urf · H9A5URF2 · 2022-05-18 00:00:00 — Utskottet ansåg dock att den förestående utredningen om , som utskottet hade tagit initiativ till, borde genomföras innan frågan om en översyn av JO prövades. Utskottet avstyrkte därför motionen. I betänkande 2017/18:KU11 konstaterade utskottet att det som tidigare uttalats kunde finnas skäl att göra en bredare översyn av , inte minst mot bakgrund av att den senaste större översynen hade genomförts . Utskottet anförde att verksamheten hos JO och dess förutsättningar med tiden hade förändrats på flera områden, bl.a. när det gäller organisation, ärendetillströmning och arbetssätt. Utskottet angav att det framöver kunde komma att ta initiativ till en sådan utredning. beslutade utskottet att i en promemoria redovisa bl.a. frågeställningar som skulle kunna vara relevanta vid en översyn av JO. Promemorian lades som en bilaga till protokollet från utskottets sammanträde (prot. 2017/18:60). I betänkande 2018/19:KU11, som beslutades , vidhöll utskottet sina tidigare uttalanden om en bred översyn av och anförde att översynen bör bedrivas i en parlamentarisk utredning som ges de förut- sättningar som krävs för att kunna göra en noggrann analys och tillräcklig tid för sitt arbete. Utskottet uttalade att det avsåg att ta initiativ till en sådan utredning framöver. Mot bakgrund av sina tidigare uttalanden påbörjade utskottet ett beredningsarbete för att kunna ta ett utskottsinitiativ om en översyn av JO. Vid ett utskottssammanträde informerade dåvarande chefsjustitieombudsmannen utskottet om JO:s verksamhet och behovet av en översyn vid . Hon hade även vid tidigare kontakter med utskottet tagit upp frågan om behovet av en översyn av JO- ämbetet. Med stöd av sin initiativrätt föreslog ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om en översyn av JO (bet. 2019/20:KU4). I sitt ställningstagande tog utskottet upp olika frågor som enligt utskottet skulle behandlas i översynen och som gäller bl.a. JO:s konstitutionella ställning, uppdrag, verksamhet och organisation. beslutade i enlighet med konstitutions- utskottets förslag (rskr. 2019/20:102). Riksdagsstyrelsen beslutade att sammankalla en parla- mentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av JO (dnr 1191- 2019/20). Enligt direktiven (se bilaga 1) ska uppdraget redovisas . I direktiven anges inledningsvis bl.a. att JO i grunden är en välfungerande institution och att utgångspunkten för en utredning därför bör vara att bevara grundläggande uppdrag och struktur. När det gäller utredningens uppdrag framgår det av direktiven att översynen ska behandla olika frågor som gäller bl.a. JO:s konstitutionella ställning, uppdrag, verksamhet och organisation. Behovet av en översyn och ramarna för utredningsuppdraget preciseras under särskilda rubriker i direktiven. Sammanfattningsvis ska utredningen när det gäller: –analysera och bedöma om JO:s oberoende och ombudsmännens själv- ständighet alltigenom tillgodoses genom gällande regelverk och ta ställ- ning till om det är påkallat med författningsändringar samt därvid särskilt beakta vikten av att säkerställa JO:s konstitutionella uthållighet –beskriva och analysera hur gällande svenska regelverk och ordning förhåller sig till rekommendationer från och från internationella ombudsmannaorgan –redogöra för formerna för samråd med JO liksom utskottets kontroll av JO:s verksamhet och bedöma om ordningen är ändamålsenlig samt ta ställning till om det finns behov av förändringar och, i förekommande fall, lämna erforderliga förslag –kartlägga och ta ställning till hur samarbetet mellan JO och Riksdags- förvaltningen förhåller sig till det institutionella oberoendet, undersöka och bedöma i vad mån det behövs förändringar och lämna de förslag som utredningen finner motiverade –redovisa och klargöra frågor som avser förvaltningslagens tillämplighet och besluts överklagbarhet i JO:s tillsynsverksamhet –analysera om det finns skäl att närmare precisera JO:s tillsynsuppdrag och dess definition i nuvarande regelverk samt föreslå eventuella författnings- ändringar –undersöka och analysera respekten för ämbetet som JO och JO:s beslut inom ramen för tillsynsuppdraget och beslutens genomslagskraft hos dem som granskas, bedöma om dessa iakttagelser bör föranleda åtgärder samt – i den utsträckning det bedöms påkallat – lämna förslag på åtgärder och eventuella författningsändringar –undersöka, analysera och redovisa konsekvenserna för JO:s uppdrag att offentlig verksamhet i allt större utsträckning bedrivs i privat regi samt överväga och – i den utsträckning det bedöms påkallat – föreslå anpass- ningar av såväl JO:s tillsynsområde som gällande regelverk till nuvarande förhållanden –redogöra för den nuvarande ordningen när det gäller JO:s genomförande av sin åklagaruppgift, identifiera eventuella behov av förändringar och lämna de åtgärdsförslag samt föreslå de eventuella författningsändringar som bedöms vara nödvändiga –analysera i vilken utsträckning förutsättningarna för JO:s extraordinära tillsynsverksamhet påverkas av förändringar i den ordinarie tillsynsverk- samheten och myndigheternas klagomålshantering –analysera hur JO:s Opcat-verksamhet förhåller sig till JO:s tillsynsuppdrag samt i vilken utsträckning den nuvarande ordningen uppfyller de krav som föreskrivs i det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt lämna förslag på eventuella författningsändringar –beskriva det arbete av internationell karaktär som bedrivs hos JO, bedöma hur och i vilken utsträckning JO bör engagera sig och delta i internationellt arbete samt föreslå en författningsreglering –göra en strukturerad genomgång av JO:s ärendehantering –undersöka om de åtgärder som JO har vidtagit för att möta den ökade ärendemängden och ärendebalansen är effektiva och ändamålsenliga i förhållande till JO:s tillsynsuppdrag –analysera och bedöma om balansen mellan JO:s klagomålshantering, inspektionsverksamhet och utnyttjande av sin initiativrätt är väl avvägd –analysera och bedöma huruvida JO:s ekonomiska förutsättningar är anpassade för att bedriva en effektiv och ändamålsenlig verksamhet –kartlägga den digitala utvecklingens konsekvenser för JO:s verksamhet och föreslå de förändringar som bedöms vara nödvändiga, exempelvis när det gäller verksamhetsformer, arbetsmetoder och regelverk –undersöka om gällande regelverk för bl.a. personuppgiftsbehandling och sekretess i JO:s verksamhet är adekvat eller om anpassningar är påkallade –analysera och tydliggöra innebörden av chefsJO:s administrativa uppdrag och roll samt ansvarsförhållanden och arbetsfördelning i förhållande till övriga ombudsmän –om det bedöms angeläget överväga frågor som rör kanslichefens respektive byråchefernas roll och uppdrag samt frågor om arbetsledning –kartlägga och analysera i vad mån det finns behov av förtydliganden av eller förändringar i regelverket för de ställföreträdande ombudsmännen och deras tjänstgöring. Direktiven anger att utredningen utöver dessa frågeställningar får analysera och lämna förslag i andra sammanhängande frågor som rör . Enligt direktiven bör översynen även inbegripa en språklig och redaktionell genomgång av relevanta bestämmelser för i riksdagsordningen och JO-instruktionen. Utredningen ska också föreslå författningsändringar som bedöms vara påkallade. I direktiven anges att det i utredningsuppdraget inte ingår att överväga eller lägga fram lagförslag om att ändra antalet justitieombudsmän. Utredningen ska inte heller lämna förslag som innebär eller skulle ge upphov till grundlags- ändringar. Vidare ska utredningen enligt direktiven inhämta synpunkter från JO, från tidigare ombudsmän och från berörda myndigheter samt från andra relevanta aktörer. Det anges även att när det bedöms vara relevant bör utredningen göra internationella jämförelser med motsvarande ombudsmannainstitutioner. Slutligen ska utredningen analysera och redovisa förslagens konsekvenser. Enligt direktiven får kommittén inrätta referens- och arbetsgrupper. Kommittén hade sitt konstituerande sammanträde och antog då namnet JO-utredning. Vid det sammanträdet fattade kommittén också beslut om en preliminär arbets- och sammanträdesplan. Kommittén har haft 18 protokollförda sammanträden.7 Kommittén har vid respektive sammanträde successivt behandlat olika delfrågor inom ett antal delområden som har avsett konstitutionella ställning, uppdrag, verksamhet och organisation. Kommittén har även tagit fram förslag till ändringar i riksdagsordningen och ett förslag till en ny lag med instruktion för ombudsmän. Vidare har kommittén tagit fram förslag till ändringar i vissa författningar med relevans för JO. I utredningen har förekommit kontakter med företrädare för och andra externa aktörer enligt följande. Kommittén har haft ett möte med chefsJO . Kommittén har vidare haft ett möte med dåvarande chefsJO , JO , JO och JO Per Lennerbrant. Kommitténs ordförande och utredningssekreterarna har haft 7Coronapandemin som bröt ut begränsade i viss utsträckning kommitténs möjligheter till fysiska sammanträden och möten med externa aktörer. Under arbetets gång har det därför förekommit såväl fysiska som digitala möten och s.k. hybridmöten. –ett möte med chefsJO , –ett individuellt möte vardera med dåvarande chefsJO , JO , JO , JO Per Lennerbrant och kansli- chefen , –ett möte med dåvarande chefsJO , JO , byråcheferna , enhetschefen , kanslichefen och informationsansvarige , –ett möte med f.d. chefsJO , f.d. chefsJO , f.d. –ett möte med generaldirektör , rättschefen och juristen . Härutöver har kommitténs ordförande och utredningssekreterarna haft ett flertal möten med dåvarande chefsJO och kanslichefen . Utredningssekreterarna har också haft kontakter på tjänstemannanivå med medarbetare hos JO, företrädesvis med kanslichefen . Kommittén har biträtts av en expertgrupp och, i vissa delar även av en referensgrupp. I expertgruppen har ingått säkerhetsstrategen , biträdande kanslichefen i och f.d. kansli- chefen i . Experterna har närvarat vid kommitténs sammanträden. Kommitténs ord- förande och utredningssekreterarna har också haft avstämningar och ett flertal möten med experterna. Referensgruppen har bestått av professor emeritus i statsvetenskap , f.d. hovrättspresidenten , justitierådet tillika ordföranden i och f.d. justitiekanslern . Kommitténs ordförande, experterna och utredningssekreterarna har haft ett möte med referensgruppen. Det har också hämtats in skriftlig information från ett antal myndigheter och en organisation (se avsnitt 6.8.4). I betänkandets inledande avsnitt 2 presenteras utredningsuppdraget (avsnitt 2.1), kommitténs arbete (avsnitt 2.2), dispositionen (avsnitt 2.3), JO i korthet (avsnitt 2.4), gällande ordning (avsnitt 2.5), vissa andra myndigheter och organ under (avsnitt 2.6) samt ombudsmannainstitutioner under regeringen (avsnitt 2.7). Avsnitt 3 innehåller en beskrivning av historiska utveckling, från ämbetets inrättande 1809 till verksamhetsförändringar . I avsnitt 4 finns redogörelser för ett urval av nordiska ombudsmanna- institutioner (avsnitt 4.2) och internationella organ såsom Europeiska ombudsmannen (avsnitt 4.3), (avsnitt 4.4) och (avsnitt 4.5). I de efterföljande avsnitten följer betänkandets disposition i huvudsak ordningen mellan de olika delområden och delfrågor som anges i utredningens direktiv. Kommitténs överväganden presenteras sist i respektive avsnitt. Sålunda behandlas i avsnitt 5 frågor om JO:s konstitutionella ställning: –självständighet och institutionellt oberoende (avsnitt 5.1) –förhållandet till och samt en internationell jämförelse (avsnitt 5.2) –förhållandet till (avsnitt 5.3) –förhållandet till vissa myndigheter med tillsynsfunktioner (avsnitt 5.4) –förvaltningslagens tillämplighet och besluts överklagbarhet (avsnitt 5.5). Avsnitt 6 ägnas åt frågor som avser JO:s uppdrag: –JO:s tillsynsuppdrag (avsnitt 6.1) –JO:s tillsynsområde (avsnitt 6.2) –åklagarrollen (avsnitt 6.3) –JO som extraordinärt tillsynsorgan (avsnitt 6.4) –Opcat-verksamheten (avsnitt 6.5) –chefsJO:s uppdrag på det medieetiska området (avsnitt 6.6) –internationellt arbete (avsnitt 6.7) –respekten för samt genomslagskraften för JO:s beslut inom ramen för tillsynsuppdraget (avsnitt 6.8). I avsnitt 7, som avser frågor om JO:s verksamhet, görs inledningsvis vissa uttalanden om utredningsuppdraget och en avgränsning (avsnitt 7.1), varefter behandlas –ärendeutvecklingen och ärendehanteringen hos JO (avsnitt 7.2) –digital utveckling och tillgång till uppgifter (avsnitt 7.3) –sekretess och personuppgiftshantering (avsnitt 7.4). Frågor om avhandlas i avsnitt 8. Efter ett inledande avsnitt (avsnitt 8.1) övervägs frågor om –chefsJO:s roll och uppdrag samt förhållandet till justitieombudsmännen (avsnitt 8.2) –kanslichefens roll och uppdrag (avsnitt 8.3) –de ställföreträdande ombudsmännens tjänstgöring (avsnitt 8.4). I avsnitt 9 behandlas frågan om en ny lag med instruktion för ombudsmän. Avsnitt 10 innehåller vissa sammanfattande noteringar om JO:s roll och funktion utifrån de konstitutionella och samhälleliga förändringar som har skett sedan ämbetet inrättades 1809. I betänkandets avslutande avsnitt finns redogörelser för ikraftträdande- och övergångsbestämmelser (avsnitt 11), konsekvensanalys (avsnitt 12) och författningskommentar (avsnitt 13). 2.4 Kort om JO JO är en del av kontrollmakt. JO:s uppdrag är att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra föreskrifter. Tillsynen bedrivs genom prövning av klagomål från allmänheten samt genom inspektioner och andra undersökningar. JO är också ett s.k. nationellt besöks- organ (National Preventive Mechanism, NPM) enligt Opcat8. JO bedriver dessutom en omfattande internationell verksamhet. Under ombudsmännens tillsyn står bl.a. statliga och kommunala myndigheter och dess tjänstemän samt andra som innehar en tjänst eller ett uppdrag som innefattar myndighetsutövning. Ombudsmännens tillsyn omfattar inte riks- dagens ledamöter, vissa myndigheter under , regeringen, justitie- kanslern eller ledamöter av beslutande kommunala församlingar. Undantaget i fråga om ledamöter av beslutande kommunala församlingar gäller kommun- och regionfullmäktige, men inte kommunala nämnder. Politiker som medverkar i kommunala nämnder står alltså under JO:s tillsyn när det gäller deras förehavanden inom ramen för nämndens verksamhet. Ombudsmännen ska granska att de som utövar offentlig verksamhet följer lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina skyldigheter. Ombuds- männen ska särskilt se till att domstolar och förvaltningsmyndigheter i sin verksamhet följer regeringsformens bestämmelser om saklighet och opartisk- het och att det inte görs intrång i medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter i den offentliga verksamheten. JO bedriver sin tillsynsverksamhet i olika former. Huvuddelen av tillsyns- ärendena inleds efter klagomål från allmänheten (verksam- /21). En ombudsman kan också på eget initiativ inleda tillsyns- ärenden utifrån vad som kommit honom eller henne till del exempelvis genom medierna eller i verksamheten i övrigt. Tillsynsärendena kan efter utredning avslutas genom att ombudsmannen bl.a. uttalar sig om en myndighets åtgärd är författningsenlig eller lämplig samt vid behov uttala kritik eller på annat sätt framföra sitt missnöje med förhållandena. Ombudsmannen kan vidare som särskild åklagare väcka åtal mot en befattningshavare. En stor del av anmäl- ningsärendena skrivs dock av utan närmare utredning eller efter en mindre utredning (/21). 8Det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Optional Protocol to the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treat- ment or Punishment). /21 resulterade av ärendena i att en ombudsman uttalade kritik i någon form. Ombudsmännen bedriver också tillsyn genom inspektioner av myndig- heter. Dessa inspektioner kan genomföras utan förekommen anledning eller då det framkommit skäl att närmare granska en viss myndighets verksamhet. Vid en inspektion går ombudsmannen och medarbetare igenom akter och andra dokument. Man träffar myndighetens ledning och tjänstemän och diskussioner förs under inspektionens gång. En inspektion avslutas med att ombudsmannen inför myndighetens ledning redogör för de eventuella fel- aktigheter och brister som har noterats under inspektionen och vilka åtgärder som bör vidtas för att avhjälpa dessa. Om det finns anledning till det kan ombudsmannen inleda ett initiativärende med anledning av vad som fram- kommit vid inspektionen. Inspektionerna dokumenteras med inspektions- protokoll. JO:s särskilda uppdrag som nationellt besöksorgan enligt Opcat innebär att JO regelbundet inspekterar platser där människor hålls frihetsberövade. Vad som framkommit vid en inspektion kan leda till att ombudsmannen gör ett särskilt uttalande i protokollen eller inleder ett initiativärende. Det görs också sammanfattningar av enhetens verksamhet i form av rapporter. JO:s internationella verksamhet syftar dels till att sprida idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner, dels till att möjliggöra erfarenhetsutbyte i övrigt. JO tar emot besök för att informera om verksamheten (7 besök /219). Erfarenhetsutbyte sker bl.a. genom Nordiska ombudsmannamötet och (se närmare avsnitt 4), där ombudsmännen och tjänstemän vid JO deltar vid konferenser och seminarier. Ombudsmännen besvarar vidare ett relativt stort antal lagstiftnings- remisser (178 remisser /21). JO ska före lämna en tryckt ämbetsberättelse till för tiden närmast föregående år–innevarande år. Berättelsen ska innehålla bl.a. en redogörelse för framställningar som gjorts till eller regeringen, för åtal som väckts samt för andra viktigare beslut som ombudsmännen har meddelat. Berättelsen ska även uppta en översikt över verksamheten i övrigt. Förutom detta redovisar JO sin verksamhet i myndighetens årsredovisning som överlämnas till . ombudsmän är enligt riksdagsordningen fyra – en chefsjustitie- ombudsman, chefsJO, och tre justitieombudsmän. Härutöver kan det finnas en eller flera ställföreträdande justitieombudsmän. 9Det kan noteras att möjligheterna att ta emot utländska besök begränsats av coronapandemin. Vissa besök har genomförts på distans. Under /19 tog JO emot 26 besök och under /20 tog JO emot 18 besök. har ett eget ansvarsområde. Ombudsmännen är självständiga i sitt arbete och står inte under tillsyn av varandra. ChefsJO är administrativ chef för ämbetet och bestämmer inriktningen av verksamheten i stort. ChefsJO ska, efter samråd med övriga ombudsmän, besluta om organisationen av verksamheten och om ansvarsområden för var och en av ombudsmännen. För beredning av klagomåls- och initiativärenden samt lagstiftnings- remisser biträds ombudsmännen av en kanslichef och en biträdande kanslichef samt av tillsynsavdelningar bestående av i regel två byråchefer, områdes- ansvariga föredragande och föredragande. Vid varje tillsynsavdelning finns också ett kansli. I dagligt tal benämns tillsynsavdelningarna efter avdelningens akters färg – vit, blå, röd eller gul. Två av tillsynsavdelningarna biträder fler än en ombudsman. Tillsynsarbetet på avdelningarna leds av ombudsmännen med stöd av byråcheferna, som ansvarar för olika sakområden inom de sektorer som faller under respektive tillsynsavdelning. En av byråcheferna på varje avdelning har vidare de administrativa uppgifter som chefsJO bestäm- mer. För att fullgöra de uppgifter som ett nationellt besöksorgan har enligt Opcat, biträds ombudsmännen av en särskild enhet, Opcat-enheten. Denna enhet består av en enhetschef, en biträdande enhetschef och föredragande. I organisatoriskt hänseende tillhör enheten ett av ansvarsområdena (område 2). ChefsJO biträds av en administrativ avdelning som består av bl.a. en enhet för personal-, ekonomi- och lokalfrågor, en enhet för registratur och arkiv, en it-enhet, en kommunikationsenhet, en internationell samordnare samt en HR- strateg. Den administrativa avdelningen leds av kanslichefen. Myndigheten har ungefär 80 anställda, varav ca 60 är jurister. Organisationsskiss för JO, 2.4.3 Anslag och kostnader Anslaget 2:4 ombudsmän () inom utgiftsområde 1 anvisades medel med . Anslaget har höjts från föregående år med för att kunna anställa fler jurister i syfte att JO inom rimlig tid ska kunna avgöra det ökande antal klagomålsärenden som kommer in, och i vart fall i samma utsträckning som tidigare besluta om att inleda initiativärenden och genomföra inspektioner. Enligt JO uppgick kostnaderna till . Beloppet fördelades med på klagomålsärenden, på initiativärenden, på besvarande av lagstiftningsremisser och på Opcat-enhetens verksamhet. Kostnaderna för den internationella verksamheten redovisas inte särskilt utan dessa fördelas på de övriga verksamheterna. Den övergripande rättsliga regleringen av JO:s verksamhet utgår från rege- ringsformen, i vilken hänvisas till riksdagsordningen (RO) och annan lag- stiftning. Nedan redogörs för den centrala regleringen om JO:s uppdrag, verk- samhet och organisation. 2.5.1Bestämmelser i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen I 13 kap. 6 § första stycket regeringsformen (RF) slås fast att ska välja en eller flera justitieombudsmän samt något om vilka uppgifter och befogenheter justitieombudsmännen har. Där anges bl.a. att justitieombuds- männen ska utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra föreskrifter samt att en ombudsman får föra talan i de fall som anges i den instruktion som beslutar. Tillsynen ska ske i enlighet med den instruktion som beslutar. I bestämmelsens andra stycke anges följande: Domstolar och förvaltningsmyndigheter samt anställda hos staten eller kommuner ska lämna de upplysningar och yttranden som en ombudsman begär. Sådan skyldighet har även andra som står under en ombudsmans tillsyn. En ombudsman har rätt att få tillgång till domstolars och förvaltningsmyndigheters protokoll och handlingar. Allmän åklagare ska på begäran biträda en ombudsman. Enligt 13 kap. 6 § tredje stycket RF meddelas närmare bestämmelser om ombudsmännen i riksdagsordningen och i annan lag. Av 12 kap. 6 § RF framgår att ombudsmän ska vara svenska medborgare. I 11 kap. 8 § RF finns föreskrifter om en ombudsmans befogenhet att väcka åtal mot en ledamot av eller och väcka talan om att skilja eller stänga av en sådan ledamot från anställ- ningen eller om skyldighet för ledamoten att genomgå läkarundersökning. I sin tillsyn över allmän verksamhet har JO även till uppgift att övervaka att tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) följs.10 Således får det enligt 9 kap. 3 § tredje stycket TF i lag ”meddelas föreskrifter om befogenhet för ombudsmän att vara åklagare i mål som avses i denna paragraf”. Av första och andra stycket i bestämmelsen framgår att den handlar om vissa meddelar- och anskaffarbrott11 samt om andra brott enligt tryckfrihetsförordningen än tryckfrihetsbrotten. Genom en hänvisning i 7 kap. 1 § YGL till bestämmelserna i 9 kap. 1–7 §§ TF gäller motsvarande regler för andra brott mot yttrandefrihetsgrundlagen än yttrandefrihetsbrott. JO har i 6 § andra stycket lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän () getts rätt att väcka åtal mot befattningshavare som misstänks för brott mot tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihets- grundlagen av annat slag än tryck- respektive yttrandefrihetsbrott. 2.5.2 Bestämmelser i riksdagsordningen I 13 kap. 2 § första stycket RO anges att enligt 13 kap. 6 § regerings- formen ska välja ombudsmän som ska utöva tillsyn över tillämpningen av lagar och andra författningar i offentlig verksamhet. 1975/76:204 s. 176 f. 11Se om meddelar- och anskaffarbrott i 7 kap. 22 och 23 §§ TF. Enligt 13 kap. 2 § andra stycket RO ska ombudsmän vara fyra, en chefsjustitieombudsman (chefsJO) och tre justitieombudsmän. Vidare slås fast att chefsJO är administrativ chef och bestämmer inriktningen av verksam- heten i stort.