersgrupperna. Det finns en signifikant skillnad i svaren för aktiviteten cyklat på vägar mellan de två yttersta åldersgrupperna, dvs. mellan personer i 16–(ingen gång) och åldersgruppen eller äldre (ingen gång). Däremot när det gäller aktiviteten vandrat på vandringsleder i låglandsterräng är det få och små skillnader i svaren beroende på ålder. Tabell 5 De tio aktiviteter som flest svenskar utövade ”mer än 60 gånger” Tagit nöjes- och motionspromenader Varit ute i skog och mark för att få en naturupplevelse Ägnat mig åt djurskötsel Badat utomhus i sjö/hav Gått stavgång/Studerat växter, djur och fågelskådat/ Vandrat på vandringsleder i låglandsterräng angav svarsalternativet Ägnat mig åt annan aktivitet. En analys av fritextsvaren visar att de huvudsakliga aktiviteterna är trädgårdsarbete och promenader, men också olika former av motionsaktiviteter utomhusgym, utomhusgymnastik, padel och fotboll. 316Bilaga 3.3 De 10 mest populära aktiviteterna till (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR När det gäller de aktiviteter som flest svenskar har utövat ”minst en gång” har graden av deltagande för olika grupper analyserats närmare. Analysen fokuserar på de aktiviteter där aktiviteten har utövats ”minst en gång” för fler än . Kvinnor tar i något högre utsträckning än män nöjes- och motionsprome- nader ”mer än 60 gånger” (jämfört med ca 26 pro- cent). Inga skillnader kan observeras för aktiviteten varit ute i skog och mark för att få en naturupplevelse när det gäller t.ex. kön och etnicitet. Däremot så är det betydligt vanligare att ju äldre man är, desto oftare är man ute i skog och mark. I åldersgrupperna 50–och eller äldre är det som gör denna aktiviteten ”mer än 60 gånger”; motsvarande siffror för grupperna 16–och 30–är respektive . Enstaka signifikanta skillnader förekommer när det gäller om man har haft picknick eller grillat i naturen . Den största skillnaden var åldersrelaterad: äldre () uppgav att de inte hade haft picknick eller grillat i naturen, jämfört med t.ex. för de yngsta (16–) respektive näst yngsta (30–) perso- nerna. I övrigt förekom det att fler 30–49-åringar hade uppgett att de hade grillat/picknickat i naturen mellan 6 och 20 gånger jämfört med personer . En annan stor skillnad var att av de som hade en hindrande funktionsnedsättning inte någonsin hade grillat/pick- nickat ute i naturen , att jämföra med bara för de som saknade en sådan funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning uppger i högre uträckning att de inte har arbetat i trädgården (jäm- fört med ). De som är 16–uppger i lägre grad att de har arbetat i trädgården ”minst en gång” (). Motsvarande siffra är för de tre övriga åldersgrup- perna. När det gäller aktiviteten bad utomhus i sjö/hav finns betydande svarsskill- nader utifrån ålder. Personer som är 16–respektive 30–uppger i betydligt högre grad (dvs. ) att de har badat utom- hus i sjö/hav ”mellan 6 och 60 gånger” . Mot- svarande siffra för gruppen eller äldre är . En annan signi- fikant och stor skillnad är att många fler personer med en hindrande funktions- nedsättning () inte har badat i sjö/hav jämfört med personer utan en sådan funktionsnedsättning (). Det finns även en signifikant men liten skillnad i fråga om utrikesfödda och personer födda (de förstnämnda har i lite större utsträckning aldrig badat i sjö eller hav ). Vissa statistiska skillnader finns mellan olika grupper för aktiviteten sol- bad. Fler män än kvinnor och fler personer med funktionsnedsättning uppger att de inte har solbadat . Skillnaden är mellan män och kvinnor och mellan personer med funktionsnedsättning och de som inte har det. Åldern har en mindre bety- delse, förutom för gruppen eller äldre som i något högre utsträckning 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR svarar att de inte har solbadat över huvud taget. jämfört med övriga tre åldersgrupper. finns det en viss osäkerhet, vilken beror på den relativt låga svarsprocenten. Svaren på frågorna visar att funktionsnedsättning är ett hinder för att ge- nomföra många friluftsaktiviteter. Personer med funktionsnedsättning uppger i högre utsträckning att de över huvud taget inte tar nöjes- och motionsprome- nader eller varit ute i skog och natur för att få en naturupplevelse. som svarar ingen gång är för bägge aktiviteterna, jämfört med för personer som inte har någon funktionsnedsättning. resultat framkommer när det gäller andelen personer som haft picknick eller grillat i naturen. Väsentligt fler personer med funktionsnedsättning svarar att de inte har gjort denna aktivitet (jämfört Hälften av personerna som har någon funktionsnedsätt- ning svarar att de inte har badat utomhus i sjö/hav under de senaste Motsvarande siffra för personer utan funktionsnedsättning är Utövandefrekvensen är också högre för personer som inte har funktionsnedsättning som ett hinder för att vistas ute i naturen, för alla aktivi- teter som nämns ovan. Personer som inte har tillgång till vare sig lantställe eller bil uppger i högre utsträckning att de inte har utövat någon av de sex aktiviteterna Felmarginalen varierar relativt mycket mellan de olika Det finns en statistiskt säkerställd skillnad för de två bakgrunds- variablerna för tre av aktiviteterna haft picknick eller grillat i trädgården, ar- betat i trädgården och badat utomhus i sjö/hav. Även personer som inte har barn hemmaboende svarar i högre utsträckning att de inte har utövat aktiviteterna under de senaste Bakgrundsvariabeln är statistiskt signifikant för samma tre ak- tiviteter som i avsnittet ovan. 7.2.3 miljöer och skogen är de mest besökta naturmiljöerna Vistelser i olika naturmiljöer studeras genom att de svarande fick besvara frå- gan hur ofta har vistats i ett antal olika natur- miljöer för välbefinnande och naturupplevelser i . Enligt har denna fråga också koppling till miljökvalitetsmålen.317 Diagrammet nedan visar att de tre mest besökta områdena är bebyggda om- råden, skog samt sjöar och vattendrag. Inte minst bebyggda områden är viktigt när det gäller svenskarnas utevistelse . av de svarande uppger att de vistas mycket ofta eller alltid i närheten av bebyggda områden. Motsvarande siffra för skog är , medan siffran för sjöar och vattendrag är . Utlandsfödda uppger i väsentligt högre utsträckning att de aldrig eller sällan vistas i bebyggda områden () än personer som är födda i (). 317 (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Personer med funktionsnedsättning vistas mer sällan (aldrig eller sällan) i skog () samt vid sjöar och vattendrag () än personer utan funktionsnedsättning (respektive ). Diagram 8 Hur ofta har du vistats i föl- jande naturmiljöer på din fritid? Tänk endast på naturmiljöer i . Mycket ofta/Alltid Mycket små, eller i princip inga, förändringar har skett när det gäller svens- karnas val att besöka olika naturmiljöer om man jämför 2021 med undersökning. I undersökningen av svenskarnas friluftsvanor 2018 slog Na- turvårdsverkets fast att resultaten speglar att dagens friluftsliv är en urban fö- reteelse, som resultaten också återspeglar den stora förekomsten av skog i Sverige.318 Undersökningen 2021 bekräftar denna bild. Den tätortsnära naturen är betydelsefull när det gäller utövandet av friluftsliv i . 7.2.4En majoritet har nära från bostaden till sitt närmaste friluftsområde Ovan konstaterades att den tätortsnära naturen är betydelsefull och att de mest välbesökta naturområdena också är . Nedan redovisas svaren på frå- gorna som ställs med utgångspunkten för det naturområde som finns närmast respondentens bostad där olika friluftsaktiviteter kan utföras. Diagram 9 visar att har en kilometer eller mindre från sin bostad till det närmaste naturområdet. Ungefär hälften har mindre än 500 me- ter.