eunbil · H90N4E1F9A · 2022-01-01 00:00:00 — (Ev.) A-punkter Förberedelser inför Europeiska rådets möte den 24–: utkast till kommenterad dagordning Vid mötet kommer ett utkast till kommenterad dagordning inför Europeiska rådets möte den 24–att behandlas. Dagordningen har ännu inte delgivits medlemsstaterna. I enlighet med den indikativa Ledaragendan som Europeiska rådets ordförande publicerat förvänts säkerhet och försvar, ekonomiska och sociala frågor, europeiska terminen samt inre marknads- och industrifrågor att stå på dagordningen. Förslag till svensk ståndpunkt Utkast till kommenterad dagordning har ännu inte delgivits medlemsstaterna. Datum för tidigare behandling i Stärkt beredskap, insatsförmåga och resiliens vid framtida kriser – riktlinjedebatt Rådet väntas hålla en riktlinjedebatt och följa upp slutsatserna om förbättrad beredskap, insatskapacitet och motståndskraft vid framtida kriser som antogs vid . Vid sitt möte välkomnade dessa slutsatser och uppmanade rådet att driva arbetet framåt och regelbundet se över framstegen. Riktlinjedebatten förväntas utgå från de övergripande tematiska områdena beredskap, insatsförmåga/krishanteringsförmåga och motståndskraft. Ordförandeskapet har i en underlagsnot inför riktlinjedebatten ställt följande frågor i syfte att vägleda diskussionen: Vilka prioriterade åtgärder anser ni ska vidtas för att stärka Europeiska unionens krishanteringsberedskap? Hur tycker ni att IPCR-arrangemangen fungerar? Vilka förbättringar bör göras? Anser ni att det arbete som gjorts på EU-nivå när det gäller resiliens är tillräckligt? Vilka eventuella ytterligare åtgärder bör övervägas, i synnerhet när det gäller it-risker? Förslag till svensk ståndpunkt Gränsöverskridande kriser i EU kräver samarbete och samordning mellan EU-länder. Med en ökad integration, en föränderlig risk- och hotbild och en globaliserad värld följer ett behov av att förbättra koordineringen av EU-gemensamma frågor rörande t.ex. krisberedskap och krishantering och även hantering av de EU-gemensamma resurser som finns. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta lära av de kriser som vi genomlevt exempelvis coronapandemin och migrationskrisen. Regeringen välkomnar därför uppföljningen av rådsslutsatserna om hur EU:s beredskap, krishanteringsförmåga och motståndskraft mot framtida kriser kan förbättras. Regeringen lägger stor vikt vid dessa frågor och har för avsikt att bidra konstruktivt i det fortsatta arbetet. Många viktiga initiativ har tagits på EU-nivå när det gäller bland annat civilskydd och motståndskraft i kritiska entiteter. Regeringen anser att det nu är viktigt att dessa genomförs på medlemsstats- och EU-nivå. Det gäller inte minst åtgärder som syftar till att ytterligare förbättra motståndskraften i den fysiska infrastrukturen hos den offentliga och privata sektorn, behöriga myndigheter och unionen i dess helhet samt om att kunna tillhandahålla gemensamma resurser för exempelvis skogsbrandsbekämpning. Regeringen anser också att det är prioriterat att utveckla rådets krishanteringsverktyg (IPCR) då det utgör ett viktigt verktyg där EU-gemensamma frågor för krisberedskap och krishantering kan diskuteras. Datum för tidigare behandling i Samråd med ägde rum inför Allmänna rådet och dess behandling av slutsatserna om förbättrad beredskap, insatskapacitet och motståndskraft mot framtida kriser. Samråd med ägde rum inför Europeiska rådets möte som behandlade frågor om krishantering och resiliens. Rättsstatsprincipen i : artikel 7.1 i (motiverat förslag) – utfrågning Kommissionen valde att aktivera artikel 7.1 i gentemot genom ett motiverat förslag . I det motiverade förslaget redogör kommissionen för sina farhågor avseende respekten för rättsstatens principer i . har fyra utfrågningar hållits i rådet med , den senaste . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ser med oro på utvecklingen i och välkomnar att en ny utfrågning inom ramen för artikel 7-förfarandet ska äga rum. Vi behöver se reformer i alla de utestående delarna som framför allt rör det polska rättssystemet. Det är viktigt att respekterar domar. Respekten för rättsstatens principer är en förutsättning för ett fungerande samarbete inom unionen och för det ömsesidiga förtroendet för varandras rättssystem. Samtliga medlemsstater måste leva upp till principer för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att med trovärdighet kunna agera för dessa i andra delar av världen. EU:s grundläggande värderingar är inte förhandlingsbara. Datum för tidigare behandling i Frågan om unionen värden i behandlades senast i inför Allmänna rådet (lägesuppdatering). Vid rådets möte väntas det franska ordförandeskapet informera om vägen framåt och den fortsatta processen mot konferensens slutrapport och avslut. äger rum den 11–i (hybridformat), där rekommendationerna från medborgarpanel 1 och 4 kommer att presenteras. Ytterligare plenarförsamlingar är inplanerade den 25–och den 8–. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kommer att verka för att konferensen avslutas . Regeringen anser att efterarbetet bör ske inom ramen för de europeiska institutionernas arbete och mandat, i enlighet med den gemensamma deklarationen. Regeringen kommer att verka för att konferensens slutrapport enbart noterar och presenterar medborgarpanelernas förslag i sin helhet för att vidhålla att alla förslag ges ett lika värde och en institutionell dragkamp om politiska prioriteringar undviks. Regeringen anser att arbetsgruppernas roll är att förbereda plenarförsamlingen och de ska inte besluta om prioriterade förslag utifrån medborgarpanelernas resultat. Datum för tidigare behandling i har informerats om framtidskonferensen genom faktapromemoria 2019/20: FPM17. Samråd om konferensen skedde i inför behandling som en övrig fråga på Europeiska rådets dagordning den 12–och inför behandling som diskussionspunkt i Allmänna rådet . informerades om konferensen även , , , , , och inför behandling som informationspunkt i Allmänna rådet. Samråd om konferensen skedde i , och inför behandling som diskussionspunkt i Allmänna rådet , och . Skriftligt samråd av den gemensamma deklarationen skedde med . skedde samråd om konferensen i inför behandling som diskussionspunkt i Allmänna rådet . Överläggning om konferensen skedde i utrikesutskottet samt information gavs och . informerades om konferensen . Det franska ordförandeskapet förväntas informera om One som ägde rum i 9–. Mötet är en del av plattformen One Planet som initierades av president , FN och 2017 och som samlat världsledare vid sammanlagt fyra tillfällen tidigare. Målsättningen med mötet i var att mobilisera politiskt stöd inför globala förhandlingar och möten på det området . Datum för tidigare behandling i