rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — Det går enligt föreningen inte att bortse ifrån att genom att ha med olika moment som rör friluftslivet i kunskapskraven skickar det en tydlig signal till lärarna att ha med dessa moment i undervisningen.466 Enligt saknar en förhållandevis stor andel av idrottslärarna i lärarlegitimation i ämnet idrott och hälsa.467 För- eningen anser att det därmed finns en risk att även om dessa lärare arbetar utifrån bästa förmåga riskerar undervisningen att bedrivas på ett sätt som inte fullt ut överensstämmer med läro- och kursplanen. Det är svårare för läraren att planera för friluftsaktiviteter jämfört med mer traditionell idrottsundervis- Bristande kunskap hos de lärare som inte är behöriga riskerar att påverka utvecklingen negativt när det gäller måluppfyllelsen för målet Ett rikt frilufts- Enligt professor är skillnaderna mellan den nuvarande och den kommande kursplanen för relativt små. är att har plockat bort kunskapsområden som har varit kopplade till kunskapskrav, nämligen allemansrätt, orientering och dans. annan förändring är att fokus på fysisk hälsa har tonats ned och att vikten av fysisk, psykisk och social hälsa nu understryks. nen är mycket bredare än de kunskapskrav som specificeras, vilket ställer stora krav på att läraren kan säkerställa ett urval av lärandeaktiviteter som ger ele- verna möjligheter att utvecklas inom de olika kunskapsområdena, tex. luftsliv och utevistelse. Ytterligare ett problem är att både i den nuvarande och reviderade kursplanen som börjar gälla saknas det en tydlig koppling till att eleven ska utveckla kunskaper om förutsättningar för en god miljö och hållbar utveckling i relation till ämnet idrott och hälsa. alltså inte för lärarprofessionen att undervisning i friluftsliv, hälsa och hållbar utveckling hänger ihop. anser att det finns kunskaper och kunskaps- mål som skulle behöva skrivas in och tydliggöras i läroplanen. omedvetenhet kring att nå målet Ett rikt friluftsliv i skolan. Om målet ska nås behöver lärare arbeta med god miljö och hållbar utveckling på ett mycket mer 466 , Skypeintervju, . 467Under –2020 hade lärarlegitimation och behörighet i ämnet av de geo=&p_verksamhetsar=2019&report=personal_amne3&p_lankod=&p_kom- munkod=&p_hman=&p_skolkod=&p_niva=A&p_amne=12&p_verksform=11&p_hman- kod=&p_kon=S. 468 , Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN systematiskt sätt än inom ämnet idrott och hälsa. Ett problem är också att lärare bedömer elevers kompetens i friluftsliv som betydligt lägre jämfört med andra områden, t.ex. bollspel, som är ett frekvent återkommande inslag i undervisningen.469 Det finns enligt forskning som visar att lärare och elever fokuserar på de kunskapskrav som är betygsgrundande. Kunskapskraven kan alltså vara styrande för undervisning, bedömning och betygsättning. Det finns en fortsatt risk att friluftslivet inte tar mer plats i undervisningen. Skolinspektionens granskningar har ju pekat på att hälsa och friluftsliv borde få ta mer utrymme i undervisningen. Ett problem enligt professor är att den reviderade kursplanen inte kommer att stötta lärarna i att fokusera på de ämnesområden som får för lite utrymme i undervisningen. Den obalans som finns mellan åena sidan bollspel och rörelse och å andra sidan friluftsliv riskerar att kvar- stå.470 9.6Antalet friluftsdagar i har sannolikt minskat I grundskolornas tidigare läroplaner, t.ex. Lgr 80, fanns det angivet att skolar- betet under ett visst antal dagar av läsåret skulle ske i form av friluftsverksam- het. Många bestämmelser om genomförandet av utbildningen, däribland om antalet dagar för friluftsverksamhet, togs bort i samband med övergången till ett mål- och kunskapsrelaterat system och kommunali- seringen av skolan. Enligt pekade flera undersök- ningar på att friluftslivsundervisningen hade minskat i omfattning sedan den nya läroplanen togs i bruk 1994.471 Enligt 5 kap. 6 § skolförordningen (2011:185) bestämmer rektorn i vilken omfattning som det ska anordnas friluftsverksamhet som bedrivs under lärares ledning. har en ämnesbevakningsgrupp för idrott och hälsa och i den dis- kuteras friluftsliv frekvent. Verket har också en ständigt pågående dialog med i dessa frågor. Det förs emellertid inte enligt några specifika diskussioner om antalet friluftsdagar i skolan. I regeringsupp- draget Mer rörelse i skolan472 föreslog två ändringar i läroplanen för att stärka skrivningarna om daglig, hälsofrämjande fysisk aktivitet och rek- torns ansvar för denna fråga, även om förslaget inte specifikt berörde frilufts- aktiviteter. Regeringen har enligt inte valt att gå vidare med dessa förslag.473 474 469Lundvall S. professor i idrottsvetenskap, Skypeintervju, . 471Skolverket (2001) Rapport om ”Friluftsverksamheten i skolan”. 472Skolverket (2018) Redovisning av uppdrag mer rörelse i skolan, dnr 2018:838. 473Skolverket, Skypeintervju, . 474Det har inte gjorts någon systematisk uppföljning av reformen. Några examensarbeten har analyserat frågan med fokus på effekter på nivå eller intervjuer med lärare hur de upplever reformen. Några indikativa resultat är att lärarna uppger att tiden att planera och genomföra aktiviteter har förbättrats och att tempot har sänkts, dvs. möjligheterna att fördjupa sig har blivit bättre. Det saknas emellertid kunskap om huruvida friluftslivet har fått större 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN lyfter även fram att det har skett en utökning av ämnet idrott och hälsa i med 100 timmar.475 Enligt har det inte gjorts någon uppföljning av den utökade timplanen, och det går därmed inte att säga vilka aktiviteter som har prioriterats, dvs. om en del av dessa timmar har an- vänts för att genomföra friluftsaktiviteter.476 Enligt och Skolinspektionen finns det varken någon ak- tuell information om eller uppföljning av hur vanligt förekommande det är att skolor har friluftsdagar.477 menar att det krävs mer stöd och resurser till skolorna för att möjliggöra detta. kunna vara ett större stöd för att underlätta för skolhuvudmännen att ha fri- luftsdagar i skolan. Det är också rektor som har ett stort ansvar för friluftsdagar eftersom de beslutar för sin skola, och större stöd från rektor skulle underlätta Enligt Skolinspektionen tangerar friluftsdagar också andra ämnen än idrott används dagar med friluftsliknande innehåll för att inleda en termin, dvs. det primära syftet är då snarare socialt än ämnes- eller kunskaps- Enligt Skolinspektionen anser många lärare att det är relativt betung- ande att arrangera och styra upp en friluftsdag. Det är också oklart vilka akti- viteter som i en strikt mening ska anses vara friluftsaktiviteter. förekommande att elever kan välja mellan utomhusaktiviteter i skogen och andra aktiviteter som t.ex. bowling. En annan komplicerande faktor som san- nolikt begränsar möjligheten att anordna friluftsdagar är om de medför kost- nader för eleverna, t.ex. skidhyra. Om obligatoriska friluftsdagar skulle införas i skulle ett sådant ska-krav vara ett steg i motsatt rikt- ning mot hur styrningen av skolan har utvecklats under en lång tid.479 Skogs- styrelsen betonar vikten av att unga kommer ut i naturen och att friluftsdagar är ett viktigt instrument för att lära sig att vara ute i naturen.480 9.6.1 Slopandet av obligatoriska friluftsdagar har försämrat elevernas kunskap om friluftsliv Som framgick ovan saknas det kunskap om hur vanligt det är med friluftsdagar i skolan . Enligt flera av de intervjuade aktörerna varierar antalet frilufts- dagar kraftigt mellan skolorna, men det har skett en minskning jämfört med tidigare då det fanns inskrivet i läroplanen. har det aktuali- serat frågan vem som ska ansvara för friluftsdagarna, eftersom det inte längre var inskrivet i idrottslärarnas tjänstefördelning eller tjänsteplaner. Svenskt Fri- luftsliv är kritiska till att man avskaffade de obligatoriska friluftsdagarna i sko- ett större utrymme till följd av reformen (professor i idrottsvetenskap, Skypein- tervju, ). 475 Enligt den nya timplanen har fördelats till årskurs 4–6 och till årskurs 7–9. De elever som började årskurs 7 började läsa efter den nya timplanen. 476 , Skypeintervju, . 477 , Skypeintervju, och Skolinspektionen, Skypeintervju, 2021- 04-16. 478 , Skypeintervju, . 479 Skolinspektionen, Skypeintervju, . 480 , Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN Uttrycket friluftsdagar finns inte kvar i skolförordningen eller gymnasie- förordningen.481 Det innebär en ökad risk för missuppfattning och otydlighet i fråga om ansvar, tjänsteplanering m.m. Det har inneburit en negativ inverkan på friluftslivets ställning i undervisningen, främst i ämnet idrott och hälsa men också i andra ämnen. Konsekvensen är att eleverna har fått sämre kunskaper om friluftslivet. Ett stort problem är att det kan vara svårt för en enskild id- rottslärare att organisera en friluftsdag då det kräver ämnesövergripande sam- verkan med andra lärare om inte rektorn aktivt medverkar i processen. En så- dan ämnesövergripande samverkan har blivit svårare i och med slopandet av de obligatoriska friluftsdagarna. Det är dessutom en styrka om friluftsaktivite- ter kan genomföras ämnesövergripande med andra ämnen, t.ex. historia och biologi. Ett annat problem som gör det svårare att genomföra friluftsdagar är den tid som går åt för att organisera aktiviteterna.482 Av den anledningen argumenterar för ett återinförande av obligatoriska friluftsdagar i undervisningen. Det bör då tydliggöras att fri- luftsdagarna ska fokusera på friluftsaktiviteter och inte andra mer generella idrotts- och hälsoaktiviteter. Det fanns en tendens att inne- hållet i friluftsdagarna alltmer kom att handla om sådana aktiviteter. Svenskt Friluftsliv anser att ett återinförande av friluftsdagarna i läroplanen skulle skapa en bättre plattform för att bedriva friluftsundervisning.483 Professor delar uppfattningen att friluftsdagarna successivt i stor utsträckning kom att handla om idrottsdagar med ett fokus på aktiviteter inom sport och idrott. Om man bedömer att friluftsdagarna är viktiga för att nå målen inom idrott och hälsa och för att nå målet Ett rikt friluftsliv i skolan, behöver man enligt henne skriva in det i läroplanen (i vilken kurs- och ämnesplanerna för idrott och hälsa ingår) och inte förlita sig på att rektorerna vid de enskilda skolorna ska ta ansvar för att ge lärare i uppdrag att genomföra friluftsverk- samhet. Otydligheten försvårar planeringen och påverkas av att friluftsverk- samhet tar resurser i anspråk och är beroende av tillgång till olika ramfak- torer.484 Även anser att det vore önskvärt om det in- fördes ett minimiantal friluftsdagar för att säkerställa att sådana genomförs. Sådana friluftsdagar skulle helst organiseras ämnesövergripande för att däri- genom öka elevernas intresse för såväl de olika skolämnena som för friluftsliv och sitt välmående och hälsa. Föreningen anser att ett återinförande av obligatoriska friluftsdagar skulle vara en enkel åtgärd för att se till att pla- neringen i det enskilda ämnet sker utifrån syfte och centralt innehåll och inte baklänges genom kunskapskraven.485 Även andra intervjuade aktörer understryker vikten av att skolorna genom- för traditionella friluftsdagar för att därigenom bättre nå läroplanens och kurs- 481Friluftsverksamhet är inte avskaffad enligt skolförordningen. 482Lundvall S. professor i idrottsvetenskap, Skypeintervju, , , Skypeintervju, och Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, 2021-04- 484Lundvall S. professor i idrottsvetenskap, Skypeintervju, . 485Svenska , Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN planens mål när det gäller utevistelse och friluftsliv. fiskarna att de har lätt för att nå ut till skolorna och genomföra friluftsdagar i Kontakten mellan Sportfiskarna, föreningens klubbar och de en- skilda skolorna sker ofta på individnivå och genom upparbetade kontakter med Enligt Scouterna och är det ovanligt att en- skilda skolor kontaktar dem för att planera och genomföra friluftslivsaktivite- Det beror enligt de två föreningarna på bristande resurser men också på att många skolor sannolikt saknar kunskap om hur de ska genomföra traditionella Enligt har många i skolpersonalen, dvs. fritidspedagoger och rektorer, en alltför försiktig hållning när det gäller ”risk kontra fara” och anordnandet av olika friluftslivsaktiviteter i skolans regi. Denna försiktiga hållning medför att skolorna avstår från att utnyttja naturen i undervisningen och i alltför liten utsträckning arrangerar traditionella frilufts- är det enligt mer värdefullt att kontinuer- ligt ha utomhuspedagogik och friluftslivsaktiviteter inom ramen för den ordi- narie undervisningen än att arrangera 1–per läsår. sig mer genom att kontinuerligt fortbilda sig i olika frågor och kunskaper när det gäller friluftsliv än att koncentrerat arbeta med sådana frågor vid endast ett eller ett fåtal tillfällen, dvs. progressionen i elevernas kunskaper och förmågor menar att den enskilt viktigaste förkla- ringen till varför målet Ett rikt friluftsliv i skolan har utvecklats negativt san- nolikt är slopandet av de obligatoriska friluftsdagarna i skolan. enligt föreningen otillräcklig, och det faktum att den enskilda rektorn avgör omfattningen av antalet friluftsdagar har visat sig inte fungera i praktiken.489 anser att om det genomförs friluftsdagar framför allt beror på om det finns individer i skolans organisation som driver En risk med att det inte längre finns ett minimikrav i läroplanen för antalet friluftsdagar är att de försvinner från läsårsplaneringen om det inte finns drivande lärare eller rektorer. Det är ofta idrottslärare som får huvudan- svaret för att arrangera friluftsdagar då momentet har flera beröringspunkter med vad som står inskrivet i läroplanen för ämnet idrott och hälsa. betonar vikten av att även lärare i andra ämnen än idrott och hälsa är drivande för att anordna friluftsdagar då det kan påverka en rek- tors beslut när det gäller att öronmärka resurser för att planera och genomföra En annan fördel är att det kan leda till ökat ämnesöverskridande professor i idrottsvetenskap, Skypeintervju, , Sportfiskarna, Skypeintervju, och , Skypeintervju, . Scouterna, Skypeintervju, och , Skypeintervju, , Skypeintervju, . , Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN Ett problem är att det är svårare att genomföra friluftsdagar i tätortsskolor än i en glesbygdsskola då det inte alltid är möjligt att utnyttja naturen som finns i närområdet, dvs. ofta den tätortsnära naturen. Det innebär att det blir mer tidskrävande och mer resurskrävande att genomföra olika friluftsaktivite- ter. Ett annat problem är att förutsättningarna att anordna friluftsdagar skiljer sig åt mellan en skola belägen i norra eller , framför allt vinter- tid.491 9.7 Friluftsorganisationernas arbete med målet Enligt Svenskt Friluftsliv är friluftsorganisationernas arbete för att ta ut barn, ungdomar och vuxna i alla samhällsgrupper i naturen viktigt för folkhälsan. Av återredovisningarna för hur anslaget till friluftsorganisationer har fördelats framgår det att en stor andel av verksamhetsbidragen har gått till de tio frilufts- livspolitiska målen samt barn och ungdomar. Hur stor andel av anslaget som riktats mot målet ett rikt friluftsliv i skolan har undersökts vid en genomgång av återredovisningarna för hur anslaget för- delats till friluftsorganisationerna. Det är 16 organisationer som under peri- oden –2020 har mottagit bidrag som riktar sig mot målet. Främst är det verksamhetsbidrag för olika projekt, men i några fall har även organisations- bidrag använts för detta ändamål. Generellt kan sägas att över tidsperioden –2020 ökar antalet organi- sationer som får bidrag för projekt mot skolan. 2010 fick tre organisationer verksamhetsbidrag för projekt gentemot skolan och 2020 var det ett tiotal or- ganisationer som fick bidrag. Däremot ökar inte den totala summan av pro- jektkostnader i samma utsträckning. Andelen av det totala statsbidraget som riktar sig till projekt i skolan ligger mellan under peri- oden –2019.492 Statsbidraget höjdes med 20 miljoner men andelen verksamhetsbidrag som gått till skolan samt barn och unga har inte ökat i samma utsträckning. Några exempel på projekt som fått medel är Natur- skyddsföreningens projekt ”Mer friluftsliv i skolan”, ”Skogshjältarna” från , ”Klassdraget” från Sportfiskarna, ”Säker paddling i sko- lan” från och ”Utbilda idrottslärare för klättring” från Svenska Klätterförbundet.493 Styrelsens prioritering har legat fast för att skapa sta- bilitet i medelsfördelningen. Barn och unga har prioriterats oavsett om det har gällt projekt som bedrivits i skolans regi eller projekt som har bedrivits utanför skoltid. En del av verksamhetsbidraget som har riktats mot barn och unga har gällt projekt som har rört undervisning i skolan, t.ex. utbildning av lärare. 491Lundvall S. professor i idrottsvetenskap, Skypeintervju, och , Skypeintervju, . 492I återredovisningarna från Svenskt Friluftsliv anges den totala kostnaden för varje projekt som erhållit verksamhetsbidrag. I en del fall har organisationer fått förlängd dispositionsrätt av medlen och i vissa fall gått in med egna medel för dessa projekt. För en så rättvisande bild som möjligt av hur mycket medel som gått till projekt riktade mot skolan har totalkostnaderna använts vid beräkningarna. 493Svenskt Friluftsliv (2021). 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN Dessa projekt bedöms ha bidragit till måluppfyllelsen av målet Ett rikt frilufts- liv i skolan, trots att målet uppvisar en negativ utveckling i den senaste upp- 9.7.1Några exempel på verksamhetsprojekt som riktar sig mot skolan Sportfiskarnas barn- och ungdomsverksamhet är en viktig del av föreningens verksamhet. Ungefär 40 000 barn engageras i olika aktiviteter, varav relativt många av barnen kommer i kontakt med Sportfiskarna via skolan. Syf- tet är att stimulera fiske- och naturintresset. Kontakten med skolorna sker i stor utsträckning mellan lokalavdelningar och de enskilda skolorna. Enligt Sportfiskarna utgör verksamhetsbidraget grunden för den barn- och ungdomsverksamhet som föreningen har genomfört . av bidraget riktas mot barn och unga, med fokus mot skolan men också fritids- och lovtid. En relativt stor andel av verksam- hetsbidraget kan alltså direkt kopplas till målet Ett rikt friluftsliv i skolan. Sportfiskarna har arbetat med Åtgärdspaket främjande och integ- ration för att få fler barn och unga i att fiska och att öka målgruppens kunskaper om fiske- och vattenvård. Målgrupp har framför allt varit barn och unga, i och utanför skolan, men också pedagoger i skol- och fritidsverksamhet. Det samlade åtgärdspaket består av fem delprojekt och syftet är att avsevärt höja genomförandegraden av friluftsliv och fiske på skoltid, under lov och . De fem delprojekten har varit Skolbäcken, Fiskelov, Katalysator för- eningsliv och integration, Fiske i utpräglade stadsmiljöer samt Lokala fortbild- ningar. Alla projekt har skräddarsytts utifrån de skiftande smittskyddsförut- sättningarna som rådde . Pandemin har emellertid orsakat vissa problem och det har varit utmanande att få till lokala fortbildningar under rå- dande pandemi, med vissa inställda fortbildningar som följd.495 Skolbäcken är ett projekt som i första hand riktar sig till årskurs 1–6. Skol- klasser bjuds med till ett närliggande vattendrag – en å, kustremsa, våtmark eller sjö – där eleverna tillsammans med Sportfiskarna utför praktisk vatten- och fiskevård. Projektet är utformat så att de övningar som eleverna möter under sin Skolbäcksdag kopplar an till skolans övergripande arbete med att belysa förutsättningarna för en god miljö och hållbar utveckling, såsom det förskrivs i Lgr 11. Kopplingen mellan Skolbäcken och kurspla- ner är framför allt tydlig i de naturorienterande ämnena, och framför allt i bi- ologi. Men även andra kursplaner anknyter till aktiviteterna i projektet, såväl samhällsorienterande ämnen som idrott och hälsa. deltar ca 9 000 ele- ver inom ramen för , I projektet får barnen dessutom lära sig grun- derna i allemansrätten.496 Ett annat projekt som riktas mot skolbarn i är Klassdraget. Sportfiskarna fick i anslag för projektet. 495 Sportfiskarna, Skypeintervju, och Svenskt Friluftsliv (2021). 496 Sportfiskarna, Skypeintervju, och Sportfiskarna, Skolbäcken – Ett inspira- tionskompendium, internt material. 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN Konceptet innebär att en fiskeförening som är ansluten till förbundet tar med en skolklass på fiske och genomför en friluftsdag vid vattnet. Under en sådan dag får eleverna lära sig och informeras om allemansrätten, friluftssäkerhet och grunderna i ekologin i och vid vattnet. Enligt Sportfiskarna utgår man från skolans läroplansuppdrag Lgr 11 och det är enligt förbundet möjligt att koppla Klassdraget till i princip alla kursplanerna i alla ämnena. Sportfiskarna bistår med utrustning och ett pedagogiskt inspirationsmaterial. Friluftsdagen genom- förs sedan vid ett tillgängligt vatten där det praktiska fisket anpassas efter elev- gruppens förutsättningar och där de pedagogiska övningarna vävs in under da- gens gång. Målet var att 16 000 barn och 600 skolklasser skulle delta i Klassdraget. Pandemin innebar att skolorna iakttog en ökad försiktighet när det gällde externa aktiviteter, och detta kombinerat med en historiskt mild vin- ter innebar att förbundet missade projektmålet. hade nästan 11 000 barn deltagit i projektet. Sportfiskarna uppger att fler än 120 000 elever har deltagit i Klassdraget sedan starten. , och Sportfiskarna driver tillsammans projektet friluftsliv i skolan. är projektledare och de två övriga föreningarna har bidragit med fortbildare till alla orter. Projektet har fått nästan till de tre arrangörorgani- sationerna . Målgruppen är pedagoger i samt fritidspe- dagoger som vill inkludera mer friluftsliv i undervisningen, antingen i speci- fika skolämnen eller under friluftsdagar. Projektet bygger på friluftsaktiviteter och olika övningar kopplade till allemansrätt och etik, fri- luftssäkerhet, men också praktiska övningar som att t.ex. göra upp eld, att laga mat ute, att bygga vindskydd och att samarbeta i naturen. Fortbildningen utgår från Lgr 11 och syftet är primärt att skapa intresse hos barn för friluftsliv. Se- dan starten har , och Sport- fiskarna fortbildat nästan 3 000 pedagoger runt om i . Det stora intres- set för fortbildningen pekar enligt på att pedagogerna i saknar kunskap och behöver inspiration och stöd för att med enkla medel skapa mer utevistelse i undervisningen. På grund av pandemin fick några planerade utbildningstillfällen ställas in.498 fick ca i verk- samhetsbidrag för projektet i orientering. Initialt var planen att genomföra lärarfortbildningar och etablera kontakt med programansvariga och utbildare på högskolor och universitet som utbildar idrottslärare. Coro- napandemin innebar att beslutet togs att ställa in samtliga lärarfortbildningar i orientering och kartkunskap. Projektet omformulerades och medlen användes i stället till att ta fram en elevplattform med digital undervisning i skoloriente- ring. Den digitala elevplattformen lanserades . Lärarfort- bildningen har nära kopplingar till läroplanen i drott och hälsa där det står att eleverna ska få positiva upplevelser av friluftsliv samt väckt intresse för fysisk aktivitet i natur. Projektet bidrar också till att lärarna och i slutändan eleverna 497Sportfiskarna, Skypeintervju, , Sportfiskarna, Ta med din skolklass ut på en heldag med fiske och friluftsliv! Ett inspirationskompendium för KlassDraget, internt material och Svenskt Friluftsliv (2021). 498Naturskyddsföreningen, Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN får ökad kunskap om och hänsyn till allemansrätten, ökat intresse för oriente- ring och kartkunskap och förändrad attityd till att vara i skog och mark. tusen idrottslärare från 90 av kommuner har genomgått utbildningen beviljades ca av anslaget att driva projektet , vilket är en verksamhet riktad mot grundsko- Skogshjältarna är ett koncept där pedagogerna använder naturen som Den pågående pandemin har påverkat projektet.