rfr · H90WRFR6 · 2022-04-04 00:00:00 — När ni pratar om verktyg gissar jag att räntan är ett av verktygen, och det kommer att slå hårt mot svenska hushåll. , : Jag kan inte säga att jag besitter någon djupare kunskap om vad som händer om oljan stryps, men låt mig ändå göra några reflektioner. Det beror givetvis på när detta görs och i vilken omfattning. är det vår, och givet vårt geografiska läge är vi sist i att få det lite varmare. Gasfrågan är lite lättare att hantera , men kvarstår situationen blir det kallt och dyrt. Då måste detta hanteras, och då inställer sig frågan om vi ska återgå till att elda med kol eller frysa. En annan fråga som är svår att svara på är vad som händer på oljemarknaden. Om exporterar olja till köper kanske mindre olja från . Då får ett oljeöverskott, och då kan köpa det. Eftersom oljemarknaden är global och olja en helt standardiserad produkt kommer det att jämna ut sig i systemen . Med naturgas är det lite svårare. Man behöver kunna transportera naturgas i flytande form, och då blir det en fråga om hamnkapacitet i och exportkapacitet i och på andra ställen, till exempel som har mycket god tillgång på naturgas. Låt mig nämna att som en säkerhetsåtgärd byggde för en egen hamn för import av flytande naturgas. Då var det många som undrade vad det skulle vara bra för men inte längre. Detta är anpassningsprocesser där det är otroligt svårt att få en god bild av vad som händer annat än att det antagligen blir dyrare. Det blir gissningsvis inte en fråga för utan för finansutskottet vad som i så fall händer med elprissättningssystemet i . När det gäller inflation, el, olja och mat hoppas jag att och jag lyckades illustrera hur det ser ut. Vi säger tydligt att inflationsutsikterna ligger på uppåtsidan på kort sikt. Vad det kan tänkas innebära när det gäller penningpolitiken i närtid är svårt att säga, men vi återkommer till det . Räntorna i världen är som sagt på väg upp men i olika takt. Detta behöver det enskilda hushållet nog räkna med när det funderar över hur världen kommer att se ut framgent. Om vi tänker på detta ur ett penningpolitiskt och finanspolitiskt perspektiv, utan att ha några synpunkter alls på vad som görs av fördelningen, är det så att UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN så länge hushållens skulder är så stora som de är slår detta direkt mot Det slår inte mot staten i någon större utsträckning, för statsskulden är låg och räntorna extremt låga eller till och med negativa. alltså en helt annan fördelning när det gäller påverkan på efterfrågan än vad vi har haft historiskt när vi har pratat om dessa frågor. Detta måste man hantera och ta ställning till vad det kan tänkas innebära. , : Jag kan komplettera med några kommentarer. första rör energiimporten till . har redan tagit upp hur den inter- nationella marknaden fungerar och att man kan ta från andra källor. Utöver det kommer vi att se ett stort behov av investeringar i de länder där De länder som är mest beroende av rysk gas är och . Man kommer att se investeringar från både hushåll och företag för att energi- effektivisera, och man kommer att investera i alternativa energikällor. met kortsiktigt är att det tar en del tid. Det kommer att finnas en stor vilja från hushåll och företag, och det kommer kortsiktigt att vara smärtsamt. säker på att efterfrågan kommer att bli stor. Vi ska därför inte underskatta till- växteffekten när man ersätter. Även sådant som att isolera hus kommer att kräva en del arbetskraft och resurser, och min bedömning är att det kommer att finnas en stor vilja att göra det i detta läge. Så till den svenska inflationen. Den är lägre än i många andra länder, men det betyder inte att det inte är smärtsamt. är det smärtsamt för både hushåll och företag. Jag nämnde att vi har verktyg för att agera. Vi har köpt obligationer under pandemin för att stötta ekonomin. har vi upphört med nettoköpen, så sedan utökar vi inte längre våra innehav. Däremot återinvesterar vi när ob- ligationerna förfaller, och handlar det om 154 miljarder i återinvesteringar. Vid förra penningpolitiska mötet stödde jag förslaget att hålla reporäntan oför- ändrad och även reporäntebanan, alltså prognosen för reporäntan. rade mig dock mot köpen av obligationer, för jag tyckte att vi skulle fortsätta att trappa ned dem. har det hänt mycket, och det är mer oroligt på marknaderna. de instrument vi har är att trappa ned på återinvesteringarna i obligationer. är inte lika åtstramande som en räntehöjning, men det är ett steg mot en nor- malisering av penningpolitiken. Det andra är reporäntehöjningar, vilket ligger först i vår prognos. Men skulle vi se tecken på att inflationen blir högre och mer varaktigt högre kan vi flytta fram reporäntehöjningar. höver vi dock se hur det här utvecklar sig, för vi vill inte strama åt för hårt i ett läge med en osäker konjunktur. Vi har alltså flera instrument som vi kan jobba Det jag tycker är viktigt är att vi bromsar in mjukt om vi behöver bromsa så att vi inte behöver tvärnita . Det var en av anledningarna till att jag tyckte att vi skulle trappa ned obligationsköpen . Var vi exakt kom- mer att landa beror som sagt på utvecklingen fram till dess. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN viha öppenhet, och vi kan inte committa för starkt i förväg eftersom läget är så osäkert. (SD): Fru ordförande! Jag tackar för presentationerna. Som tidigare talare redan konstaterat känns denna typ av frågeställningar sekundära i tider som dessa, men den penningpolitiska verkligheten behöver ändå hanteras. I början av pandemin kunde vi se störningar på utbudssidan när det gällde logistikkedjor, containerpriser som sköt i taket och priset på halvledare. viäven risker på utbudssidan för basmetaller, gödsel och grödor eftersom och är stora exportörer av dessa. Till allt detta kommer politiska beslut om att avveckla kärnkraften, vilket har fått energipriserna att slå Förändrar den senaste utvecklingen något i er analys? Är det något i detta som gör att ni inte kan utesluta att tidigarelägga räntehöjningar för att bekämpa inflationen? Vi har även en stagflation som biter sig fast, det vill säga det sämsta av två världar med inflation och stagnation – och eventuellt även recession. Hur navigerar man som riksbankschef i ett sådant landskap? (C): Tack för dragningarna! Jag ska också å våra vägnar tacka för era insatser för att hjälpa i ett svårt läge där även betalningssystemen spelar stor roll. I många inlägg i den allmänna debatten är uppfattningen att vi har stängt ute från det så kallade Swiftsystemet. Det sker dock med mycket lång fördröjning, och enligt de listor som finns tillgängliga omfattas inte den största banken och några av de andra stora bankerna. Det sker alltså för lite och . Jag vet att ni jobbar hårt med detta, och jag skulle vilja ha er syn på vad som går att göra och hur i de viktiga internationella samarbeten som pågår. Även om allt hänger samman är detta trots allt ett penningpolitiskt möte. Många viktiga och bra frågor har ställts, och många viktiga och bra svar har givits. Jag skulle dock vilja att ni, om ni kan, utvecklar lite mer vad ni tror om kronprognosen. I tider som dessa tenderar man att gå mot safe haven. Kronan skulle kunna försvagas på grund av skillnaden i penningpolitisk strategi mellan länderna men framför allt till följd av den flykt till de stora valutorna som traditionellt sker i orostider, vilket ni också visade i ett diagram. Till skillnad från för det ukrainska folket är effekterna för oss av det fruktansvärda kriget i tillfälliga och gäller energipriserna. Men ju längre dessa tillfälliga effekter på energipriserna pågår, desto större är risken att inflationsförväntningarna ankrar sig högre och att andrahandseffekter på löner med mera uppstår. Detta har vi sett i . Finns denna risk även i ? UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Slutligen till en av de svåraste frågorna. Vi har en situation där konsument- förtroendet påverkas av omvärldsläget och vi redan har en mycket större rän- tekänslighet än tidigare med större andel rörliga räntor och en högre belåning Ni presenterade ju ganska slående siffror av hur mycket hushållens ränteutgifter påverkas även av ganska små skillnader i nominella räntor och Hur kan man klara denna balansgång steg för steg när krisen redan är här utan att dessa olika effekter drabbar tillgångspriserna och när transmis- sionsmekanismen inte ser ut som den brukar, så som vi sett i andra krislägen? , : undrar om det som skett på sista tiden påverkar vår analys. Ja, i så måtto att det händer en massa saker som vi måste fundera på. förorsakar det inga enorma skift i ting- ens ordning eftersom penningpolitik rör sig sakta, och vi kommer igen . Det finns inget behov av att göra något annorlunda än det vi säger i vår Det har också att göra med att ett nödvändigt villkor för en fungerande pen- ningpolitik är finansiell stabilitet. Har man inte det går det inte att göra pen- ningpolitik som vi känner den. Eftersom exponeringen mot och i fall är liten finns det inga skäl att tro att det kommer några bekymmer från den sidan, vilket vi ska vara tacksamma för. Därför kan vi ägna tiden åt att grunna på vad som händer härnäst. Räntebanan har fallit lite i glömska eftersom den har varit platt så . Men när vi införde räntebanan var vi noga med att säga att räntebanan är en prognos, inget löfte, och det finns säkert goda skäl att upprepa Så till den mer hypotetiska funderingen om hög inflation och låg efterfrå- gan, alltså makroekonomiska bekymmer. Vi har levt med nollränta, och räntan bottnade på minus en halv. Det har inte funnits någon aptit på att gå extremt negativt i räntesättningen, men om de omständigheterna inträffar, vilket inte är vår prognos, får man resonera om fördelningen mellan penning- politik och finanspolitik. Finanspolitiken är ju mycket mer precis när det gäller att hantera olika typer av bekymmer i ekonomin. frågade om Swift. Swift är ett system för att skicka meddelan- den banker emellan. Själva pengarna flyttas på annat sätt, och då är det bokför- ing banker emellan. Stänger man ned Swiftsystemet försvårar man transaktio- ner, men man omöjliggör dem inte. Hur juridiken ser ut och hur det är skrivet kan jag inte svara på , men om man medvetet försöker undvika Swift lär man utsättas för sanktionsbannbulla i alla fall. Men om man är undantagen från det, får man göra det man gör. Sberbank, som var i det gamla , är den största banken i och sköter betalningar för olja och gas, och ytterst är det en politisk fråga om man bestämmer sig för att stänga ned dem eller inte. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är en sak att hantera meddelandesystemet. Men i slutändan, när vi pratar om att frysa tillgångar, handlar det om att ha rysk inlåning. Då får man stifta en lag som säger att den ryska inlåningen inte får röras. Då spelar det ingen roll vilket meddelandesystem man har för att hantera det. Det förs en diskussion om huruvida man borde utesluta den ryska från Swift och om man ska frysa den ryska tillgångar fullständigt eftersom valutareserven då i praktiken inte är disponibel. Man kan tycka olika om detta i olika delar av världen, men när det är bekymmersamt betalar man med dollar. Det är så världen ser ut. vierfarit i vår del av världen att om man missköter olika delar av betalningstrafiken österut kan man få en ganska rejäl bannbulla från eller så att verksamheten till och med blir omöjlig att driva. Så till frågan om kronprognosen. Ja, den som ändå visste vad som händer med växelkursen. Den svenska kronan är ju en liten valuta, och i svåra tider söker man sig till stora valutor och schweizerfranc, vilket brukar påverka kronkursen. Så här långt är rörelserna i kronkursen måttliga, och jag säger som alltid att kronan kommer att stärkas; det har jag sagt . Det är svårt att bedöma detta, men under rådande omständigheter kan det givetvis finnas en kombination av kronkurs, allmän ekonomisk utveckling och inflation i som skulle kunna bli bekymmersam. Det är dock inget vi ser framför oss , men det är något vi alltid måste ha i bakhuvudet eftersom kronan är en liten valuta. Frågan om andrahandseffekter är svår. Vi har tittat på vad som händer om till exempel producentpriserna stiger mycket, och tog upp den frågan. har det inte lett till mycket, och möjligen har det att göra med att konkurrensen i och globalt har varit sådan att även om inputpriserna har stigit har det varit svårt att öka outputpriserna. Detta behöver dock inte ge vägledning för framtiden, för historien upprepar sig . Vad vi kan göra är att vara superfokuserade på dessa frågor. är det inte skäl att gissa och ta ut något i förskott, för det gäller att hantera detta varligt. Vi vet att hushållen har höga skulder, och tar man i väldigt mycket slår det hårt mot samhället. Man måste dock förstå och acceptera att har inflationsmålet enbart handlat om att sänka räntan. Det kommer när inflationsmålet ska försvaras genom att enbart höja räntan, och då kommer det givetvis att kännas på ett helt annat sätt än i den diskussion vi har haft sedan inflationsmålet infördes. Det är därför det gäller att gå varligt fram. , : Först till fråga: Ja, analysen påverkas såklart. Det har varit en dramatisk vecka då det hänt väldigt mycket. Vi har jobbat intensivt med att ta fram ny information och följa allt som händer, och vi kommer att följa utvecklingen. Men som både och jag poängterade UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN är det inte uppenbart att vi behöver hamna i ett läge med sämre tillväxt i . Det kan bli stökigt, men det kan faktiskt fortfarande se bra ut i . Kompositionen kommer att påverkas så att vi kanske får mer investeringar men lite mindre konsumtion och så vidare. Allt detta påverkar utsikterna. Vi kommer givetvis att göra denna analys och kommunicera när allt händer och utvecklas. frågade om Swiftsystemet. har redan svarat på hur det fungerar, men låt mig betona att vi utöver att jobba nära Riksgälden och också har ett stort internationellt samarbete. Inom IMF har vi den nordisk-baltiska valkretsen, och i förrgår hade vi ett extrainsatt möte för att se vad vi ska driva när det gäller IMF-frågor och på vilket sätt vi kan hindra en del sätt som möjligtvis skulle kunna använda sin valutareserv på. Jag ska inte gå in på allt det tekniska kring den SDR-tilldelning som har varit, men vivill se till att inte kan använda och växla SDR mot till exempel dollar. Det kan de inte göra med oss, men det finns en risk att andra länder gör det. Vi försöker alltså bidra till att man inte kommer runt nuvarande och framtida sanktioner. När det gäller kronprognosen kan en svagare krona givetvis leda till högre inflation, vilket inte är önskvärt i detta läge. Det vi vet om effekterna på inflationen av kronan handlar om hur länge man ser en försvagning eller förstärkning. Under pandemin hade vi en tillfällig försvagning av kronan, men eftersom det sedan gick ganska snabbt åt andra hållet kunde vi inte se så stora effekter. Om förändringen däremot blir långvarig får det mer effekt. Det är en poäng. Som betonade ska man dock vara ytterst försiktig med kronprognoser, för här går man lätt fel. Men givetvis följer vi kronan noga, och vi vet att uthålligheten i förändringen är det som är viktigt för inflationen. När det gäller indirekta och andrahandseffekter hade vi redan i den penningpolitiska rapporten en lång fördjupning där vi benade upp de olika effekterna. Vår bedömning var då att det fanns en del indirekta effekter, och den risken har ju ökat, vilket vi båda har betonat. Det här blir viktigt framöver. Låt mig ge exempel på indirekta effekter. Om bensinpriset ökar, ökar även transportkostnaderna. Om livsmedelspriserna ökar, ökar även kostnaden för restaurangbesök. Ökade tjänstepriser är alltså en indirekt effekt. Andrahandseffekter handlar om att inflationsförväntningar och kanske löner stiger för att kompensera för det. Av det första förväntar vi oss en del, och de har nog redan ökat i närtid. Andrahandseffekterna ser vi inga tecken på ännu, och det är väldigt viktigt att viinte hamnar där. Så till frågan om balansgången. pratade om att gå varligt fram. Jag nämnde tidigare att det handlar om att gå en balansgång. Vi har både återinvesteringen av obligationer och reporäntebanan och reporäntan. Det är inget man kan säga , för det är så mycket som kan hända i närtid, men det man vill se är att man har en gradvis förändring och att man, UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN som jag sa, bromsar in och inte tvingas tvärnita och göra många räntehöjningar . Det är det viktiga, men för att klara detta ska man inte vänta för . (V): Tack för era redogörelser! Först har jag en allmän reflektion. Även om man försöker konstatera att det är ett nytt läge jämfört med den förra prognosen finns det en mer långsiktig situation här. Det faktum att det har skett en ockupation i vårt närområde och att vi kommer att ha ett annat säkerhetspolitiskt läge innebär att vi kommer att få en annan institutionell och analytisk miljö framöver där staters behov av säkerhetspolitiska garantier, markeringar och så vidare kommer att spela en större roll. Jag tror att vi kommer att återkomma till att fundera på vad detta betyder för allas prognos- och funderingsverksamhet. Jag hamnade sent i listan, så mina funderingar om både elpriser och insatsvaror har redan besvarats på ett fint sätt, men jag undrar över något annat. Det kom nyheter om att ni höll på med en utvärdering av svenska bankers exponering, både i första och andra hand, via , mot konfliktområdet. Det skulle vara intressant att höra något mer om det. Lite perifert kopplat till detta funderar jag över en sak. Även om ekonomi inte är jättestor i sig finns det ett antal mycket högprofilerade och extremt rika individer som är kopplade till den ryska ekonomin och som gärna har befunnit sig i det finansiella systemets gråzoner med en del av sina stora tillgångar. Det är inte så att jag oroar mig för kris i penningtvättsbranschen, men finns det några funderingar över vad exempelvis försök att snabbt flytta över tillgångar från ett ställe till ett annat och från ett slag till ett annat kan innebära i de delar av det finansiella systemet eller i de delar av ekonomin där dessa individer och deras tillgångsmassa inte har en perifer roll? (KD): Ordförande! Jag vill säga ett stort tack för presentationen. garanterar lån på från till , enligt ett pressmeddelande från regeringen. Genom att ställa ut en garanti till bidrar till att stötta finansiellt i denna ekonomiskt mycket svåra situation. Det är ett mycket bra initiativ som regeringen har aviserat, tycker vi från . tecknade ett swappavtal med . Det var året efter att ockuperade . Det är ett sätt att stärka finansiella stabilitet, där genom köp och försäljning av högst mot den ukrainska valutan hryvnia försökte stärka förtroendet för det ukrainska reformprogrammet och öka den ekonomiska stabiliteten i landet. Detta avtal löpte ut . Min fråga till riksbankschef är: Anser , med tanke på militära aggression, övergrepp och försök till invasion av UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , att det finns behov av ett nytt swappavtal med för att stärka deras ekonomi och kreditvärdighet? Jag har ytterligare två frågor, och min andra fråga gäller reporäntan och framtida räntehöjningar. I det penningpolitiska underlaget nämner att en enig direktion beslutade att behålla reporäntan oförändrad på och räknade med att räntan skulle höjas först , vilket innebär att tidpunkten för en räntehöjning tidigarelades något jämfört med den bedömning som direktionen gjorde . har drivmedelspriserna, energipriserna och även inflationen stigit. Vi ser en spinn-effekt på olika branscher som drabbas hårt, och det leder till höga driftskostnader och höjda konsumentpriser. Med andra ord, ordförande, är det eskalerande energipriser, hög inflation och ett osäkert ekonomiskt läge i som gör att bör fundera på de aviserade räntehöjningarna. Min fråga till riksbankschefen är: Vad skulle få er att ändra uppfattning om tidpunkten för de kommande räntehöjningarna? Min tredje fråga gäller matpriser till följd av kriget i . handel med och är förhållandevis begränsad, som och är bland de största exportörerna av vete till både EU och . Dessutom exporteras av EU:s gas samt mycket olja från till EU. Givet detta kommer mat- och energipriserna att stiga i både och EU. Min fråga till vice riksbankschefen är: Hur mycket kommer inflationen i att påverkas av minskad import från dessa två länder som ligger i krig med varandra? (L): Tack för en utmärkt presentation och redogörelse för läget! Jag skulle vilja att riksbankschefen eller vice riksbankschefen utvecklar något kring de sanktioner som finns internationellt när det gäller det finansiella systemet men också den ryska . Är bedömningen att de är tillräckliga och träffsäkra, och vilka alternativ och scenarier ser ni framåt kopplat till fler sanktioner? , : När det gäller de första frågorna om vad som sker och hur det ser ut i det svenska finansiella systemet är de svenska fordringarna i mycket små. Sedan finns där ett element som har att göra med fonder i . Ingen kan säga vad som händer med dem . Jag tror att det är 15–16 miljarder eller något sådant. Det finns mycket större fordringar i , från två stora svenska banker. De har funnits där länge, men såvitt vi vet har inget hänt över huvud taget i . Det är business as usual på den sidan. Detsamma gäller , där fordringarna är ännu mindre. Det är hanterligt. Det går inte att se att det som sker skulle skapa en finanskris i , och vi får vara tacksamma för att det är på det sättet. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN När det gäller den andra frågan, hur man ska hantera det vi kallar för oligarkernas pengar och penningtvättsfrågorna, är dessa i någon mening eviga på det sättet att alla diskussioner om regelverk och sådant förstärks . När det gäller det som har tillkommit och som diskuteras livligt är det en diskussion som fanns innan det hela inträffade, men den kommer att påskyndas. Om man tittar på alla nya transaktionstyper såsom bitcoin, ethereum eller vad det nu är, ser man – och pratar jag för mig och ingen annan, men detta är också min åsikt i internationella sammanhang – att en del av dem de facto är betalningsförmedlare, att en del av dem egentligen är fonder och att en del av dem är banker. Antingen ska de stängas, eller så ska de ha de tillstånd som man ska ha för att bedriva den verksamheten. Om vi lyckas med detta eller inte i det internationella samarbetet är en öppen fråga. ska man inte överdriva betydelsen av de nya betalningssätten, för man kan inte driva ett land med hjälp av de nya finansiella transaktionstyperna. Det går inte, för det är helt enkelt för stora system och för stora mängder transaktioner som ska göras. Det finns all anledning att hålla ett öga på detta. Sedan är det ändå så i slutändan att vi kan handla med bitcoin fram och tillbaka, men man måste ha fungerande valutor för att köpa mjölk, bröd och annat. Då ska man in i dollar på något sätt, eller euro eller svenska kronor. Det är egentligen övergången där som är det stora i detta och som man behöver hantera. När det gäller fråga om swapptransaktionen gjorde vi en sådan 2015, och vi fick en förfrågan om en liknande i går. har jag inget svar på hur det kommer att utveckla sig, utan det jag kan säga är att vi bereder frågan. Det är så det ser ut, men det kommer kanske tillbaka i sinom tid. När det gäller frågan om inflation och inflationstakt verkar penningpolitiken inte . Vi hade höga energipriser och , och de kan och bör penningpolitiken inte göra något åt. Här handlar det om att göra en bedömning av hur inflationstakten kan tänkas bli på lite , och det är detta som styr penningpolitiken. Då får vi leva med att inflationen har varit hög i närtid och att den sedan, om vi har rätt i vår prognos, kommer att bli lägre och bottna någonstans på .