rfr · H90WRFR3 · 2022-03-03 00:00:00 — hoppas vi att den här standarden kan ha sin CTCC, att den kanske kan börja användas, kanske till och med det här året eller . Då har det från ax till limpa tagit . Jag tycker att man kan säga att det har gått väldigt snabbt. Det finns dock stora politiska utmaningar med att få ihop det amerikanska synsättet med det europeiska och det asiatiska. Men det går definitivt i rätt riktning. Och kan vi kanske få till en bättre prissättning och på så sätt styra kapitalet mer rätt. När det gäller anpassning vore det bästa om vi fick en gradvis anpassning av företagen så att det inte blir krascher. Det tycker jag ändå att det finns tydliga tecken på i bransch efter bransch. Där kan prissättningen hjälpa till. Svaret på frågan är alltså att det går bra, men jag är liksom frågeställaren förstås ganska frustrerad över att det är fråga om stora risker där man kanske skulle vilja se ännu snabbare resultat. Jag vill avsluta med att säga det som jag inte lyckats säga men som alla andra har lyckats med: Välkommen, , till den här gruppen! Det ska bli väldigt kul att få jobba mer med dig. Vi har sett varandra i tidigare sammanhang. Jag får också säga: Välkommen, , inte , till den här gruppen! Det är kul att vara med i en diskussion med er. Sammanfattningsvis: Riskerna ökar. Det är i alla fall min tydliga bedömning. Riskerna har ökat de senaste ett två åren. Jag tycker att vi har god motståndskraft vad gäller staten och banksystemet. Men vi har en betydande utmaning med den ökade skuldsättning som sker i företagssektorn och i hushållssektorn. Med det vill jag säga stort tack för en bra diskussion. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , : Låt mig upprepa det just sa: Välkomna i det här sammanhanget, och ! När det gäller fråga om företagsobligationer är mina syn- punkter väldigt likartade det som just berättade om. parens är bra; det tar tid. Benchmarkobligationer är jättebra; det tar tid. De olika EU-initiativ som finns är väldigt viktiga. Det är oerhört angeläget att de inte urvattnas till ett intet. Låt mig ge två exempel på varför det är viktigt. Ett exempel är att det har funnits och finns en viss typ av obligationsfon- der där man ställer ut ett löfte om att någonting alltid, under alla omständig- heter, är värt 100, även om alla förstår att det underliggande värdet inte alltid kommer att vara 100. Den sortens fonder fungerar inte i långa loppet och bör egentligen inte få finnas därför att konsumentnyttan inte är hög om man har den sortens fonder. En annan aspekt på det, och som har slitit med i , är att det behöver bli svårare eller i varje fall kosta mer att rusa mot dörren. Om man har sådana regelverk att det blir på det sättet att först ut vinner blir de fonderna väldigt instabila, och det är inte bra för systemet i sin helhet. Att bredda investerarbasen i vid mening kan aldrig vara fel. jag att det kan vara viktigt att påpeka att sådant tar tid. Jag har deltagit i dis- kussioner om den svenska företagsobligationsmarknaden sedan mitten på 80- talet , skulle jag tro. Det tar alltså innan de marknaderna Men det betyder inte att man ska ge sig när det gäller vad som händer på den kanten. Man får helt enkelt fila på det och se till att det gradvis blir bättre och att man inte faller tillbaks i någonting som bara blir sämre och Det straffar sig förr eller . Jag ska inte upprepa alla olika argument som vi har hört här när det gäller finansiell stabilitet, hushållens skulder och kommersiella fastigheter. Jag tror att ett enkelt sätt att summera det hela är: Om vi går in i ett läge där de globala räntorna blir högre än de är ska vi i den svenska finansiella sektorn klara av det på ett sådant sätt att det inte händer några , Riksgälden: Jag har inte särskilt mycket att tillägga. angående fråga om företagsobligationsmarknaden kan jag ge lite bakgrund såtillvida att det har pågått ett arbete inom EU under ganska lång Man har försökt främja framväxten av fungerande obligationsmarknader. Det har man gjort för att minska företagens starka beroende av bankfinansie- ring, som har varit det typiska i . Det har varit viktigt, inte minst mot bakgrund av att det i många andra europeiska länder – inte – varit problem med bankerna. De har inte haft särskilt stor förmåga att finansiera Men det här är lite nytt. Vi får se en del av det som en typ av barnsjukdomar som man behöver komma till rätta med. Det kan krävas mer än benchmarking. När man tittar på fonderna som investerar i företagsobligationer tror jag liksom UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN att det är viktigt att se till att de inte gör utfästelser om uttag som de inte riktigt kan leverera på eller som leder till likviditetsproblem och eventuella så kallade fire sales, avyttringar av obligationer. Det där kommer vi nog att behöva jobba med framöver. vill jag tacka för alla välkomnande ord från mötets deltagare, såväl från utskottets ledamöter som från och . Vice ordföranden: När utskottet började med den här utfrågningen startade vi en god vana. Det är en vana vi kommer att fortsätta med. Diskussionen om den finansiella stabiliteten är viktig att hålla vid liv. Vi är glada över den. Jag vill å utskottets ledamöters vägnar tacka alla deltagare – , , och – för att ni har deltagit och har svarat så väl från era utgångspunkter på våra frågor. Det uppskattas mycket. Stort tack för det! När ni åter besöker utskottet tänker vi att vi kommer att hålla det som ett fysiskt möte. Jag tycker att vi helt enkelt bestämmer det. Tack så mycket för ! Bilder från den offentliga utfrågningen Sårbarheter och motståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och kommersiella fastighetsföretag Generellt expansiv ekonomisk politik driver upp tillgångspriser och skuldsättning Fastighetsföretagens skuld i förhållande till deras rörelseresultat 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 Skulder som andel av BNP (vänster) Skulder som andel av disponibelinkomst (höger) Nettoskulder i relation till rörelseresultat Källor: SCB och Riksgälden Data omfattar perioden till och med tredje kvartalet 2021. Heldragen vertikal linje avser 2020 kv1. Avser volymviktad kvot för 34 kommersiella fastighetsföretag, där vissa fastighetsföretag tillkommer . Kvoten är beräknad genom företagens räntebärande skulder minus likvida medel relativt deras rörelseresultat, volymviktat. Rörelseresultatet är företagens resultat före ränteintäkter och räntekostnader, skatter, nedskrivningar och avskrivningar. Data omfattar perioden till och med . Heldragen vertikal linje avser 2020 kv1. BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Pandemin – en ekonomisk chock som inte blev en finansiell kris Standardavvikelser, 5-dagars glidande medelvärde 8 -2 1990 1993 1996 1999 2002 2005 2008 2011 2014 2017 2020 Anm. Indexet består av olika indikatorer för aktiemarknaden, valutamarknaden, penningmarknaden och obligationsmarknaden. Indikatorerna är likaviktade och indexet är normaliserat. BNP från produktionssidan, olika branscher Index, 2019 kv4 = 100 110 Anm. BNP fasta priser, kalenderkorrigerade och säsongsrensade värden. Senaste observation: 2021 kv3 förutsättningar att hantera långsiktiga risker för det finansiella systemet •Koncentrerat finansiellt system med flera systemviktiga institut (-) •Beroendet av marknadsfinansiering har ökat (+/ -) •Ramverk för krishantering och starka offentliga finanser (+) BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN i kris: innebär ett paradigmskifte de reformer som genomförts! Anpassningar för att uppnå ”resolutionsbara” banker Finansiella resurser byggs upp i bankerna (MREL) Resolutionsplanering är ett ständigt pågående arbete BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Riksgälden alltid redo att låna för de behov som uppstår Försämrad likviditet på statsobligationsmarknaden kan innebära minskad motståndskraft i det finansiella systemet Upplevd likviditet och dagsomsättning på marknaden för nominella statsobligationer Svenska investerare (vänster axel) Internationella investerare (vänster axel) Återförsäljare (vänster axel) Genomsnittlig dagsomsättning (höger axel) Anm.: Betyg för likviditeten i termer av volym enligt årlig undersökning genomförd av Kantar Prospera, skala 1–5 där lägre än 3 tolkas som underkänt Källor: Riksgälden och BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN •Påbörja avveckling av generellt verkande stödåtgärder •Värna och fortsätta utveckla resolutionsramverket •Verka för bättre fungerande obligationsmarknader i SEK BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Den ekonomiska politiken behöver hantera riskerna med de ökande skulderna Ökningen i skulderna drivs av hushållen och företagen Mörkblått fält anger den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld . Källor: SCB och 1980-1995 har offentliga skulder uppskattats utifrån skuldinstrumenten som ingår i bruttoskulden enligt äldre definitioner. Företagens skulder inkluderar lån från MFI samt upplåning via värdepapper och har uppskattats utifrån äldre klassificeringar. BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den globala lågräntemiljön är en viktig orsak… Ränta på 10-årig inflationsjusterad statsobligation. Räntan består av en fast Källor: Nationella centralbanker och procentsats och en rörlig procentsats som ger ersättning för inflationen. enligt KPI i och , HICP exkl. tobak i och RPI i . …men även strukturella problem på bostadsmarknaden bidrar BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Trenden med stigande tillgångspriser har tilltagit under pandemin… Aktiepriser har stigit kraftigt… …och detsamma gäller bostadspriserna Anm. Vänster: Index, = 100. Höger: Index, Källor: Macrobond, och …vilket har lett till att tidigare sårbarheter blivit ännu större Stigande bostadspriser bidrar till stigande skulder Upplåningen i den kommersiella fastighetssektorn har ökat tydligt under pandemin Anm. Vänster: Hushållens totala skulder som andel av deras disponibla Källor: SCB och inkomster summerade över de senaste fyra kvartalen (skuldkvoten). streckade linjen avser prognos. Höger: Miljarder SEK. BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Nya trender ökar sårbarheterna på den kommersiella fastighetsmarknaden Om räntorna stiger skulle det snabbt leda till stigande ränteutgifter Hushållens ränteutgifter som andel av Anm. Vänster: Miljarder SEK. Höger: Den streckade linjen avser prognos. är justerade för ränteavdrag. Romberna illustrerar nivån på räntekvoten som är beräknat utifrån nuvarande skuldkvot i ett scenario där räntan stigit från Den nedersta romben motsvarar en räntehöjning på . BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Den ekonomiska politiken behöver fokusera mer på att motverka riskerna med de ökande skulderna •Kraftfulla åtgärder har varit motiverade •En kombination av åtgärder behövdes för att hålla räntor låga och ge stöd åt ekonomin och inflationen •…men behovet av pandemirelaterade åtgärder har minskat •Växande obalanser behöver hanteras •Reformer inom bostads- och skattepolitiken behövs •Riksbanken stöder FI:s beslut att höja den kontracykliska kapitalbufferten •Viktigt att bankerna tar höjd för riskerna med utlåning till fastighetsföretag Brister på marknaden för företagsobligationer behöver åtgärdas •Kommersiella fastighetsföretag har i allt högre utsträckning valt att finansiera sig genom att emittera företagsobligationer… •…men marknaden för företagsobligationer är sårbar och det är angeläget att det åtgärdas •Riksbanken stöder en svensk benchmarkstandard för företagsobligationer och uppmanar nu att marknaden börjar ge ut obligationer i enlighet med den BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN En mer aktiv finanspolitik kan stärka finansiell stabilitet Serien visar marknadens förväntningar på FED:s ränta BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Stigande tillgångspriser, skulder och risk under pandemin Källor: SCB, Valueguard, FI, Refinitiv Eikon Anm.: Utveckling slutet till slutet Nya bolånetagare lånar mer Avser andel nya låntagare BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Starka krafter driver bostadspriser och bolån Lånefinansierat boende skattemässigt gynnat CAN GBR FRA ZAF ESP LVA NZL DEU CHL AUT ISL PRT HUN ISR BGR SVN TUR IRL LTU SVK LUX JPN ARG BEL MEX KOR NLD Källa: “Measuring effective taxation of housing: the foundations for policy reform”, (et al., 2022) BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Fastighetsföretagens skulder ökar snabbare än intjäningen Källa: (JLL) Resultat avser rörelseresultat plus avskrivningar, skulder avser skulder minus likvida medel. Avser volymviktade värden för 34 börsnoterade fastighetsföretag. Tredje kvartalet 2019 respektive tredje kvartalet 2021. En mer aktiv finanspolitik kan Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Öppen utfrågning om för Offentlig utfrågning om rapporten – Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Digital offentlig utfrågning om sjukdomen ME/CFS och infektions- Nyheter i sociala medier – en forskningsöversikt av användning och effekter ur ett medborgarperspektiv Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den offentliga utfrågning om precisionsmedicin