eunbil · H90N4E5CD8 · 2022-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) den 9– Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande. Se bifogad preliminär dagordning. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande av A- punktslista. a)Förordning om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för elektroniska bevis b)Direktiv om fastställande av harmoniserade bestämmelser för utseende av rättsliga företrädare för insamling av bevisning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Lägesrapport Förslagets innehåll: Förordningen syftar till att ge brottsbekämpande myndigheter inom EU ett ändamålsenligt och effektivt verktyg för att få tillgång till elektronisk bevisning från tjänsteleverantörer som erbjuder sina tjänster i EU. Direktivet reglerar tjänsteleverantörers skyldighet att utse en rättslig representant för insamlande av bevisning. Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning och avseende förslaget till direktiv. antog sin ståndpunkt avseende båda förslagen. Trepartssamtalen med inleddes . Fokus i samtalen har framförallt varit på i vilken utsträckning myndigheter i den andra staten ska involveras i samband med att en order om utlämnande av elektronisk bevisning översänds till en tjänsteleverantör. Förslag till svensk ståndpunkt: - Datum för tidigare behandling i : Överläggning med justitieutskottet . Information till justitieutskottet , och . har fått information vid samråd , och . Fortsatt behandling av ärendet: Trepartsmöten förväntas fortsätta . Faktapromemoria: 2017/18:FPM88 Direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Delvis allmän riktlinje 2 (24) Förslagets innehåll: lämnade kommissionen förslag till ett direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser som ska ersätta det nuvarande miljöbrottsdirektivet. Direktivet innehåller minimiregler om brottsrekvisit och påföljder för de allvarligaste överträdelserna av unionens miljölagstiftning och syftar till ett effektivare miljöskydd. Dessutom finns bestämmelser om till exempel förebyggande arbete, nationella strategier för bekämpning av miljöbrott och statistik. En nyhet i förhållandet till det nu gällande direktivet är att brottskatalogen utökas och omfattar fler gärningar, bl.a. förorening från fartyg och spridning av invasiva främmande arter. En annan nyhet är bestämmelser om lägsta maximumstraff för de allvarligaste brotten. Avsikten med rådsbehandlingen är att anta en delvis allmän riktlinje avseende artiklarna 1–4, dvs. inledande bestämmelser och bestämmelser om de gärningar som ska kriminaliseras. Det förväntas också äga rum en diskussion om påföljder för miljöbrott. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ställer sig positiv till förslaget att harmonisera eller tillnärma straffrättsliga regler till skydd för miljön. Regeringen kan ställa sig bakom förslaget till delvis allmän riktlinje. Vad gäller den planerade diskussionen om påföljder anser regeringen att gemensamma bestämmelser om påföljder och sanktioner inom EU kan vara en viktig komponent för att åstadkomma en hög och likvärdig miljöskyddsnivå inom unionen och att sådana bestämmelser kan underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna på miljöbrottsområdet. Vid förhandlingarna om sanktioner för miljöbrott måste man ha i åtanke att miljöbrott sällan leder till att människor få omedelbar allvarlig skada i direkt anslutning till brottet. För att sanktionerna ska vara ändamålsenliga måste de gälla för gärningar som innebär en risk för allvarlig skada på människor eller miljön. Det är dock viktigt att bestämmelserna i förslaget ges en ändamålsenlig utformning och att de inte avviker för mycket från liknande reglering i andra straffrättsliga instrument. Det är vidare viktigt att direktivet inte låser medlemsstaterna vid en viss lagteknisk lösning utan ger medlemsstaterna en viss frihet vid genomförandet. Direktivet bör inte kräva att medlemsstaterna inför nya påföljder eller sanktioner för juridiska personer. I kommissionens förslag ingår ett stort 3 (24) antal obligatoriska påföljder och sanktioner, varav flera är främmande för svensk rätt. Ett exempel på en sådan sanktion handlar om att en fysisk person som har dömts för miljöbrott tillfälligt ska kunna förbjudas att ställa upp i val. I fråga om val till strider det mot regeringsformen och regeringen anser inte att EU har straffrättslig lagstiftningskompetens som sträcker sig så långt som till villkoren för demokratin i nationella val i medlemsstaterna. har i ett motiverat yttrande till EU- kommissionen anfört att förslaget i den delen strider mot subsidiaritetsprincipen. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: Fortsatt förhandling i rådsarbetsgrupp. Faktapromemoria: 2021/22:FPM58 5.Förordning om digitalt utbyte av information om terroristbrottslighet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Allmän riktlinje Förslagets innehåll: antogs ett rådsbeslut som fastslår att medlemsstaterna ska dela information om terroristbrottslighet med bl.a. Eurojust. Med rådsbeslutet som rättslig grund inrättades Eurojusts terrorismbekämpningsregister i syfte att förbättra informationsutbytet mellan EU:s medlemsstater i utredningar och åtal som rör terroristbrottslighet. Det här förslaget integrerar den rättsliga regleringen avseende terrorismbekämpningsregistret i Eurojustförordningen som vissa förtydliganden av medlemsstaternas skyldigheter görs, t.ex. avseende vilken information som ska överföras till Eurojust. Syftet med förslaget är att förbättra Eurojusts möjligheter att mer effektivt identifiera kopplingar mellan utredningar i terrorismärenden och ge stöd till de nationella myndigheterna i deras utredningar. Förslaget innehåller även bl.a. bestämmelser om ett nytt ärendehanteringssystem vid Eurojust och förbättrade möjligheter till säker kommunikation mellan nationella myndigheter och Eurojust. 4 (24) Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan ställa sig bakom förslaget till allmän riktlinje. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med justitieutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: har ännu inte antagit sin ståndpunkt. När så har skett kan trepartsmöten inledas. Faktapromemoria: 2021/22:FPM39 6.Förordning om inrättande av samarbetsplattform för gemensamma utredningsgrupper Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Allmän riktlinje Förslagets innehåll: kan myndigheter från två eller flera stater inrätta en gemensam utredningsgrupp (Joint Investigation Team) för att samordna och vidta gemensamma åtgärder i gränsöverskridande brottsutredningar. Inrättandet av en samarbetsplattform som föreslås avser att ge ett tekniskt stöd till deltagarna i gemensamma utredningsgrupper genom att möjliggöra ett säkert elektroniskt utbyte av operativa data såsom information och bevis. Plattformen ska även tillhandahålla olika verktyg för säker elektronisk kommunikation, t.ex. chattverktyg, samt audio- eller videokonferensmöjligheter. Även olika planerings- och koordineringsverktyg ska finnas tillgängliga på plattformen. Det kommer att vara frivilligt att använda plattformen och förslaget förändrar inte det underliggande regelverket för de gemensamma utredningsgrupperna. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan ställa sig bakom förslaget till allmän riktlinje. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med justitieutskottet . 5 (24) Fortsatt behandling av ärendet: har ännu inte antagit sin ståndpunkt. När så har skett kan trepartsmöten inledas. Faktapromemoria: 2021/22:FPM38 Övriga frågor – aktuella lagstiftningsförslag Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet Ansvarigt statsråd: och Dataskydd i samband med internationella överföringar Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussion Förslagets innehåll: Personuppgiftsöverföring från EU och EES till tredjeländer får enligt dataskyddsförordningen 2016/679 (GDPR) ske t.ex. om kommissionen beslutat att det finns en adekvat nivå på dataskyddet i mottagarlandet (s.k. adekvansbeslut). Detta är i regel det smidigaste sättet att föra över personuppgifter på men det finns även andra sätt, t.ex. att använda särskilda standardavtalsklausuler som kommissionen tagit fram. Kommissionen har fattat adekvansbeslut för drygt tio olika länder. Kommissionen och har förhandlat om ett avtal som kan ligga till grund för ett nytt adekvansbeslut sedan det förra underkändes av 2020. Parterna träffade en principöverenskommelse . Alla detaljer är dock inte på plats än och en del arbete återstår. En ny överföringsmekanism skulle förenkla personuppgiftsöverföringen till och kunna få stor betydelse för den transatlantiska handeln. Ordförandeskapet har tagit fram ett diskussionsunderlag där betydelsen av internationella personuppgiftsöverföringar från ett ekonomiskt, säkerhetsmässigt och strategiskt perspektiv lyfts fram. 6 (24) överföring av personuppgifter i internationella kommersiella och politiska forum. Kommissionen har ombetts att informera om förhandlingarna med om en ny överföringsmekanism. Medlemsstaterna inbjuds att lämna synpunkter på möjligheten till ett nytt adekvansbeslut för och därvid nödvändiga krav. Medlemsstaterna har även tillfrågats om de, mot bakgrund av den stora strategiska betydelsen av internationella personuppgiftsöverföringar, delar ordförandeskapet syn att det är viktigt att de olika institutionerna, i synnerhet kommissionen och rådet, har en enhetlig linje på detta område. Förslag till svensk ståndpunkt: Personuppgiftsöverföring är av stor betydelse inte minst för den internationella handeln. Det är därför angeläget att sådan överföring kan ske på ett så enkelt och kostnadseffektivt sätt som möjligt, som det är viktigt att det finns en konsekvent hållning som garanterar att enskildas skydd för den personliga integriteten upprätthålls. Vad gäller förhandlingarna med om en ny överföringsmekanism är det angeläget att ett nytt system, som är förenligt med krav på integritetsskydd, kommer på plats . Det är därför ett steg i rätt riktning att och EU träffat en principöverenskommelse. Datum för tidigare behandling i : Gällande personuppgiftsöverföring till informerades och . Fortsatt behandling av ärendet: Överföring av personuppgifter till länder utanför EU och EES aktualiseras på en rad olika områden. Det är kommissionen som fattar adekvansbeslut. Efter förhandlingar med aktuellt land tar kommissionen, om den bedömer att adekvat skyddsnivå föreligger, fram utkast till adekvansbeslut som därefter diskuteras i den s.k. Artikel 93- kommittén där medlemsstaterna är representerade. Efter att kommittén har röstat om beslutet kan kommissionen fatta sitt beslut. Kommissionen har uttryckt en förhoppning om att ett beslut gällande kan vara på plats i slutet av innevarande år. 7 (24) Kampen mot straffrihet i Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatt Förslagets innehåll: har medlemsstaterna på såväl nationell nivå som på EU-nivå vidtagit en rad åtgärder som svar på invasion av . Ett flertal av dessa initiativ tar sikte på ansvarsutkrävande för internationella brott som kan antas begångna under invasionen. Ordförandeskapet har inför rådsmötet signalerat att man vill hålla en generell diskussion om frågor rörande kampen mot straffrihet i . Något underlagsdokument eller närmare detaljer om hanteringen vid rådsmötet har emellertid inte presenterats . Förslag till svensk ståndpunkt: Ansvarsutkrävande för internationella brott begångna under invasion av är en högt prioriterad fråga för den . Regeringen avser fortsätta att stödja åtgärder för ansvarsutkrävande för dessa brott. Det är även viktigt att resurser används effektivt och där de ger mest mervärde i detta angelägna arbete. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - (eventuellt) Rådsbeslut om hatpropaganda och hatbrott Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Allmän riktlinje Förslagets innehåll: Det föreslås att rådet ska fatta beslut om att hatpropaganda och hatbrott ska vara ett område av brottslighet i den mening som 8 (24) avses i artikel 83.1 i fördraget om EU:s funktionssätt. Ett sådant beslut innebär en utvidgning av EU:s kompetens att anta lagstiftning på den materiella straffrättens område. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan godta kommissionens förslag att utvidga den rättsliga grunden för straffrättslig EU-lagstiftning så att den även omfattar hatpropaganda och hatbrott. Datum för tidigare behandling i : Information till justitieutskottet och samråd med den Överläggning i justitieutskottet . Information till justitieutskottet inför och samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: Beslutet ska fattas med enhällighet i rådet och godkännas av . Om förslaget antas kan kommissionen därefter lägga fram ett direktivförslag på området. Faktapromemoria: 2021/22:FPM41 Rådsslutsatser om för barnets rättigheter Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Godkännande Förslagets innehåll: Kommissionen lade fram meddelandet för barnets rättigheter (COM (2021) 142) . Det slovenska ordförandeskapet presenterade ett första utkast till rådsslutsatser som svar på kommissionens meddelande. Det franska ordförandeskapet presenterade ett reviderat utkast till rådsslutsatser. för barnets rättigheter är ett uttryck för en politisk vilja om att barns rättigheter bör skyddas och främjas, i EU:s interna politik såväl som i externa åtgärder. Kommissionen understryker att alla barn i och runtom i världen bör åtnjuta samma rättigheter och kunna leva fritt från diskriminering, våld och hot. Strategins övergripande ambition är att skapa bästa möjliga liv för barn i EU och globalt. 9 (24) Rådsslutsatserna välkomnar kommissionens meddelande om en strategi för barnets rättigheter och att barnrättsperspektivet ska integreras i all relevant EU-politik, lagstiftning och finansieringsprogram. Rådsslutsatserna innehåller en rad uppmaningar som riktar sig till medlemsstaterna. Uppmaningarna innehåller bland annat en anmodan att genomföra strategin och att anta nationella strategier för barnets rättigheter, samt att stärka samarbete och koordinering mellan relevanta myndigheter och aktörer. Vidare uppmanas medlemsstaterna att stärka arbetet med att förebygga och bekämpa alla former av våld mot barn. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att förslaget till rådsslutsatser kan antas. En viktig utgångspunkt för regeringen har varit att slutsatserna bör vara balanserade och relevanta samt spegla regeringens ståndpunkt om EU-strategin som överlagts med socialutskottet. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med socialutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2020/21:FPM98 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Framstegsrapport Förslagets innehåll: Av artikel 6.2 i följer att EU ska ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna (). Förhandlingarna om EU:s anslutning till inleddes mellan EU och . nåddes en överenskommelse på förhandlarnivå mellan samtliga konventionsparter och EU om de texter som skulle reglera anslutningen. 10 (24) begärde kommissionen att skulle yttra sig över om avtalsutkastet kunde anses förenligt med . Domstolens yttrande presenterades . Domstolen slår i yttrandet fast att utkastet till anslutningsavtal inte är förenligt med unionsrätten. presenterade kommissionen ett förslag till helhetslösning på de invändningar som haft. Rådet antog kompletterande förhandlingsdirektiv och uttryckte sitt stöd för att förhandlingarna om anslutningsavtalet mellan EU och snabbt skulle återupptas. Förhandlingarna mellan EU och återupptogs . Alltsedan dess har takten i förhandlingarna varit hög. Parallellt med förhandlingarna om ett anslutningsavtal diskuteras internt inom unionen de s.k. EU-interna reglerna. Dessa regler ska, med bindande verkan mot EU och dess medlemsstater, reglera bl.a. frågan om vilken institution som ska uppträda som ombud för unionen inför . övergripande målsättning är att anslutningen ska ske och att den ska bidra till att stärka såväl den enskildes ställning som och . Den enskildes ställning stärks genom att anslutningen skapar en mekanism för extern kontroll av att åtgärder av EU:s institutioner och organ är förenliga med de grundläggande fri- och rättigheterna enligt . har återkommande tydligt uttryckt önskemål om en anslutning, bl.a. genom att ge tillkänna att regeringen ”med all kraft bör verka” för en sådan (bet. 2000/01:KUU1). Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen ser positivt på rapporten och de framsteg som har gjorts i förhandlingarna mellan EU och och med de interna reglerna. Även om det kvarstår en del större utmaningar är det viktigt att ta tillvara det momentum som finns i förhandlingarna och att EU fortsätter utforska möjligheterna att komma vidare i de frågor som är kvar för att en överenskommelse om ett nytt utkast till anslutningsavtal ska kunna nås . Datum för tidigare behandling i : Senaste tillfället som informerades var . Samråd ägde rum bl.a. 2010, 2012 och 2019. Överläggning med ägde rum 11 (24) 2010 och utskottet har därefter informerats löpande. Senaste tillfället var . Fortsatt behandling av ärendet: - a) Riktlinjer för utlämning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från kommissionen. Förslagets innehåll: Kommissionen ska lämna information om de riktlinjer för utlämning av EU-medborgare till tredjeland som håller på att tas fram. b) Ministermöte mellan om rättsliga och inrikes frågor Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Information från ordförandeskapet Förslagets innehåll: Information från ordförandeskapet om ministermöte på området för rättsliga och inrikes frågor mellan och . c) Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Föredragning av Ansvarigt statsråd: och 12 (24) Förslagets innehåll: Det inkommande tjeckiska ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram . (eventuellt) Schengen gränskodex Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Allmän riktlinje Förslagets innehåll: Kommissionen lade fram sitt förslag till ändringar i Schengens gränskodex. Förslaget rör bland annat de delar i kodexen som avser tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna. Därutöver föreslogs definitioner och förtydliganden av begrepp hänförliga till instrumentalisering av migranter och till gränsövervakning. Vidare innehåller förslaget en ny bestämmelse som syftar till att vid behov möjliggöra bindande gemensamma åtgärder i form av ett inreseförbud till EU från tredjeland när det föreligger en situation med epidemisk potential. Ytterligare ändringsförslag omfattar mindre justeringar av befintliga bestämmelser om polisiära- och andra myndighetskontroller i gränsområden där kontrollerna inte utgör gränskontroll. Det franska ordförandeskapet har under förhandlingarna presenterat kompromissförslag. Frågan kommer även bli föremål för diskussion vid det så kallade som är en del av rådsmötet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen har välkomnat kommissionens översyn och förslag till ändringar i gränskodex. Överlag anser regeringen att det slutliga resultatet måste präglas av en nödvändig flexibilitet och respekt för såväl de enskilda medlemsstaterna som kraven på ett fungerande Schengensamarbete. Regeringen stödjer även i stort förslaget i de delar som rör polisiära- och andra myndighetskontroller och avlägsnande av tredjelandsmedborgare tillbaka till en annan medlemsstats territorium. Bestämmelserna måste däremot beakta medlemsstaternas behov av 13 (24) flexibilitet, former för samarbete mellan dem samt deras nationella lagstiftning. Regeringen anser att tidsgränsen för en återinförd gränskontroll vid inre gräns primärt bör avgöras av det allvarliga hotets varaktighet även om ett beslut kan föregås eller följas av viss redovisning av analys, motivering och övriga redogörelser så länge dessa inte blir alltför omfattande eller betungande. Regeringen stödjer vidare förslaget i de delar som avser att vid behov möjliggöra bindande gemensamma åtgärder i form av inreseförbud till EU från tredjeland. Detta under förutsättning att medlemsstaternas kompetens och behörighet att lagstifta på området respekteras i relevanta delar. Åtgärder och undantag behöver också vara proportionerliga och ta hänsyn till att bland annat varu- och tjänstehandel inte ska påverkas i större utsträckning än vad som är nödvändigt. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med justitieutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: Efter att rådet har antagit en allmän riktlinje och har tagit ställning till förslaget så kommer man att inleda trepartsmöten. Faktapromemoria: 2021/22: FPM42 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Allmän riktlinje Förslagets innehåll: presenterade kommissionen ett paket med flera förslag för att förbättra den inre säkerheten i Schengenområdet, varav direktivet om informationsutbyte är ett. Det föreslagna direktivet ska ersätta det nu gällande rambeslutet om förenklat informationsutbyte och innehåller regler om informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter med syfte att förebygga, upptäcka eller utreda grova brott. Direktivet har fyra huvuddelar, nämligen; 1) begäran om och utlämnande av 14 (24) information och villkor för detta, såsom tidsramar och vägransgrunder, 2) översändande av information på eget initiativ och villkoren för detta, 3) användande av en prioriterad kommunikationskanal samt 4) inrättandet av exklusiva nationella kontaktpunkter och regler för hur dessa ska bemannas och fungera, bland annat med ett EU-enhetligt elektroniskt ärendehanteringssystem. Frågan kommer även bli föremål för diskussion vid det så kallade som är en del av rådsmötet. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan ställa sig bakom antagandet av den allmänna riktlinjen. Ett effektivt informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter är av central betydelse för att förstärka samarbetet. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med justitieutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: - Faktapromemoria: 2021/22:FPM49 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussion Förslagets innehåll: Inför som äger rum i samband med har kommissionen presenterat en rapport om tillståndet i Schengenområdet. I rapporten, som också innehåller en del övergripande beskrivningar av läget i Schengen, presenteras en modell för stärkt styrning av , där bl.a. rapporten i sig, kommissionens Schengenforum, , Schengens utvärderingsmekanism och kommissionens Schengenkoordinator pekas ut som grundpelare i styrning och uppföljning. Rapporten innehåller också huvudprioriteringar /2023 med olika åtgärder att vidta gällande framför allt yttre gräns, inre gräns och inre säkerhet samt olika prioriteringar inom de områden som är 15 (24) del av Schengenutvärderingarna (yttre gräns, viseringspolicy, återvändande, polissamarbete, Schengens informationssystem och dataskydd). I rapporten uppmanar kommissionen att stödja huvuddelarna i styrningsmodellen samt prioriteringarna /2023. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen kan välkomna att ett helhetsgrepp tas om styrningen av och att läget i Schengenområdet följs upp. Eventuella åtgärder som föreslås ska komplettera existerande och beslutade åtgärder och effektivisera samarbetet. Regeringen vill dock poängtera att det av förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning framgår att styrelsen är ansvarig för att fatta Frontex strategiska beslut, t.ex. beslut om arbetsprogram, årsbudget och operativ strategi för EU:s integrerade gränsförvaltning. Det är alltså enligt förordningen inte rådet, kommissionen eller som ska besluta om detta. Det är viktigt att hålla på den rollfördelningen, framför allt då vi i grunden anser att Frontex ska styras av operativa hänsyn, inte politiska.