rfr · H90WRFR13 · 2022-05-19 00:00:00 — 378 Uppgift från professor , FHS, . 380 Uppgift från professor , FHS, . 381 I stora drag innebär förbandsproduktion att vidmakthålla befintliga resurser, utveckla nya förbandstyper, utbilda personal. anskaffa materiel och anläggningar m.m. samt att sammanföra personal, materiel och anläggningar till krigsdugliga förband. Källa: SOU 1976:64. 2021/22:1 utg.omr. 6 s. 43. ÖVERGRIPANDE PÅVERKAN PÅ FÖRSVARSMAKTEN 4.5.1 Materiel till nationellt bruk har prioriterats ned Begränsade resurser har bidragit till resurskonflikter mellan materiel till internationella insatser och för nationella behov, och internationella insatser prioriterades framför de nationella behoven. Att materiel har prioriterats till de fem internationella insatserna framkommer i kap. 3 i denna uppföljning. Den nuvarande chefen för stabsavdelningen menar att det har varit begränsad tillgång till materiel som inneburit att den materiel som funnits har behövt delas mellan behovet nationellt och internationella insatser. De resurser som tilldelades nationellt har i sin tur behövt delas mellan yrkesförbanden och grundutbildningsförbanden, där yrkesförbanden har prioriterats ned till förmån för grundutbildningen för värnpliktiga. Däremot menar han att materielen på det stora hela inte har påverkats av internationella insatser, även om personlig materiel har påverkats.383 En tidigare insats- och produktionschef uppger att det uppstått generella undanträngningseffekter eftersom försvaret anskaffat materiel som i första hand var prioriterad vid internationella insatser med en annan hotbild och anpassad till ett annat klimat. Materiel som bättre motsvarar behoven för det nationella försvaret, hotbilden med en kvalificerad motståndare och svenska förhållanden prioriterades ned.384 Även generaldirektören för FMV anser att det uppstår undanträngningseffekter nu när Försvarsmakten växer och ska återuppbyggas.385 En bataljonschef anser att det rentav har saknats tillräckligt med materiel för att Försvarsmakten ska kunna utföra sitt uppdrag på ett optimerat sätt nationellt. Han menar att resurser också har lagts på materiel som inte är relevant i den nationella kontexten, t.ex. vissa robotar som används för att desarmera bomber vid internationella insatser.386 Fokuseringen på internationella insatser påverkade också kravspecifikationerna på den materiel som upphandlades, vilket framgår av utredningen om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Utredningen konstaterade också att materielsystem fortfarande levererades , t.ex. inom ledningssystemområdet, som inte är den mest lämpade vid ett väpnat angrepp men som har beställts mot den tidigare kravbilden.387 Att materielbehoven ser annorlunda ut nationellt inom ledningssystemområdet bekräftas också av ledningssystemchefen. Nationellt finns ett behov av att ha rörliga ledningssystem till skillnad från t.ex. i då allt kunde vara stationärt eftersom insatsen utgick från en camp. Nationellt finns även helt andra spektrum (elektromagnetiska våglängder), vilket kräver tillgång till andra frekvenser (radiofrekvenser). Ett annat exempel är att datorer som 383Minnesanteckningar från möte . 384Minnesanteckningar från möte . 385Minnesanteckningar från möte . 386Minnesanteckningar från möte . 387SOU 2018:7, s. 86. ÖVERGRIPANDE PÅVERKAN PÅ FÖRSVARSMAKTEN används internationellt ofta inte går att använda nationellt utan att anpassning görs till de nationella systemen.388 Det finns också en begränsad mängd teknisk materiel för underrättelseför- Under insatserna i och har den tekniska utrustningen slitits hårt och viss extra utrustning har behövts. Detta ledde till större behov av service och att det nationellt fanns lite teknisk materiel kvar eftersom den användes under insatserna, enligt en bataljonschef.389 4.5.2 Materiel till insatserna har anpassats till nationellt bruk Insatschefen bedömer att det finns få exempel på att Försvarsmakten anskaffat materiel som enbart kan användas i internationella insatser. Några exempel på materielanskaffning som inte motsvarat de mest akuta behoven nationellt är bl.a. avancerad mörkerutrustning för underrättelseförband och terrängbil 16, även kallad Galten. Att prioritera hjulgående framför bandgående fordon kan ses som en anpassning till de internationella behoven. Det mesta av den materiel som använts i internationella insatser går dock att anpassa till nationella behov.390 Även logistikchefen gör bedömningen att Försvarsmakten är bra på att ta vara på materiel som anskaffats till de internationella insatserna. Han håller med om att Försvarsmakten inte skulle ha skaffat hjuldrivna pansarfordon om man gjort beställningen utifrån svenska naturförhållanden där bandgående fordon hade varit av större nytta. Men eftersom Försvarsmakten nu har sådana fordon har man anpassat dem så att de kan användas i delar av landet ().391 Materiel har också förbättrats till följd av gjorda erfarenheter från internationella insatser. Erfarenheterna har enligt generalsekreteraren för Försvarsutbildarna medfört att Försvarsmaktens utrustning förbättrats, bl.a. har man infört keramiska plattor i skyddsvästarna.392 Organisationskulturen inom Försvarsmakten, dvs. myndighetens sätt att arbeta som även innefattar värderingar och oskrivna regler, har påverkats av att försvaret gått från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Många anställda på Högkvarteret och inom Försvarsmakten har numera själva deltagit i en internationell insats och har fått personliga erfarenheter som de tar med sig in i organisationen. 388Minnesanteckningar från möte . 389Minnesanteckningar från möte . 390Minnesanteckningar från möte . 391Minnesanteckningar från möte . 392Minnesanteckningar från möte . ÖVERGRIPANDE PÅVERKAN PÅ FÖRSVARSMAKTEN 4.6.1 Officerskåren har olika erfarenhet Officerskåren består både av officerare som deltagit i internationella insatser och de som inte gjort det. Den sistnämnda gruppen består till stor del av den äldre delen av officerskåren, och de har i stället i högre utsträckning deltagit i större nationella övningar. De något äldre officerarna har övat och planerat för stora komplexa försvarsoperationer med större förband i . Många yngre och medelålders officerare har erfarenhet från internationella insatser och skarp strid, men mot irreguljära motståndare. Arméchefen menar att dessa båda erfarenheter kompletterar varandra och är värdefulla i arbetet med att bygga upp och utveckla Försvarsmakten för att på egen hand och tillsammans med andra kunna försvara Sverige.393 Det har framkommit i intervjuer att det finns en risk att det nationella försvaret under tillväxtfasen går tillbaka till ett invasionsförsvar som det såg ut förr, dvs. ett stort försvar men som är mindre kvalificerat än en yrkesarmé.394 4.6.2Riskbenägenheten i det nationella försvaret kan ha minskat som haft ett insatsförsvar har de internationella insatserna bidragit till att Försvarsmakten blivit mindre riskbenägen. Man litar mer på att det på förhand går att planera insatser och är ovillig att ta förluster utomlands. Stabsavdelningens chef bedömer att detta omedvetet har spillt över även på det nationella försvaret och att det nationella försvaret är mindre riskbenäget än tidigare.395 Även chefen för har noterat att soldater numera har de internationella insatserna som referenspunkt när det kommer till synen på risker.396 Chefen för röjdykardivisionen upplever att kraven på en högre säkerhet bl.a. har påverkats av internationella insatser där materielen har mer skyddsfunktioner än den som tidigare används nationellt. Den allmänna bedömningen av vilken risk som är rimlig att ta har påverkats då svenska soldater varit utsatta för stora faror vid internationella insatser och medfört större krav på riskreducering i Försvarsmakten.397 4.6.3 Vissa soldaters jargong har påverkats negativt Det har framkommit i intervjuer att en del soldater som deltagit i de internationella insatserna har fått andra värderingar och skaffat sig en jargong som inte fungerar nationellt.398 393Minnesanteckningar från möte . 394Minnesanteckningar från telefonsamtal . 395Minnesanteckningar från möte . 396Minnesanteckningar från möte . 397Minnesanteckningar från möte . 398Minnesanteckningar från möten , och . ÖVERGRIPANDE PÅVERKAN PÅ FÖRSVARSMAKTEN En tidigare chef för menar att det kan uppstå ett speciellt klimat under internationella insatser och att det finns en risk att ”man lever kvar i bubblan” även efter hemkomst. Om du då är tillsammans med den grupp du genomförde insats med riskerar man att negativa beteenden kan uppstå.399 En del av dem som deltagit i har utvecklat en tuff image och kan ha invaggats i en ”falsk säkerhet” eftersom man har varit överlägsen fien- den när det gäller t.ex. utrustning och träning. En tidigare chef för menar att det är viktigt att soldaterna upprätthåller en mer ödmjuk attityd och en mer reglementsenlig yttre framtoning.400 399Minnesanteckningar från möte . 400Minnesanteckningar från möte . Detta kapitel besvarar uppföljningens andra övergripande fråga om vilka strukturer och system Försvarsmakten har haft för att tillvarata erfarenheterna från internationella insatser som är relevanta för den nationella förmågan. I kapitlet görs en kronologisk genomgång av utvecklingen av Försvarsmaktens metoder för att dokumentera och ta tillvara erfarenheter. Genomgången rör delvis både Försvarsmaktens system för att omhänderta erfarenheter generellt och frågan om hur erfarenheter från internationella insatser fångas upp i processer med bäring på den nationella försvarsförmågan. Sammanfattning: Försvarsmakten har utvecklat sina uppföljningssystem . Även om systematiken i arbetet med att tillvarata erfarenheter har förbättrats finns bl.a. behov av att utveckla rutiner och metoder för att bättre beakta erfarenheterna i utvecklingsarbetet och i interna processer. Det kan finnas olika behov i olika delar av Försvarsmaktens organisation när det gäller att dra lärdomar av de erfarenheter som gjorts. Erfarenheter omhändertas och analyseras därför på olika nivåer. Sektionen för erfarenhetsanalyser inrättades 2010 vid Högkvarteret och samlar in, analyserar och förvaltar erfarenheter från bl.a. internationella insatser. Dit skickas slutrapporter från varje kontingent och organiserar sektionen operativa erfarenhetsseminarier. De olika försvarsgrenarna har olika förutsättningar att ta tillvara erfarenheter. Marinen och flygvapnet har haft databaser för sin hantering av tekniska erfarenheter från haverier. Armén har inte någon databas motsvarande dem som marinen och flygvapnet har. Det förekommer olika uppfattningar om i vilken mån t.ex. databaser är den mest effektiva metoden för att omhänderta och förvalta erfarenheter inom armén. Försvarsmakten uppger att erfarenheterna från de internationella insatserna inte i någon större utsträckning påverkat det praktiska arbetet inom Försvarsmaktens grundorganisation. Det är andra faktorer som nämnts i avsnitt 1.7 som har haft störst påverkan. Erfarenheterna har främst använts för att anpassa taktik och materiel för de förband som deltar i internationella insatser.401 I den militärstrategiska doktrinen skriver Försvarsmakten att den ska vara en lärande organisation med en kultur där personalen delar erfarenheter och diskuterar framgångar och misstag som en naturlig del av vardagen i syfte att stärka individen och verksamheten att genomföra väpnad strid.402 Enligt Försvarsmakten är det möjligt att studera den erfarenhetshantering som genomförts under internationella insatser utifrån olika perspektiv. 401Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 402Försvarsmakten (2016), Militärstrategisk doktrin 2016 – MSD 2016, s. 74. perspektiv handlar om hur inhämtning av erfarenheter går till. detta perspektiv finns det primärt två metoder. Den första benämns hän- delsestyrd erfarenhetshantering och den andra planerad eller chefsstyrd erfa- Den händelsestyrda metoden är där inhämtningen sker bottom-up, alltså Den andra metoden, planerad eller chefsstyrd erfarenhetshantering, är del- vis omvänd, där det viktiga är att det finns ett identifierat behov av insamling av erfarenheter med ett tydligt syfte – som underlag för någon form av beslut, eller för uppdatering av en utbildning, etc.404 Natos Lessons Learned-process innehåller båda dessa metoder och båda metoder belystes redan i en studie från 2001.405 Begreppen erfarenheter och s.k. Lessons Learned har använts i Försvarsmakten. ningsanstalts (FOA) rapport vid internationella insatser från 1998406 var ett av de första försöken till ett mer strukturerat angreppssätt för erfarenhetshantering i Försvarsmakten. Den mest omfattande utvecklingen av hur Försvarsmakten har hanterat erfarenheter skedde enligt Försvarsmakten under Afghanistaninsatsen ISAF som visar en huvudsaklig riktning från en händelsestyrd erfarenhetshantering baserad på underifrån inrapporterade erfa- renheter på taktisk nivå med mindre analysinsatser, mot en erfarenhetshante- ring som involverar även operativ nivå (och till viss del militärstrategisk nivå) med aktiv, chefsstyrd inhämtning med bredare och djupare analys.407 Det var framför allt armén som deltog i internationella insatser , vilket innebär att flygvapnet och marinen inte hade några erfarenheter att ta tillvara. I detta avsnitt redogörs därför för flygvapnets och marinens generella hantering av erfarenheter. 5.1.1 Flygvapnet och marinen har haft sökbara system påbörjade marinen arbetet med att utveckla ett eget Lessons Le- arned-koncept. Arbetet var inledningsvis inriktat mot utvecklande och framtagande av det tekniska stödet i form av en databas. fastlade och ordersatte marinen en egen Lessons Learned-process, som beskrivs i en FOI- rapport.408 Att marinen var tidigt ute med att inrätta en databas för att 403 Detta sätt att inhämta erfarenheter har omnämnts på olika sätt i olika rapporter; insamling och lagring, behovsdriven eller underifrån driven. Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021- 11200:3), . 404 Denna metod har också omnämnts på olika sätt under olika insatser och benämns alltså planerad eller chefsstyrd erfarenhetshantering. Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021- 11200:3), . 405 Försvarsmakten (2001), , OPIL J7. 406 FOA (1998), Lessons Learned vid internationella insatser – Begrepp, motiv, metoder. 407 Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 408 FOI (2002), Marinens lessons learned-process. dokumentera erfarenheter på ett systematiskt sätt bekräftas också under genomförda intervjuer i uppföljningen.409 Sjöstridsskolan förvaltar denna erfarenhetsdatabas, enligt kontingentschefen för . Den aktuella databasen samlar inte bara erfarenheter utan erfarenheterna används även mycket såväl i utbildning som i ”skarpa lägen” där man behöver veta hur man agerat tidigare i liknande situationer.410 Även flygvapnet har systematiskt dokumenterat erfarenheter i sökbara system.411 Ett sådant är flygvapnets system för anmälan om taktiska och tekniska avvikelser oavsett orsak och skuld, den s.k. DA- rapporteringen (driftstörningsanmälan), som kan ses som ett erfarenhetssystem.412 Systemet är dock helt kopplat till flygsäkerhet och även till luftfartslagen (2010:500), enligt flygvapenchefen. Erfarenheter som inte omfattas av lagen eller flygsäkerhet fångas inte upp i systemet, t.ex. frågan om problem med kompabiliteten med andra länders flygbränsle eller erfarenheten av långa flygpass för piloter som var aktuellt i Libyen.413 Enligt kontingentschefen för tittade marinen på flygvapnet innan de började utveckla sin egen databas. Kulturen kring dokumentationen är förlåtande och misstag och fel som har begåtts dokumenteras så att andra ska kunna titta i databasen och slippa upprepa misstagen.414 Markstridsskolan utvecklade också en process för mottagande och hantering av erfarenheter från insatser , där de använde textdokument i Försvarsmaktens interna system som grund.415 Men det finns ingen databas för incidenter när det gäller erfarenheter från armén, enligt tidigare chef för ammunitions- och minröjningscentrum och Ledningsstridsskolan har arbetat med att utveckla erfarenhetsanalysprocesser.417 5.1.2 En systematiserad erfarenhetshantering saknades Det fanns ingen gemensam systematiserad erfarenhetshantering på Högkvarteret . En studie visade att Försvarsmaktens utvärderingar från förband i internationell tjänst varit ofullständiga och bristfälliga eftersom t.ex. sammanställningar av empiri från ledarskapsområdet saknades.418 409Minnesanteckningar från möten , och . 410Minnesanteckningar från möte . 411Minnesanteckningar från möte . 412FOI (2016), Bilaga 1 till skr. FOI-2015-1631, Det är på riktigt nu! Hur det svenska Isaf- deltagandet har påverkat Försvarsmakten, underbilaga 11, s. 116. 413Minnesanteckningar från möte . 414Minnesanteckningar från möte . 415FOI (2016), Bilaga 1 till skr. FOI-2015-1631, Det är på riktigt nu! Hur det svenska Isaf- deltagandet har påverkat Försvarsmakten, underbilaga 11, s. 116. 416Minnesanteckningar från möte . 417FOI (2016), Bilaga 1 till skr. FOI-2015-1631, Det är på riktigt nu! Hur det svenska Isaf- deltagandet har påverkat Försvarsmakten, underbilaga 11, s. 116. 418Andersson, (2001) Svenskt militärt ledarskap vid internationella insatser, studierapport 6052. Ett debattinlägg om svenskt militärt ledarskap med utgångspunkt i en studie från internationella insatser, s. 12. I flera intervjuer i uppföljningen har framkommit att Försvarsmakten gene- rellt och särskilt armén har varit mindre bra på att systematiskt ta tillvara erfa- En tidigare insats- och produktionschef bedömer att Försvarsmakten inte var tillräckligt bra på att inhämta och dokumentera erfarenheter från in- ternationella insatser på ett systematiskt sätt före 2010.419 Befälhavaren för BA01 menar att Försvarsmakten haft begränsad förmåga att som organisation lära av erfarenheter.420 Även en tidigare chef för menar att Försvars- makten generellt sett har varit dålig på att ta tillvara erfarenheter på ett syste- 5.2.1 Erfarenheter försvann då Försvarsmakten krympte Enligt generaldirektören för FMV försvann mycket erfarenhet med personalen som slutade då försvaret minskade.422 Detta har även framförts av en tidigare chef för som menar att mycket av kompetensen på Försvarsmakten försvann, eftersom kunskap i första hand förs vidare genom individer.423 Se även avsnitt 1.7.2 om försvarsbesluten. Försvarsmakten uppger att deras erfarenhetshantering –2007 i stort var synonymt med att de anpassade insatsutbildningen. Operativ nivå involverades inte i erfarenhetshanteringen. fokuserade Försvarsmakten på internationella insatser. Att dra relevanta lärdomar för nationellt försvar var inte prioriterat.424 genomförde Försvarshögskolan i samarbete med Kungliga Dramatiska teatern i på uppdrag av Försvarsmakten dialogseminarier inom ramen för dialogseminariemetoden, som beskrivs i en rapport . Syftet var tudelat, det handlade både om att ta fram konkreta militära exempel som skulle kunna användas i olika sammanhang för att stärka ledarskapet i utlandsinsatser och om att utveckla en metod för erfarenhetsutbyte.425 I en forskningsartikel drogs slutsatsen att erfarenhetsöverföring mellan olika internationella insatser inte hade genomförts systematiskt eller dokumenterats i Försvarsmaktens regi annat än teknisk dokumentation och rapportering. Någon systematisk uppföljning av hur man i internationella uppdrag t.ex. hanterat svåra situationer, vilket yrkeskunnande som krävts för fullgörandet av uppdrag och vilka moraliska dilemman man behövt ta ställning till hade inte skett.426 419 Minnesanteckningar från möte . 420 Minnesanteckningar från möte . 421 Minnesanteckningar från möte . 422 Minnesanteckningar från möte . 423 Minnesanteckningar från möte . 424 Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 425 Försvarshögskolan (2007), Uppdrag utland – Militära exempel från internationella uppdrag, bilaga 1 Dialogseminariemetodik – bakgrund och manual, s. 111 f. 426 FOI (2008), Förutsättningar för att verka internationellt – slutrapport från temaområde människan i NBF 2004–2008 s. 61 i avsnittet När läget är skarpt – om militär praktik i ett 5.3.1Insatsledningens avdelning för erfarenhetsanalys inrättades I en konstaterades att Försvarsmakten hade misslyckats med att skapa en strukturerad process för erfarenhetshantering.427 Samma rapport lyfte också bl.a. fram att någon form av central erfarenhetsdatabas kunde vara ett sätt att förbättra Försvarsmaktens Lessons Learned-process. inrättades en s.k. erfarenhetsanalyscell på operativ nivå, insatsledningens avdelning för erfarenhetsanalys (INS ERF ), med syfte att accelerera utveckling och implementering av insatsledningens process kring erfarenhetshantering.428 –ökade enligt Försvarsmakten analysförmågan på taktisk och operativ nivå i och med att den nya sektionen för erfarenhetsanalys vid insatsstaben (INS ERF ), efter en uppstartsfas, började producera analyser av erfarenheter från Afghanistaninsatsen. Förmågeinriktningssektionen på insatsstabens utvecklingsavdelning (INSS J0) analyserade fram samtliga förändringsförslag som lyftes i insatsorganisationen, utifrån operativa behov. Sektionen överlämnade en lista med prioriterade förslag till ledningsstabens planerings- och ekonomiavdelning. På detta sätt fick militärstrategisk nivå del av erfarenheter från insatsområdet. INSS J0 ansvarade även för insatsledningens kravställning gentemot produktionsledningen. Ett konkret exempel där erfarenheter från Afghanistaninsatsen ledde till implementerade åtgärdsförslag är införskaffandet av en obemannad drönare för taktisk spaning i luften, som tillkom som en anpassning till det ökade hotet i insatsen. I samband med omorganisationen av Högkvarteret 2014 försvann INSS J0 med dess funktion på både operativ och taktisk nivå. Återkopplingen av förmågebehov sker numera inom ramen för försvarsmaktsplaneringen.429 5.4.1 Erfarenheter söktes mer aktivt upp I en framhålls att verksamheten vid INS ERF innebar en utveckling av Försvarsmaktens syn på erfarenhetshantering från en process för att rapportera, analysera och implementera gjorda erfarenheter till en process för att aktivt söka upp erfarenheter. hade mer traditionella processer för erfarenhetshantering redan tidigare byggts upp vid framför allt kunskapsteoretiskt perspektiv, , fil.dr. NBF står för nätverksbaserat försvar och var ett utvecklingskoncept inom Försvarsmakten där alla stridande enheter skulle bidra med olika sensordata. 427FOI (2009), Utveckling av insatsledningens Lessons Learned-process. 428Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . Sjöstridsskolan och Markstridsskolan, även om dessa senare kompletterades med analyser som aktivt sökte upp erfarenheter.430 I en framgick att det var under insatsen i som man insåg vikten av att stanna kvar efter en operation och fotografera vad Annars riskerade man att resultatet av operationen manipulerades.431 Försvarsmakten uppger att man –2020 började komplettera erfarenhetsseminarier som uppsättande förband för insatsrotationen ansvarade för med operativa erfarenhetsseminarier organiserade av INS ERF på Högkvarteret. Detta möjliggjorde ett mer strukturerat omhändertagande av erfarenheter på operativ nivå. har Försvarsmakten genomgått en stor pendelrörelse från fokus på internationella insatser till nationellt försvar. Detta har även påverkat omhändertagandet av erfarenheter från internationella insatser där det finns en högre ambition att hitta överförbara erfarenheter att implementera i den nationella organisationen på framför allt operativ nivå. I och med att karaktären och storleken på de internationella insatserna har förändrats har även typen av erfarenheter och vilken organisatorisk nivå de träffar och ska implementeras på ändrats. Detta har inneburit att operativ nivå i allt mindre utsträckning analyserar erfarenheter utan snarare skapar förutsättningar för att den taktiska nivån på ett strukturerat sätt kan arbeta med omhändertagande av erfarenheter.432 5.5.1 Implementering av erfarenheterna kan förbättras