rfr · H90WRFR6 · 2022-04-04 00:00:00 — Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken bjöd in till en öppen utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med riksbankschef och vice riksbankschef . I det följande redovisas en utskrift av de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. Tid: –11.25 (S), finansutskottets ordförande Frågor från utskottets ledamöter (M), finansutskottets vice ordförande Uppteckningar från den offentliga utfrågningen Ordföranden: Då öppnar vi mötet och hälsar alla välkomna till denna öppna utfrågning av om den aktuella penningpolitiska situationen. Jag tror att riksbankschefen kommer att inleda med att säga detta, men det är verkligen en dramatisk situation vi befinner oss i, vilket inte riktigt var fallet när ni tog det senaste penningpolitiska beslutet. Det har vi all förståelse för, eftersom världen har förändrats helt enkelt. Vi gör som vanligt att jag lämnar över till riksbankschef för en inledning. Sedan kommer vi också att höra vice riksbankschef . , : Tack för att vi har möjlighet att vara här och prata! En liten tillbakablick: Det råkar vara så att , alltså , var och jag här i finansutskottet. Dagarna innan den utfrågningen blev det klart att de bilder vi hade gjort i ordning inte skulle komma att fungera alls. deklarerade WHO att det rådde en pandemi, och gjorde vi de första arrangemangen för att hantera pandemins finansiella konsekvenser. Vi noterade då, när vi pratade om de här sakerna, att det var omöjligt att göra exakta prognoser, vilket också visade sig stämma. , , är vi återigen i ett nytt läge. Det betyder att vi återigen har att hantera det okända. Det ska vi naturligtvis göra. Men de prognoser jag pratar om, och våra grafer visar, är hur vi trodde att världen skulle se ut för en liten tid sedan. Det kan vara värt att vi påminner oss om att det är en oerhört stor tragedi som utspelas, men i ekonomisk mening är de här båda länderna små. Det är liksom bakgrunden när vi pratar om den allmänna ekonomiska utvecklingen. Mycket har hänt sedan det penningpolitiska beslutet . Världen ser annorlunda ut nu jämfört med när vi fattade det senaste penningpolitiska beslutet. Utöver penningpolitiken som sådan är det naturligtvis uppenbart att mycket energi läggs på frågorna kring vad som sker, inte minst frågan om sanktioner mot rysk finanssektor. Ett antal ryska banker har tagits bort och kommer att tas bort från betalningsmeddelandesystemet Swift. Det sker sanktioner mot som har att göra med att kort och gott frysa den ryska valutareserv. Den ryska totala tillgångar i guld- och valutareserven är . har dock bara 12 miljarder själv, medan 400 miljarder finns i tillgångar utomlands. Man har 139 miljarder i guld. När det gäller tillgångar utomlands är det självfallet så att det är världsvalutorna som är det avgörande, det vill säga dollar och euro. Vad det här handlar om är att så gott det går se till att man inte kan använda dollar och euro. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN De svenska exponeringarna mot och är låga både i ett handelsperspektiv och sett till svenska bankers exponering, vilket har att göra med precis det jag sa om ekonomiernas storlek. I det avseendet är dessa risker alltså hanterliga, såvitt vi kan bedöma. Vi har täta kontakter med våra kollegor på och Riks- gäldskontoret och även med svenska banker, i grunden hela det svenska finan- siella systemet, där vi diskuterar den uppkomna situationen. Vad de ekonomiska konsekvenserna blir av allt detta är naturligtvis svårt att uttala sig om. Det finns ekonomiska konsekvenser i närtid, och de konse- kvenserna ser vi när vi läser på nätet vart oljepriset är på väg, i dag när jag pratar här säg någonstans . i är även vetepriset upp påtagligt. Detta har att göra med att producerar olja och gas, och och producerar vete. kommer att gå in ytterligare på vad det här kan tänkas spela för roll när det gäller den svenska inflationstakten framöver. Men sammantaget är det självfallet en väldigt annorlunda bild än den vi föreställde oss när vi fattade är det så att nästa penningpolitiska beslut är i april, så i det avseendet har vi framför oss att fundera och grunna på vad allt detta kan tänkas betyda för svensk penningpolitik. Vårt penningpolitiska beslut innehöll två delar. Det ena var att vi sa att vi tror att det är riktigt att räntan är låg ett tag till och att räntan förmod- ligen bör höjas . berättade vi om våra obligationsinnehav och sa att de inte kommer att växa. Vi håller den portfölj som vi har. också i den penningpolitiska rapporten att i övrigt har avvecklat alla andra pandemiåtgärder. Det här är en viss skillnad jämfört med andra centralbanker, där diskussio- nen har handlat mer om ifall man ska köpa mer värdepapper men i långsam- mare takt och hur det ska gå till. I det här avseendet har vi alltså kommit att ligga lite före många andra centralbanker när det gäller den här typen av åtgär- Summa summarum, trots att vi tror att inflationen blir lite högre, är vår uppfattning – eller var då i alla fall – att räntan behöver vara låg ett tag till. Om man tittar på det här från ett världsekonomiskt perspektiv ser man väl- digt tydligt på grafen här att vi får ett väldigt brant fall i bruttonationalproduk- ten både i , euroområdet och . Sedan får vi extremt hög tillväxt när återhämtningen sätter igång efter det att det går lättare att hantera pande- Tittar man på den blå streckade grafen som beskriver vår uppfattning om bnp ser ni att vi i allt väsentligt är tillbaka på den tillväxt- bana som vi hade innan, vilket betyder att vi ser framför oss god tillväxt även , dock naturligtvis inte sådana här extremt höga tillväxttal. Svensk ekonomi har inte riktigt kapaciteteten att växa med en sådan hastighet. Vi noterar också att det fanns osäkerhet. Ett var säkerhetsläget i , det andra var pandemin. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi får se vart det här tar vägen, men tittar man på det här från ett globalt perspektiv och världsekonomin – och är en liten öppen ekonomi med handel i hela världen – är det fortfarande inte ett orimligt antagande att det kan se ut ungefär på det här sättet när vi blickar framåt. har inflationen stigit snabbt på olika håll men på lite olika sätt. Det som spelar stor roll i det sammanhanget är framför allt energipriserna, och det har lett till stora skillnader i inflationstakt när man tittar på detta. Det här är kpi, eller motsvarande mått, när vi har räknat bort energipriser. Då ser ni att inflationen i , exklusive energi, är . Det har också att göra med att man har en ganska bred prisökning som sträcker sig långt utanför det som har med bara energi att göra. Lite liknande ser man i , där inflationen ligger på . Här nere ser ni att och euroområdet ligger ganska nära. Det finns i och för sig också här en påtaglig energieffekt, men inflationsökningarna är ändå måttliga. Det här innebär att vi faktiskt ser lite annorlunda ut än ett antal andra ekonomier i det här sammanhanget. Det är mycket rimligt att också utgå från att i de länder där inflationen är betydligt högre än i kommer räntorna att stiga. Vad det här innebär är att vi har en utveckling framför oss när penningpolitiken först under pandemin var ganska synkroniserad på olika håll i världen. Så kommer det dock inte att se ut framöver, för å ena sidan kommer räntorna att stiga, sannolikt på många olika håll, å andra sidan kommer det att ske med lite olika takt. Om jag går över till svensk inflationstakt och tittar på detta inklusive och exklusive energi ser ni att den senaste observationen var . Inflationen föreföll när vi gjorde det här att toppa på . av detta är energipriser, så det är alltså den allra viktigaste förklaringen under rådande omständigheter. Det är två delar i det här. Det ena är olja. Gas är ju ingen stor faktor direkt i svensk ekonomi, men indirekt när det gäller elpriserna och elprisernas utveckling. Det betyder då att den underliggande inflationen är måttlig när vi tittar på det här. Vi har alltså direkta och indirekta effekter av höga energipriser. De direkta effekterna ser vi. Energipriserna kommer gissningsvis inte att stiga hur länge som helst, och då försvinner de direkta effekterna. har vi indirekta effekter som följer av detta. Dessa indirekta effekter leder till högre inflation i största allmänhet, vilket vi också inkluderade i våra prognoser , för vihade justerat upp inflationsprognosen med någon tiondel jämfört med . ligger inflationsförväntningarna i ganska , och löneökningarna i svensk ekonomi är också begränsade. Detta innebär att även om riskerna när det gäller inflation är på uppåtsidan finns det inte skäl att tro att det här är någonting som varar hur länge som helst. När vi tittar på grafen som visar kpif-inflationen med och utan energipriser är det uppenbart att vi lever i med mycket stora svängningar. Här ser vi att inflationen när vi går in i pandemin till och med går ned lite på minussidan. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Sedan går inflationen hela vägen upp till lite , för att därefter, om vi har rätt i vår prognos, bottna ganska . Tiden får utvisa hur det här kommer att se ut. Stora svängningar är det. När inflationen sedan planar ut bygger det på ett antagande att det kommer att råda hyggligt goda tider i svensk ekonomi , och då finns det goda skäl att tro att det lugnar ned sig och att inflationen då närmar sig vårt inflationsmål på . är det självfallet så att det råder stor osäkerhet, och det illustrerar vihär på två sätt. Det ena är elpriserna. Det är grafen här till vänster. De streckade linjerna är terminspriser, och där räknar man med att elpriserna säsongsmässigt kommer att gå ned. Om vi hade en längre tidsserie som går ännu längre tillbaka i tiden, till , finns det ytterligare någon topp bakåt Elpriserna kan alltså svänga ganska mycket, men grundantagandet är ändå att elpriserna slutar att öka, vilket är det viktiga när det gäller inflationstakten. Till höger ser ni oljepriserna och oljepristerminerna. Oljepriset är på nytt på väg upp, och vi har därför fått justera upp terminerna en del. Vår bedömning av oljepriset ser ut så. Det kommer säkert att ta ett tag innan det här jämnar ut sig på oljemarknaden på global nivå, så det är svårt att uttala sig om vad som händer här riktigt framöver. Det här innebär att inflationsutvecklingen är ovanligt osäker. Riskerna för att inflationen skulle bli för låg har nog minskat men finns kvar. På kort sikt bidrar energi- och livsmedelspriser till högre inflation, men det är stor osäkerhet förknippat med detta. Som jag sa finns det därför risker på uppåtsidan under rådande omständigheter. Det är självfallet så att om penningpolitiken skulle behöva anpassas därför att världen blir annorlunda än vad vi har trott, ja, då anpassar vi naturligtvis penningpolitiken till det. Det kan också vara värt att nämna att om räntorna stiger skulle det snabbt leda till stigande ränteutgifter hos hushållen. Grafen till vänster visar fördelningen mellan lån till rörlig ränta och lån till fast ränta. Som ni ser här, det blå fältet, är en mycket stor del av bolånen lån till rörlig ränta, vilket betyder att det slår rakt in plånboken på alla som har bolån om räntan höjs. I grafen till höger har vi illustrerat vad som händer om räntan stiger respektive . Det betyder att om räntan skulle stiga – vilket inte är någonting som vi förutser – börjar vi nästan närma oss 90-talsnivåer när det gäller ränteutgifter för allmänheten. Detta innebär att det har varit motiverat med kraftfulla åtgärder både när det gäller penningpolitik och finanspolitik under pandemin. Behovet av pandemirelaterade åtgärder har som jag sa minskat, men obalanserna har ju inte försvunnit under pandemin utan snarare ökat eftersom vi har lagt till mer skuld på ett eller annat sätt. De växande obalanserna behöver därför hanteras. Vi behöver reformer inom bostads- och skattepolitiken. Vi tycker att det är rätt att har beslutat sig för att höja den kontracykliska kapitalbufferten, och det är UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN alldeles uppenbart att bankerna behöver ta höjd för risker med utlåning inte bara till hushåll utan även till kommersiella fastigheter. Sammantaget är det ändå så att inflationen för att den ska ligga vid inflationsmålet framöver behöver stöd av penningpolitiken. Såvitt vi kan se, givet den osäkerhet som är, kommer räntan att vara låg framöver men kommer ändå att behöva höjas . Ordföranden: så mycket, riksbankschef ! Vi ska nu lyssna till , vice riksbankschef. , : , året efter att gått in i , inledde ett samarbete med den ukrainska inom ramen för det som kallas teknisk assistans. Det kallas också staff exchange program, och det innebär att personal har varit på besök i , och många av den ukrainska medarbetare har varit på besök hos oss i . Det här samarbetet har vi upprätthållit under pandemin när vi inte har kunnat resa, men också nu sedan den ryska invasionen inleddes har vi haft kontakt med den ukrainska . Senast hade vi kontakt. För att förstå: och jag och flera av våra medarbetare hade ett möte med den ukrainska centralbankschefen och den vice centralbankschefen . Det de gör nu är att de upprätthåller samhällskritiska funktioner som betalningssystem och att se till att det finns kontanter så att hushållen, i den mån affärerna är öppna, kan gå och handla mat. Det gör de, som de blir beskjutna av ryska raketer, som deras familjer flyr eller söker skydd i källare och skyddsrum. Det är omänskliga förhållanden. Vi håller kontakt med dem för att göra det lilla vi kan för att ge stöd och för att trycka på internationella organisationer för att de åtgärder som det internationella samfundet har kommit överens om också implementeras och stänger olika hål, helt enkelt. Jag ville börja med att betona detta. Det här är våra vänner och kollegor, helt enkelt. I det sammanhanget kan det tyckas lite mindre viktigt att prata om utvecklingen i svensk ekonomi, men vi har ett penningpolitiskt möte och vi följer väldigt noga den utveckling som sker för att se vad vi behöver göra för att stötta svensk ekonomi och upprätthålla inflationsmålet. Jag kommer därför att gå igenom tre saker: utvecklingen på de finansiella marknaderna, utsikter för tillväxten i och hur den påverkas av den nuvarande situationen och lite utsikter för inflationen, medveten om att allt det här självklart är ytterst osäkert. På finansiella marknader var det oroligt redan innan invasionen . Börserna hade backat under inledningen av 2022, som ni ser här på grafen till vänster, och det har självklart fortsatt . Det här är , och . UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den svenska kronan som stärktes lite hade försvagats i inledningen av året, och det har också ytterligare spätts på av invasionen. Kronan ligger nu närmare 10,80 mot euron och 9,70 mot dollarn. Om vi tittar på räntemarknaderna hade långa statsobligationer stigit lite i inledningen av året och har backat lite . Men vi följer ju inte bara kurserna – priserna på marknaden – , utan vi följer även hur marknaden fungerar, alltså marknadsfunktionalitet. nämnde pandemin och när vi var här i finansutskottet. Då var det stor dramatik. Det är skillnad . Marknaderna fungerar fortfarande betydligt bättre än vad de gjorde när pandemin slog till. Vi ser en del segment som fungerar sämre. Men helheten är fortfarande att räntemarknader, valutamarknader och börsen fungerar väl i och i västvärlden. Jag pratar självklart inte om ; där är det en helt annan situation. Men under omständigheterna fungerar det väl. Vi fortsätter att följa detta. När det gäller de finansiella marknaderna är det alltså oroligt men hanterbart. Tittar vi på de direkta effekterna på tillväxten i nämnde att de är små. Det ser man här. Om vi tittar på exporten och importen till och – det blå är och röda – ser vi att har både av exporten och importen som går till och . De direkta effekterna på svensk ekonomi av att det går sämre i de här länderna är därför små. Även i , som ni vet har en stor import av rysk gas, är den totala importen . Det finns dock en del andra länder i vårt närområde som är mer exponerade, framför allt och . Det vi får tänka på när vi tittar på effekterna framöver är att det inte bara är de direkta effekterna som påverkar , utan det är även om vår omvärld går sämre. Då kommer vi att behöva bevaka om det i sin tur ger sämre förutsättningar för . I fråga om det behöver jag säga att för det första har väldigt goda förutsättningar att hantera om tillväxten skulle sakta in. Vi har ytterst stark ekonomi i och goda statsfinanser. För det andra finns det motverkande faktorer. Just nu ser vi redan utfästelser om investeringar runt om i . Det handlar om militär upprustning, det handlar om en snabbare energiomställning och det handlar om att stötta de flyktingar som kommer till . Precis som sa är det därför inte alls uppenbart att vibehöver se en tydlig inbromsning i tillväxten. Det kommer nog att bli stökigt, men har vi ytterst goda förutsättningar för att se en fortsatt god utveckling i svensk ekonomi. Den andra och sista delen är inflationen. Uppåtriskerna på inflationen bedömde jag vid det förra penningpolitiska mötet låg på uppsidan, som man säger. Det var alltså större risk för att inflationen blev högre än i prognosen än att den blev lägre än i vår prognos. Det här har redan förstärkts, och jag vill bara visa några grafer. Vi ser ökade energipriser, och vi kan säkert se en hel del störningar i leveranser som kan trycka upp varupriser och livsmedelspriser. Det här är producentpriserna, och de har ökat och fortsatt att öka sedan det förra penning- UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det ni ser i rött är varorna i kpi, alltså varupriser. Det andra är producentpriserna. Man blir väldigt rädd när man ser den grafen och tycker att det här borde ju betyda att inflationen kommer att springa i väg väldigt snabbt. Men vi har haft ganska litet genomslag från producentpriser till konsumentpriser i . Den här nivån gör dock att det uppenbarligen finns uppåtrisker, som jag nämnde. Det andra som gör att man kan förvänta sig högre inflation i närtid är att företagen själva har höga inflationsförväntningar. Det här är på 12 månaders sikt. Till skillnad från producentpriserna brukar det här vara en ganska god indikator på framtida inflation i . Ni ser att det inte alls är samma dramatik som det är när det gäller producentpriserna. Den sista grafen jag ville visa gäller livsmedelspriser. Vi har redan sett en uppgång i livsmedelspriser i många länder, men det är inte alls samma uppgång i . och framför allt är stora exportörer av bland annat vete, korn, majs och även solrosolja, har vi läst oss till. Totalt kommer av EU:s import av livsmedel från och kommer från . Globala livsmedelspriser har dock fortsatt att öka, och även i vår prognos, redan innan invasionen, hade vi förväntningar om högre livsmedelspriser i . Det är troligt att vi kommer att se det. Det jag har sagt nu handlar om närtid. Det finns en skillnad mellan vad vi kommer att se kortsiktigt på inflationen och vad man kan förvänta sig på , och det var det som betonade som är väldigt viktigt. Om man tittar på den långsiktiga synen på inflationen har vi inte alls samma indikatorer som tyder på att det kommer att bli en påtagligt och varaktigt högre inflation än vårt inflationsmål. Men, jag vill verkligen betona att vi bevakar detta noga. Det senaste vi har sett när det gäller inflationsförväntningar är att de är väl förankrade vid inflationsmålet, om vi tittar på Prospera . Det som har hänt är att marknadsbaserade mått på inflationsförväntningar har stigit. Det här är sju dagars glidande medelvärde, så skulle man bara ha sett på det skulle det se ännu mer dramatiskt ut. Ni ser att de här marknadsbaserade måtten tenderar att vara väldigt volatila med stora svängningar. De som spelar roll på , och det är dem vi har fokus på, är de långsiktiga, och de är fortfarande väl förankrade. Självklart är det så att om vi ser att inflationen påtagligt och varaktigt blir högre än inflationsmålet har vi verktyg och kan och kommer att agera. Låt mig avsluta där började: sa att mycket har hänt sedan vårt förra penningpolitiska möte . Det här är egentligen fel; här står det att mycket kan hända. Mycket kommer att hända innan vårt nästa penningpolitiska möte . Vi har redan sett sanktionerna. Vi behöver se att de får effekt. Vi ser gärna att de skärps ytterligare. Vi vet att den svenska direkta exponeringen mot och är relativt liten, men vi följer självklart hur det här sprider sig runt om i världen och hur det i sin tur påverkar . Vi vet dock att vi har ytterst goda förutsättningar att klara det väl. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi ser ett tryck uppåt på inflationen i närtid – det är troligt. Men om det inte handlar om tillfälliga effekter utan blir mer varaktigt på , då har vi verktyg och vi kan och kommer att agera. Ordföranden: så mycket, vice riksbankschef ! finns möjlighet för ledamöterna att ställa frågor, och eftersom det sker i ordning efter partistorlek börjar jag. Jag vill först tacka för inblicken i kontakter med den ukrainska . Det är väldigt många som berörs, och vi befinner oss i en allvarlig situation. Det är ett stort krig som undergräver hela den säkerhetsordning vi har på vår kontinent, och det är därmed ett hot mot allas vår säkerhet. Därför är det givetvis viktigt att vi möter denna utmaning gemensamt. Alla medborgare riskerar ju att påverkas på något sätt i denna situation, och jag tror att många konsumenter funderar på vad som händer om export av energi av någon orsak stängs av och vad i så fall den prisutveckling vi redan ser tecken på kan få för konsekvenser. Vi kan nog komma att se mer påverkan på inflationen i stort och att konsumenter och hushåll måste lägga mer av sin ekonomi på energiköp och därför håller tillbaka på annat. Vi riskerar då att få en situation med stigande inflation som viser en avmattning av den i och för sig starka konjunktur vi har just . Det är en komplex situation där både penningpolitik och finanspolitik kommer att behöva spela sin roll. Min fråga är helt enkelt den som jag tror att många funderar på: Vad händer om export av energi skulle strypas av någon orsak? Hur ser på ett sådant scenario? (M): Fru ordförande! Jag tackar riksbankschefen och vice riksbankschefen för deras dragningar. Låt mig liksom ordföranden konstatera att det är mycket bekymmersamma tider. Kriget innebär i första hand ett enormt lidande för människorna i , och ska givetvis göra allt vi kan tillsammans med våra samarbetspartner för att stävja detta. Detta påverkar också svensk ekonomi. och är stora exportörer av mat, och står för en stor del av världens oljeproduktion. Inte minst importerar mycket rysk olja och gas. Man kan därför oroas över högre priser på el på den europeiska elmarknaden och på olja, med allt vad det innebär. Även mat kommer sannolikt att bli dyrare. Det här kommer att slå mot svenska hushåll, och jag tror att alla som tankade bilen inser vart detta kan ta vägen. Det kommer att bli tufft för hushåll och företag om fortsätter sin krigföring. Det är inte omöjligt att tänka sig ett högre och kanske mer långvarigt inflationstryck än det förutspår om det här fortsätter. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN rätt har trots allt som sker fortsatt ganska låga inflationsförväntningar på , och räntebanan ligger utifrån det. Så till min fråga. Förra gången var här hade man ganska låga inflationsförväntningar. Jag förstår att man inte kan förutse allt som kan hända, och man hade då ändå med ett sådant här scenario på risksidan. Men vad ser för risker för de svenska hushållen, inte minst utifrån den ganska höga skuldsättningen i form av bolån och annat? Det kan ju sticka iväg ganska snabbt, för det är mycket lån med rörlig ränta. I era scenarier kommer de svenska hushållens reallöner inte att öka särskilt mycket även om kostnader för bensin, mat och annat kommer att öka. Vad ser ni för risker?