rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — dags i det tätortsnära natur- och kulturlandskapet och av befolkning bor i tätorter.210 Den tätortsnära naturen är inte minst viktig för det vardagliga besöket i naturen och för att fånga upp de personer som är ovana Tröskeln för att ta sig ut i naturen måste vara så låg som möjligt och samhällsplanering är därför en viktig fråga så att naturområden som har betydelse för många människor bibehålls.211 Förtätning av tätorter har inneburit att det kan uppstå brist på tätortsnära natur.212 Det är alltså ett problem som har ökat i omfattning, inte minst i de större städerna i där utövare i första hand utnyttjar den tätortsnära, eller t.o.m. den stadsnära miljön.213 När den tätortsnära naturen byggs bort in- nebär det att många utövare ofta åker med bilen till närliggande lämpliga na- turområden.214 I storstadsområden finns det ibland möjlighet att nyttja all- männa transporter – men i mindre orter finns inte alltid den möjligheten.215 Flera föreningar anser att en av de viktigaste frågorna när det gäller genomfö- rande av friluftslivspolitiken är att kommunerna skyddar den tätortsnära natu- ren i högre utsträckning, inte minst beroende på att städerna växer i stora delar av landet.216 Som exempel lyfter fram hur tätortsnära skog avverkas till förmån för vägar, bostäder och nya köpcentrum när tätor- terna växer, och betonar vikten av ett starkt strandskydd och mer resurser till Scouterna, Skypeintervju, och , Skypeintervju, Svenskt Friluftsliv (2014b) Svenskt Friluftslivs inställning till allemansrätten. , Skypeintervju, , Scouterna, Skypeintervju, 2021-05- 10, Sportfiskarna, Skypeintervju, , , Skypeintervju, 2021- 04-28, , Skypeintervju, och Svenskt Friluftsliv, Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . , Skypeintervju, . Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . , Skypeintervju, och , Sportfiskarna, Skypeintervju, . , Skypeintervju, . , Skypeintervju, . , Skypeintervju, , Sportfiskarna, Skypeintervju, 2021- 04-28, , Skypeintervju, , , Skypeintervju, och Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 5 DET PRAKTISKA ARBETET MED FRILUFTSPOLITISKA MÅL skydd, skötsel och förvaltning av natur i så att det finns tillgång till natur för friluftsliv.217 Föreningarna anser därför att mer resurser borde satsas på att bevara och utöka den tätortsnära naturen. 217Naturskyddsföreningen, Skypeintervju, . 6 Samverkan och ansvar i friluftslivspolitiken Representanter från myndigheter, inklusive länsstyrelser och Svenskt Fri- luftsliv arbetar bl.a. i ett nätverk med genomförandet av friluftslivspolitiken. Nätverket fyller flera funktioner, t.ex. som kontaktnät, för att hålla varandra informerade om pågående friluftslivsarbeten och för att ta fram gemensamma kunskapsunderlag. bildar vissa myndigheter en mindre arbetsgrupp för en specifik fråga. Alla målansvariga myndigheter ingår i nätverket. Flera myn- digheter, inte minst , anser dock att myndigheternas sam- verkan kan förbättras. Ett problem är att vissa myndigheter, t.ex. , inte är lika delaktiga. En förklaring som lyfts fram av är avsaknaden av tydliga styrsignaler i t.ex. myndigheters instruktioner eller regleringsbrev om att prioritera arbetet med de friluftpolitiska målen. Därutöver samverkar myndigheter med regionala och lokala aktörer i arbe- tet med friluftslivet. Det finns dels ett nationellt nätverk (som leds av Natur- vårdsverket) för länsstyrelsernas friluftssamordnare och myndigheter, dels ett nätverk där enbart friluftslivssamordnarna deltar, dels flera geografiskt inde- lade nätverk, dels tematiska arbetsgrupper. arbetade en sådan tema- tisk arbetsgrupp med flera länsstyrelser med genomförandet av Friluftslivets år. Nätverken innebär ett utbyte av regionala och lokala kunskaper, ett samar- bete i nationella frågor, en viktig och enkel ingång till de målansvariga myn- digheterna. Flera myndigheter anser att kontakten mellan olika myndigheter kan förbättras. Länsstyrelsernas viktigaste samverkanspart är kommunerna, främst ef- tersom de sistnämnda har ett s.k. planmonopol (dvs. att endast de kan besluta om detaljplaneläggning ska ske och anta en detaljplan). Friluftslivspolitikens praktiska genomförande är beroende av tillgång till natur som i praktiken re- gleras i detaljplanerna. Regionerna är en annan viktig samverkanspart för flera av länsstyrelserna, inte minst då de arbetar med områden som t.ex. hälsa och vissa aspekter av fysisk planering som inte kommunerna ansvarar för. lyfter fram vikten av en regional strategi och har upp- muntrat länsstyrelserna att anta sådana strategier för friluftlivsmålsarbetet. Re- lativt få länsstyrelser har gjort detta, men flera planerar att göra det. I stort sett alla intervjuade friluftsorganisationer anser att samarbetet inom Svenskt Friluftsliv fungerar väl, t.ex. för att utbyta erfarenheter. Många orga- nisationer har också möten utanför de som ordnas av Svenskt Friluftsliv. Dock anser flera av friluftsorganisationerna att samverkan med och mellan myndig- heter kan förbättras; t.ex. upplevs det som problematiskt att inte utpekats som ansvarig i arbetet med friluftslivspolitiken generellt och specifikt arbetet med målet om ett rikt friluftsliv i skolan. Andra utmaningar som orga- nisationerna lyft fram är dels en delvis oklar politisk styrning – i vart fall för 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN civilsamhällets aktörer – om var friluftslivsfrågorna ligger, dels att starka myn- digheter finns inom miljö- och hälsoområdena, men att motsvarande starka medparter saknas inom friluftsområdet. 6.1 Myndigheternas samverkan kan förbättras Enligt deltog myndigheter och representanter, t.ex. mark- ägarorganisationer och det privata näringslivet, i olika arbetsgrupper vid fram- tagandet av de friluftspolitiska målen. Sedan målen antogs har arbetsgrupperna ersatts av ett myndighetsnätverk som består av representanter från olika myn- digheter, Svenskt Friluftsliv och . Alla myndigheter med ansvar för något av målen ingår i nätverket.218 beskriver att arbetet inom nätverket fortgår i olika faser. Ofta används det till att hålla myndigheterna informerade om vad som är på gång och vilket arbete som kommer att utföras inom respektive myndighet. Nätverket används även som kontaktnät. Ett annat användningsområde är en- ligt att nätverkets medlemmar skapar arbetsgrupper när det finns frågor som flera myndigheter tycker är prioriterade. En viktig del av nät- verkets arbete är även att ta fram kunskapsunderlag. Genom nätverket sker ett samarbete och utbyte om kunskaper om exempelvis tätortsnära natur. Från Na- turvårdsverkets sida ser man att nätverket har potential att utvecklas ytterligare framöver. Men en sådan utveckling beror på prioriteringar och ekonomi, styr- signaler och liknande frågor. Inte minst styrningen i form av regleringsbrev och instruktioner är viktig.219 samverkar med en rad aktörer på regional och lokal nivå inom friluftslivsarbetet, t.ex. stiftelser, lärosäten, kommuner, markägarorgani- sationer och turistorganisationer. Det kan vara i olika projekt, dialogform, re- geringsuppdrag eller löpande förvaltning av natur. Dialoggruppen inkluderar , /, Naturvårds- verket, , , , Svenskt Friluftsliv och . Till exempel har verket startat upp en dialoggrupp för allemansrätten i syfte att öka samverkan mellan aktörer som arbetar med allemansrätten, där aktörerna utifrån olika perspektiv håller kunskapen om allemansrätten aktuell, genom omvärldsbevakning upptäcker eventuella utmaningar och på ett tidigt stadium diskuterar insatser som svarar mot dessa utmaningar. Utgångspunkten för dialoggruppens arbete är frilufts- livspolitiken i allmänhet och målet om allemansrätten i synnerhet. Naturvårds- verket har också tagit egna initiativ när det gäller arbetet med de friluftspoli- tiska målen. Ett exempel på ett sådant initiativ är genomförandet av friluftsli- vets år.220 lyfter fram vikten av samarbete när det gäller arbetet med de friluftspolitiska målen. Därigenom kan myndigheterna dels få återkoppling 218Naturvårdsverket, Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN från andra myndigheter om sitt eget arbete, dels återkoppla till andra myndig- heter om deras arbete. Enligt flera myndigheter har emellertid inte alla myn- digheter varit lika delaktiga.221 Det är enligt viktigt att de fri- luftspolitiska målen synliggörs i regleringsbreven hos de myndigheter som förväntas arbeta med målen. Ett sådant synliggörande skickar en tydlig signal att myndigheterna ska prioritera arbetet med målen.222 menar att det finns en problematik kring begreppet friluftsliv, dvs. myndigheterna har delvis olika målbilder när det gäller dess innebörd och att det råder en viss obalans mellan friluftsliv och naturvistel- Samarbetet med inom ramen för friluftslivsuppdraget är begrän- sat eftersom inte är målansvarig myndighet. förekommer rör främst andra frågor där betydelsen av utevistelse är centralt. Ett närmare samarbete hade varit önskvärt då det sannolikt skulle gynna flera friluftspolitiska mål.224 Även delar uppfattningen att Skol- verket kan medverka i arbetet med att utveckla friluftslivspolitiken, framför allt målet Ett rikt friluftsliv i skolan.225 anser att samverkan i nätverket fungerar bra när det gäller upp- följningsarbetet, inte minst då är pådrivande i det arbetet. Nätverksträffarna innebär också en bra möjlighet att samordna och diskutera hur de olika myndigheterna arbetar med de olika målen. dels samarbete med och eftersom målet Till- gång till natur för friluftsliv har många beröringspunkter till målet Attraktiv tätortsnära natur som ansvarar för. Verket samarbetar även med om friluftsmålet som handlar om folkhälsa. har inte arbetat så aktivt med målet Ett rikt friluftsliv i skolan, varken själva eller tillsammans med andra myndigheter. Ett problem när det gäller arbetet med det målet är förutom att utpekas som ansvariga att Skol- verket har varit mer inriktade på innehållet i läroplanen när det kommer till friluftsliv, medan har kompetens när det gäller den fysiska miljön lyfter även fram att det finns ett nätverk där även länsstyrelsernas Verket menar att det regionala/nationella nätverket är viktigt då det innebär att man får en bra överblick över vilket arbete som görs runt om i landet. och nätverket träffas två gånger anser att det är bra att de ingår i nätverket för de friluftspolitiska Det är viktigt inte minst beroende på att myndigheter har olika uppdrag 221Skogsstyrelsen, Skypeintervju, . 222Boverket, Skypeintervju, , , Skypeintervju, , och , Skypeintervju, . 223Folkhälsomyndigheten, Skypeintervju, . 225Naturvårdsverket, Skypeintervju, . 226Boverket, Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN och att förförståelsen inom vilka ramar som olika myndigheter har rätt att agera kan vara hinder i arbetet.228 Skolinspektionen har en begränsad samverkan med övriga myndig- heter när det gäller friluftslivspolitiken och mål 8 Ett rikt friluftsliv i skolan. Myndigheten deltar inte i nätverket för friluftsliv. Den samverkan som har fö- rekommit har varit med , som också är Skolinspektionens huvud- sakliga samarbetspartner när det gäller olika skolrelaterade frågor. Därutöver kan det också förekomma vissa kontakter med vissa externa aktörer, företrä- desvis forskare som arbetar med friluftslivspolitiken i skolan.229 6.2 Länsstyrelserna har kontakter med många aktörer har olika förutsättningar när det gäller hur de arbetar för att utveckla friluftslivet i länet.230 Förutsättningarna beror dels på länsstyrelsernas organisation, dels på hur arbetet bedrivs på nivå. Det innebär att samordningsuppdraget genomförs på olika sätt, och friluftslivssamordnarna är placerade vid olika enheter vid länsstyrelserna. Samordnarnas placering är något som flera lyfter fram som en fördel i uppdraget – när enhetens arbetsom- råden berör friluftslivsfrågor kan det exempelvis ge en bättre verksamhets- anknytning.231 Flera samordnare är placerade vid Naturvårdsenheten eller Naturförvaltningsenheten som primärt arbetar med reservats- och fastighets- förvaltning, naturskötsel, naturum, naturskydd och naturvårdsärenden.232 En annan vanligt förekommande enhet där det finns många bra verktyg för att arbeta med friluftsuppdraget är miljöstrategiska enheten eller naturmiljö- enheten, som arbetar med tillsyn och prövning av verksamheter som kan på- verka naturmiljön.233 kan en nackdel med de ovannämnda placeringarna vara att det försvårar samverkan mellan andra delar av den interna organisationen.234 En svårighet att arbeta som friluftssamordnare är att man blir ganska ensam i sin roll, och ibland upplever samordnarna att det är svårt att väcka engagemang inom andra verksamheter som har fullt upp med sina specifika frågor.235 En arbetsuppgift som för många samordnare har inneburit en direkt kontakt med 228Skolverket, Skypeintervju, . 229Skolinspektionen, Skypeintervju, . 230Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . i , Skypeintervju, , i och i , Skypeintervju, . 232Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 233Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, 2021- 10-12. 234Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 235Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN sökande som arbetar praktiskt med friluftlivsfrågor, oavsett placering på läns- styrelserna, är handläggningen av det s.k. LONA-bidraget (lokala naturvårds- Det finns ett nationellt nätverk av myndigheter som sammankallas av Natur- vårdsverket per år.237 Nätverket består av representanter för läns- styrelserna, friluftslivsmålsansvariga myndigheter och andra myndigheter som berörs av friluftslivsarbetet. träffas det s.k. Myndighetsmötet, som är samma nätverk men på chefsnivå. Pandemin har inneburit att mötena har hållits digitalt och mer frekvent, och representanter från andra myndigheter har kunnat delta. Exempelvis har , , Konsu- mentverket och deltagit vid vissa möten.238 leder nätverket för Länsstyrelsernas friluftssamordnare som också träffas cirka . Minst en av nätverksträffarna är gemensamt mellan läns- styrelserna och myndigheterna. Länsstyrelsernas friluftslivssamordnare orga- niserar även gemensamt regelbundna träffar cirka en gång för erfarenhetsbyte eller dialog kring något gemensamt ämne, ibland med externt inbjudna talare.239 hålls en presentation från en av länsstyrelsesam- ordnarna kring ett specifikt och aktuellt ämne med efterföljande diskussion och erfarenhetsutbyte.240 6.2.2 Geografiska nätverk tillför tematisk samverkan Länsstyrelserna har även geografiskt uppdelade nätverksträffar där man träffas med jämna mellanrum, med undantag för tiden under pandemin då träffarna har gjort ett uppehåll. De sex nordligaste länen (, , , , och ) och de sydligaste länen (, , , , och ) har t.ex. bildat egna arbetsgrupper.241 Därutöver har de fyra nordligaste länsstyrel- serna erfarenhetsutbyte med de tre nordligaste fylkena i cirka en gång . 236 i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, . i , Skypeintervju, 2021- 10-14, i län, Skypeintervju, och i Väster- bottens län, Skypeintervju, . 237 i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, 2021- 10-14, i län, Skypeintervju, , i Västerbot- tens län, Skypeintervju, och i , Skypeinter- vju, . 238 i län, Skypeintervju, . 239 i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, 2021- 10-14 och i , Skypeintervju, . 240 i , Skypeintervju, . 241Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, 2021-10- 11 och i , Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN Enligt samordnaren i ligger långt framme när det gäller frågor som rör landsbygdsutveckling och friluftslivsfrågor.242 De nord- ligaste länen tar även fram material tillsammans (exempelvis inför Friluftsli- vets år och om allemansrätten) eftersom de har likartade förhållanden och ut- maningar (exempelvis stora avstånd, glesbygd, fjällområden och rennä- ring).243 i beskriver att det har varit svårt att få till mindre geografiska arbetsgrupper för men att det finns goda erfaren- heter av att samlas tematiskt i stället, vilket t.ex. har skett under Friluftslivets år.244 Ett exempel på en tematisk grupp är friluftslivssamordnarna från Got- land, , och som tillsammans skapade ett nätverk för att undersöka hur man bäst kan föra besöksstatistik i frilufts- livsområden. Ett annat exempel är framtagandet av en regional skogsstrategi med i , och län och de tre respektive regionerna tillsammans med aktörer som t.ex. Uni- versity, LRF, Linnéuniversitetet, , och Södra.245 Stra- tegin innehåller ett handlingsprogram, och friluftsliv är ett av områdena som ska fokuseras på. En friluftslivsfråga som diskuteras i strategin är arbetet med ledutveckling i syfte att förbättra ledernas status i och utveckla sam- verkan över kommun- och länsgränserna. Inom skogsprogrammet arbetas det med regionala skogsstrategier och handlingsprogram i hela landet. Hur mycket friluftslivet är med i dessa varierar. 6.2.3 Samverkan mellan länsstyrelserna anses vara värdefullt Alla nätverk bedöms vara av stort värde för arbetet med friluftslivsfrågor och som stöd för samordnarna i deras arbete, inte minst eftersom friluftlivssam- ordnarna ofta sitter som enskilda handläggare på länsstyrelserna.246 Nätverken innebär ett utbyte av regionala och lokala kunskaper likaväl som ett samarbete och en diskussion i nationella frågor.247 En annan viktig funktion är erfaren- hetsutbyte mellan länsstyrelserna. Det är exempelvis vanligt att samordnarna kontaktar en kollega som de vet arbetar med eller har brottats med liknande problem.248 Exempelvis har samordnaren på i inför arbetet med att tillgängliggöra naturen via kollektivtrafiken kontaktat samordnaren på i för erfarenhetsutbyte av deras ar- bete med samma typ av projekt.249 242Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 243Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i Väster- bottens län, Skypeintervju, . 244Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 245Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 246Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i Söderman- lands län, Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 247Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 248Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 249Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN Nätverken fungerar även som en viktig och enkel ingång till de myndig- heter som är ansvariga för de olika friluftslivsmålen. är myndigheternas regeringsuppdrag och arbete i hög ut- sträckning fokuserat på eget arbete och de kommunicerar inte aktivt i så stor utsträckning direkt med regionala organisationer som . de årliga träffarna för friluftslivssamordnarna är myndighetsnätverket in- Denna form av direkt kontakt uppskattas av alla länsstyrelser.250 Även i anser att nätverket innebär ett bra utbyte av regionala och lokala kunskaper, men att det finns en utvecklingspotential för hur de återkommande månatliga digitala mötena organiseras och styrs upp. efterfrågar större tydlighet kring vilka sakfrågor som är mest aktuella liksom möjligen ett roterande ordförandeskap.251 6.2.4 Samverkan med flera myndigheter kan förbättras är sammankallande för det nationella nätverket. Av den an- ledningen uppger alla länsstyrelser att det är den centrala myndighet som länsstyrelserna har mest och bäst kontakt med. Flera länsstyrelser anser att det huvudsakligen är och som aktivt arbetar med friluftslivspolitiken, och att kontakterna med övriga myndigheter är sporadiska. Flera länsstyrelser uppger att kontakterna med övriga myndig- heter i huvudsak är begränsade till nätverksträffarna.252 anser exempelvis i län att det nationella nätverket är tillräckligt för att fylla behovet av samverkan med sakmyndighet- erna. anser att det nationella nätverket underlättar direktkontak- ten med sakmyndigheterna när ett sådant behov uppstår. Även i bedömer att det inte finns något större behov av att öka frekven- sen av kontakten med andra myndigheter. tillägger att det eventuellt är något som kan komma att efterfrågas i framtiden.253 De flesta länsstyrelserna lyfter dock fram att de gärna skulle se ett större engagemang från övriga myndigheter än framför allt och Folkhälsomyndigheten.254 Eftersom friluftssamordnarnas arbete är väldigt brett lyfter flera länsstyrel- ser fram att det vore fördelaktigt om sakmyndigheterna förmedlade informa- tion med koppling till friluftsmålsarbetet direkt till samordnarna, t.ex. genom ett nyhetsbrev. Ett exempel på hur ett sådant samarbete kan se ut är den samverkan med som flera länsstyrelser lyfter fram som 250 i , Skypeintervju, . 251 i , Skypeintervju, . 252 i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, 2021- 10-11. 253 i , Skypeintervju, och i län, Skypeintervju, . 254 i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, 2021-10- 12, i , Skypeintervju, och i Väs- terbottens län, Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN Länsstyrelserna i , och Söderman- lands län beskriver exempelvis hur återkommer snabbt och levererar material eller svarar på direkta frågor.255 stöttar även länsstyrelserna aktivt genom att regelbundet leverera underlag och rapporter som myndigheten bedömer vara relevanta för arbete med folkhälsofrågor kopplat till friluftsliv. i län tillägger att borde vara en förebild för andra berörda myndigheter när det gäller arbetet med de friluftspolitiska målen. Flera länsstyrelser beskriver att de saknar en direktkontakt med eller de som är ansvariga för skolverksamheten i kommunerna.257 Flera länsstyrelser beskriver en god samverkan med , sär- skilt i arbetet med regionala skogsstrategier och i arbetet med skogens sociala värden.258 Men i menar att hit- tills mest har varit aktiv vid nätverksmötena. Även i beskriver att det har varit en utmaning att få till ett samarbete med Skogs- styrelsen (som är särskilt utpekad i uppdrag i regleringsbrevet) på regional nivå, även om samverkan på nationell nivå har varit god.259 Läns- styrelsen upplever att det behövs ett förtydligande av vilka frågor som den och ska samarbeta om eftersom arbetet med ”skogens sociala vär- den” och dess koppling till friluftslivsmålen är alltför otydligt. Länsstyrelserna i och i beskriver att de till viss del samverkar med , men att dessa kontakter framför allt sker via länsstyrelsernas gemensamma nätverk som administreras av Naturvårds- verket. Det finns också vissa upparbetade kontakter mellan handläggare som arbetar med översikts- och detaljplaner och Boverket.260 i beskriver att tar fram mycket bra material kopplat till fysisk planering och natur/friluftsliv, men att myndigheten har varit ganska anonym när det gäller samverkan.261 i anser att en förbättrad samverkan med om friluftslivs- målen skulle ha en positiv effekt. Exempelvis anser man att skulle kunna hjälpa till att ta fram informationsmaterial och sprida kunskap likt Folk- hälsomyndigheten gör för folkhälsofrågor kopplade till friluftslivet.262 255Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i Söderman- lands län, Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 256Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 257Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 258Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i län, Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 259Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 260Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i Väster- bottens län, Skypeintervju, . 261Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 262Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN 6.2.5 Kommunsamverkan är viktig men skiljer sig åt Länsstyrelsernas viktigaste samverkanspart är kommunerna. En viktig anled- ning är att kommunerna ofta är den primära ingången till andra aktörer ef- tersom de har kontakter med lokala organisationer, föreningar osv.