urf · H9A5URF2 · 2022-05-18 00:00:00 — kanslichefen, med undantag för beslut om att anställa en byråchef liksom andra särskilt viktiga frågor. Enligt utredningen borde det ankomma på chefs- ombudsmannen att närmare precisera kanslichefens befogenhet.1014 Vid reform utfärdades en ny JO-instruktion (SFS 1975:1057). Kanslichefens roll och uppdrag reglerades i huvudsak genom två bestäm- melser i den instruktionen: 13 och 15 §§. Av 13 § första stycket framgick, i likhet med vad som tidigare angetts i 6 § första stycket JO-instruktion, att bl.a. en kanslichef skulle vara anställd vid ombudsmannaexpeditionen. Enligt 13 § andra stycket JO-instruktion skulle kanslichefen leda arbetet inom ombudsmannaexpeditionen under den ombudsman som var administrativ chef och i övrigt ”lämna ombudsmännen erforderligt biträde”. Bestämmelsen hade likheter med vad som tidigare gällt enligt 6 § andra stycket JO-instruktion men innebar att kanslichefens ställning under den dåvarande chefsombudsmannen lagfästes. inte närmare i förarbetena. I specialmotiveringen till lagförslaget konstaterade endast att paragrafen motsvarade dåvarande bestäm- melser ”med den modifieringen att det anges att kanslichefen under chefs- ombudsmannen leder arbetet inom expeditionen”.1015 Bestämmelsen i 15 § JO-instruktion innebar inte någon större förändring jämfört med den tidigare regleringen i 20 § andra stycket i 1967 års JO-instruktion när det gäller kanslichefens roll och uppdrag. regleringen, i likhet med vad som tidigare gällt, att kanslichefen i arbets- ordningen eller genom ett särskilt beslut kunde få delegation att utföra åtgärder för ärendenas beredning, verkställa inspektion – dock utan möjlighet att fram- ställa anmärkning eller göra annat uttalande på en ombudsmans vägnar – samt 1012 Se bet. KU 1975/76:22 s. 64. 1013 Se SOU 1975:23 s. 182. 1014 Se SOU 1975:23 s. 186. 1015 Se bet. KU 1975/76:22 s. 73. besluta i administrativa frågor, med undantag för att kanslichefen inte fick fatta beslut om att anställa en byråchef. Regleringen innebar alltså en viss utökning av kanslichefens befogenheter jämfört med vad som tidigare gällt, såtillvida att kanslichefens rätt att på delegation besluta i administrativa frågor inte längre var inskränkt till frågor av rutinmässig natur. Härutöver infördes en bestämmelse i 27 § första stycket JO- instruktion med innebörden att det ankom på chefsombudsmannen att tillsätta tjänster vid ombudsmannaexpeditionen och anta personal i övrigt, i den mån chefsombudsmannen inte överlät dessa uppgifter på kanslichefen enligt 15 §. Kanslichefens roll och uppdrag respektive förhållandet mellan chefs- ombudsmannen och kanslichefen behandlades inte närmare i förarbetena. JO-reform – kanslichefsbefattningen bevaras Som framgår av redogörelsen i avsnitt 3.3 och 8.2.1 föreslog JO- utredning en genomgripande förändring av organisationen så som den dittills hade sett ut. Ett förslag var att ämbetet skulle förestås av en ensam justitie- ombudsman, biträdd av tre rättschefer som justitieombudsmannen kunde delegera beslutanderätt till. Enligt förslaget skulle alltså kanslichefsbefatt- ningen inte längre finnas kvar.1016 Utredningens förslag kom emellertid inte att genomföras i dessa delar. I stället beslutade – i enlighet med för- slagen i betänkande KU 1986/87:2 Om – att såväl ordningen med fyra justitieombudsmän som kanslichefsbefattningen skulle behållas. infördes titeln chefsjustitieombudsman, för att JO- ämbetet skulle bli mer sammanhållet och få ett tydligare ledarskap. Chefs- justitieombudsmannen (chefsJO) skulle ensam bestämma över arbets- ordningen och inriktningen i stort av verksamheten. Vid JO-reform utfärdades den nuvarande JO-instruktionen (SFS 1986:765). I instruktionens ursprungslydelse reglerades kanslichefens roll och uppdrag i 13 § och i 15 §. Regleringen innebar inte någon förändring i sak jämfört med vad som tidigare gällt enligt motsvarande bestämmelser JO-instruktion. Frågan om kanslichefens roll och uppdrag behandlades endast översiktligt i betänkande. Sålunda anförde i specialmotiveringen till 13 § att utskottet inte ansåg att det fanns anledning att i det sammanhanget aktualisera frågan eller att föreslå några instruktionsförändringar i fråga om kanslichefen. Enligt utskottet fick saken i stället anstå till dess att den dåvarande kanslichefen hade lämnat sin tjänst.1017 När den dåvarande kanslichefen sedan lämnade sin befattning kom det dock inte att aktualiseras några förändringar av kanslichefens roll och uppdrag. 1016 Se SOU 1985:26 s. 249. 1017 Se bet. KU 1986/87:2 s. 49. Utskottets betänkande lämnades . Av SOU 1985:26 s. 264 framgår att den dåvarande kanslichefens förordnande skulle löpa ut och att hans avgång var förhållandevis nära förestående. JO-utredning – viss möjlighet till delegation utvidgas Tillströmningen av klagomålsärenden hos JO fortsatte även JO- reform, och det uppstod återigen behov av att kunna anpassa handläggnings- och beslutsformerna till den ökande ärendemängden. Mot denna bakgrund infördes , genom en reglering i 22 § femte stycket JO-instruktionen, en möjlighet för justitieombudsmännen att delegera vissa avskrivningsbeslut till tjänstemän vid myndigheten (se avsnitt 3.5.1). Den reglering som infördes, och som fortfarande gäller, innebar en möjlighet att delegera befogenhet att avgöra klagoärenden till tjänstemän hos JO. Enligt ordalydelsen omfattar paragrafen tjänstemän hos JO. Den avser alltså såväl kanslichefen som övriga tjänstemän. Sålunda föreskrivs i nuvarande 22 § femte stycket JO-instruktionen att en justitieombudsman genom särskilt beslut får bemyndiga en tjänsteman vid ombudsmannaexpeditionen att på ombudsmannens vägnar dels verkställa en inspektion, dels fatta beslut i ärenden som väckts genom klagomål. Av bestämmelsen framgår vidare att bemyndigandet inte får innefatta rätt att göra en framställning till eller regeringen, göra kritiska eller vägledande uttalanden, väcka åtal eller anmäla befattningshavare till disciplinärt förfarande eller överlämna ett ärende till en annan myndighet. Vidare får ett beslut om delegation inte heller innebära att en tjänsteman får rätt att avgöra ärenden där ett skriftligt yttrande eller skriftliga upplysningar har hämtats in från en berörd myndighet eller från en tjänsteman. Sådana ärenden måste alltid avgöras av en justitieombudsman, även om beslutet inte innefattar någon kritik. I förhållande till vad som gällt tidigare kom denna bestämmelse alltså att innebära att möjligheten att delegera beslutsbefogenhet till kanslichefen utvidgades. Denna ändring fick dock inte någon direkt inverkan på kansli- chefens arbete, eftersom kanslichefens arbetsuppgifter numera i princip uteslutande består i verksamhetsledning samt andra arbetsuppgifter av administrativ karaktär och inte av ärendeberedning inom tillsynsverksamheten (se avsnitt 8.3.2). 8.3.2 Omfattningen och innebörden av kanslichefens uppdrag Gällande bestämmelser om kanslichefens roll och uppdrag finns i JO- instruktionen, arbetsordningen och JO:s besluts- och delegationsordning för ekonomi- och personaladministrativa frågor.1018 1018 Enligt 14 § arbetsordningen framgår arbetsuppgifterna för vissa anställda också av särskilda befattnings- och arbetsbeskrivningar samt av delegationsbeslut. I bestämmelsen hänvisas till ”dokumentet Regler för rätten att besluta i ekonomi- och personaladministrativa frågor hos ombudsmän – JO (besluts- och delegationsordning)” och anges att i det dokumentet regleras ”annan delegerad beslutsrätt”. Detta dokument är ersatt av ett dokument med rubriken och delegationsordning för ekonomi- och personal- administrativa frågor hos ombudsmän (), JO:s ärende med dnr ADM 63-2022. Av 13 § JO-instruktionen följer att det ska finnas en kanslichef vid ombuds- mannaexpeditionen som, under chefsJO, ska leda arbetet vid expeditionen ”och i övrigt lämna ombudsmännen erforderligt biträde”. Enligt 15 § andra stycket JO-instruktionen får chefsJO, i arbetsordningen eller genom ett särskilt beslut, bemyndiga kanslichefen att besluta i administrativa frågor, dock inte att anställa en byråchef. Som nämnts inledningsvis utvecklas inte den närmare innebörden av dessa bestämmelser i lagtext eller förarbetsuttalanden. I sammanhanget kan dock noteras att likartade formuleringar om arbets- ledning förekommer exempelvis i de instruktioner som har utfärdats för dom- stolarna. Sålunda anges t.ex. i 4 § i förordningen (1996:377) med instruktion för att den som är ordförande på en avdelning leder arbetet på avdelningen. En identisk bestämmelse finns i 4 § förordningen (1996:378) med instruktion för . I 5 § första stycket förord- ningen (1996:379) med hovrättsinstruktion föreskrivs att chefen för en avdelning leder arbetet på denna samt delar in ledamöterna till tjänstgöring. En liknande bestämmelse finns i 5 § första stycket förordningen (1996:380) med kammarrättsinstruktion, där det fastställs att chefen för avdelningen leder arbetet på denna samt delar in ledamöterna till tjänstgöring enligt vad kammarrätten närmare bestämmer.1019 I övrigt kan nämnas att det inte heller i domstolarnas instruktioner finns en utförlig reglering av den inre organisationen och ansvarsfördelningen. I stället meddelas detaljerade föreskrifter om respektive domstols organisation och former för verksamheten i en arbetsordning. Av redogörelsen i avsnitt 8.3.1 framgår att det grundläggande syftet när kanslichefsbefattningen inrättades var att avlasta justitieombudsmannen och skapa möjlighet för ombudsmannen att i större utsträckning koncentrera sina arbetsinsatser till att genomföra inspektioner och avgöra ärenden. Vidare framgår av flera förarbetsuttalanden att avsikten var att justitieombuds- mannen, sedermera chefsJO, skulle få betydande utrymme att själv utforma kanslichefsuppdraget efter eget gottfinnande. Kanslichefen skulle ursprungligen företrädesvis ägna sig åt beredning av ärenden, lämna förslag till skrivelser och beslut i mer komplicerade ärenden samt fördela ärenden inom ämbetet. Rollen utvecklades dock med tiden och ändrade delvis karaktär i och med att kanslichefen utöver sina tidigare arbetsuppgifter sedermera också fick i uppdrag att – under chefsJO – leda arbetet inom ombudsmannaexpeditionen. De arbetsuppgifter som ursprungligen utgjorde kärnan i kanslichefens uppdrag utförs i princip uteslutande av byråchefer och föredragande hos JO. Kanslichefen är endast i mycket begränsad utsträckning involverad i det arbete som förekommer inom ramen för JO:s tillsynsverksamhet. Mot denna bakgrund har den delegationsmöjlighet som följer av regleringen i 22 § femte 1019 Se även 2 § första stycket förordningen (1996:381) med tingsrättsinstruktion och 2 § första stycket förordningen (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion. stycket JO-instruktionen i praktiken inte någon omedelbar betydelse för kanslichefens arbetsuppgifter (jfr avsnitt 8.3.1). I stället är kanslichefens arbetsuppgifter av verksamhetsledande och administrativ karaktär desto mer framträdande. Inte desto mindre anges i 4 § arbetsordningen att ombuds- männen biträds av en kanslichef – och av tillsynsavdelningar bestående av byråchefer, områdesansvariga föredragande och föredragande – för beredning av klagomåls- och initiativärenden samt lagstiftningsremisser. Enligt 6 § arbetsordningen är kanslichefen chef för den administrativa avdelningen. I bestämmelsen anges att kanslichefen har ansvaret dels för att utveckla och kvalitetssäkra JO:s administration, dels för den strategiska plane- ringen samt samverkan med och andra myndigheter. Vidare anges att kanslichefen har ett övergripande ansvar för ekonomi-, personal- och lokalfrågor, liksom för frågor om it-stöd, intern och extern kommunikation och information samt registratur samt för myndighetens avtal och upphandlingar. I 6 § arbetsordningen föreskrivs även att kanslichefen, utöver den ärende- beredning som kan komma att anförtros honom eller henne (jfr 22 § femte stycket JO-instruktionen), också ska utföra särskilda utredningar efter beslut av chefsJO och biträda ombudsmännen i övrigt enligt chefsJO:s bestämmande. Av regleringen följer bl.a. att bestämmelsen i 13 § andra stycket JO- instruktionen har bedömts innebära att det är chefsJO:s uppgift att bestämma i vilken utsträckning kanslichefen ska biträda övriga justitieombudsmän. Bestämmelsen i 6 § arbetsordningen ger vidare möjlighet åt kanslichefen att förordna en föredragande som vikarie för en byråchef eller för enhetschefen för . Med stöd av denna bestämmelse får kanslichefen även förordna en byråchef eller enhetschefen för som vikarie för den biträdande kansli- chefen (se nedan om den biträdande kanslichefen). Som redovisas i avsnitt 8.2.2 är det chefsJO som ytterst beslutar i anställ- ningsfrågor och bestämmer om de anställdas tjänstgöring, inom de ramar som anges i JO-instruktionen och andra författningar samt i den utsträckning som anslagsmedlen medger. I 28 § JO-instruktionen föreskrivs att chefsJO tillsätter tjänster vid ombudsmannaexpeditionen och antar personal i övrigt, i den mån dessa uppgifter inte överlåts på kanslichefen enligt 15 §. Genom reglerna i JO:s besluts- och delegationsordning preciseras bl.a. kanslichefens befogenheter att fatta beslut i ekonomi- och personal- administrativa frågor. Av besluts- och delegationsordningen framgår att kanslichefen har omfattande och långtgående befogenheter på det ekonomi- och personaladministrativa området. Således har kanslichefen bl.a. rätt att –ensam teckna myndighetens firma –utan beloppsgräns besluta om upphandling, val av leverantör och tecknande av avtal –besluta om inköp av anläggningstillgångar upp till ett värde av –slutattestera leverantörsfakturor och utbetalning av bl.a. arvoden och reseräkningar för viss personal –besluta om att en anställd ska tilldelas företagskort för vilket JO har betalningsansvar –besluta om anställning, entledigande och lönesättning av annan personal än kanslichefen, den biträdande kanslichefen, byråchefer och enhetschefen för –ansvara för lönerevision för annan personal än kanslichefen och den biträdande kanslichefen –besluta om övertid och mertid. Vidare får kanslichefen enligt besluts- och delegationsordningen besluta att attesträtten ska övergå till någon annan när en person med attesträtt inte är i tjänst. Det faktiska ledningsansvaret för den löpande verksamheten vilar således numera såväl på chefsJO som på kanslichefen. Kanslichefen har en central position inom myndigheten och i det nätverk som chefsJO, de övriga ombuds- männen, tillsynsavdelningarna och administrationen tillsammans utgör.1020 I syfte att minska arbetsbelastningen för kanslichefen inrättades en ny befattning inom med benämningen biträdande kanslichef. Det finns inte någon reglering av denna befattning i JO-instruktionen. Däremot innehåller såväl arbetsordningen som besluts- och delegationsordningen bestämmelser om den biträdande kanslichefens roll och uppdrag. Av dessa bestämmelser framgår i huvudsak följande. Den biträdande kanslichefen leder enheten för registratur och arkiv. Till den enheten hör huvudregistratorn, registratorerna och receptionisten. Det är också den biträdande kanslichefens uppgift att leda och fördela arbete som utförs av föredragande åt den administrativa avdelningen. Som exempel på sådant arbete anges att analysera handlingar som kommer in till myndigheten. (Se 4 § femte stycket arbetsordningen.) Den biträdande kanslichefen är, under chefsJO, säkerhets-, säkerhets- skydds- och beredskapsansvarig. Vidare ansvarar den biträdande kanslichefen, under kanslichefen, för myndighetens arkiv. (Se 7 § första och andra stycket arbetsordningen.) I likhet med kanslichefen ska den biträdande kanslichefen utföra särskilda utredningar efter beslut av chefsJO, bereda ärenden som tilldelas honom eller henne och biträda ombudsmännen i övrigt enligt chefsJO:s bestämmande. Vidare får den biträdande kanslichefen, på samma sätt som kanslichefen, besluta om remisser och annat utredningsförfarande samt på uppdrag av en 1020 Se Axberger (2014) s. 69. ombudsman verkställa en inspektion under de förutsättningar som anges. 7 § tredje och fjärde stycket arbetsordningen.) Enligt 6 § sjätte stycket arbetsordningen ankommer det på den biträdande kanslichefen att fullgöra kanslichefens uppgifter när kanslichefen inte är i tjänst eller är på tjänsteresa. De självständiga befogenheter som tillkommer den biträdande kanslichefen enligt besluts- och delegationsordningen är mer begränsade än de som till- Således inskränker sig befogenheterna i huvudsak till att ensam besluta om upphandling, val av leverantör och tecknande av avtal till en beloppsgräns om samt att slutattestera reseräkningar för I 4 § arbetsordningen anges att för beredning av klagomåls- och initiativ- ärenden samt lagstiftningsremisser biträds ombudsmännen av en kanslichef och av tillsynsavdelningar bestående av byråchefer, områdesansvariga före- dragande och föredragande. Vid varje tillsynsavdelning finns också ett ärende- I arbetsordningen regleras rollen och uppdraget för byråchefer vid tillsyns- avdelningarna genom en bestämmelse i 8 §. Av bestämmelsen framgår att byråcheferna på tillsynsavdelningarna har vissa arbetsledande funktioner. Exempelvis är det byråchefernas uppgift att fördela ärenden till föredragande. Vidare ska byråchefer – utöver att bereda egna ärenden – se till att ärendena blir handlagda på ett tillfredsställande sätt och med den skyndsamhet som Byråcheferna ska också regelbundet följa upp hur byrån ligger till i förhållande till mål som myndigheten satt upp, analysera konstaterade risker för att målen inte kommer att kunna nås och vidta nödvändiga åtgärder. 8 § första och tredje stycket arbetsordningen.) I 8 § femte stycket arbetsordningen slås det fast att en byråchef på varje tillsynsavdelning har de administrativa uppgifter som chefsJO bestämmer. Utöver regleringen i arbetsordningen har chefsJO fastställt en befattnings- beskrivning för byråchefer vid tillsynsavdelningarna.1021 I beslutet finns dels en allmän befattningsbeskrivning för samtliga byråchefer som tjänstgör vid en tillsynsavdelning, dels en särskild befattningsbeskrivning för byråchefer som har tilldelats administrativa uppgifter enligt 8 § femte stycket arbetsordningen. När det gäller uppgifter av arbetsledande karaktär framgår det inledningsvis av den allmänna befattningsbeskrivningen att samtliga byråchefer ska hålla regelbundna genomgångar med områdesansvariga föredragande och före- dragande om handläggningen av de ärenden som anförtrotts var och en av dessa, i syfte att säkerställa att ärendena blir handlagda på ett tillfredsställande sätt och avgjorda så snabbt som möjligt. I befattningsbeskrivningen för byråchefer med administrativa uppgifter räknas det upp ett antal arbetsuppgifter som innefattar arbetsledning. 1021 Se chefsJO:s beslut i JO:s ärende med dnr ADM 261-2017. anges att det ankommer på en byråchef med administrativa uppgifter att vara kanslichefens kontaktperson på tillsynsavdelningen, ansvara för att informa- tion från kanslichefen förs vidare till övriga medarbetare vid avdelningen samt ansvara för att chefsJO:s och kanslichefens beslut genomförs på avdelningen. Byråchefen med administrativa uppgifter ska också, i samråd med sin byrå- chefskollega och ombudsmannen på tillsynsavdelningen, ansvara för verk- samhetsplanering, uppföljning och utvecklingsarbete på avdelningsnivå. Vidare anges att en byråchef med administrativa arbetsuppgifter – under kanslichefen – ska ansvara för den löpande arbetsledningen på tillsyns- avdelningen i förhållande till områdesansvariga föredragande, föredragande och sekreterare. I detta ingår bl.a. att 1.genomföra medarbetar- och lönesättande samtal med områdesansvariga föredragande, föredragande och sekreterare vid den egna tillsynsav- delningen 2.besluta om semester och annan ledighet (dock inte tjänstledighet som varar än en månad) för områdesansvariga föredragande, föredragande och sekreterare 3.överväga och tillhandahålla underlag i fråga om avdelningens bemanning på kortare och 4.medverka i JO:s rekryteringsprocess 5.hålla sig informerad om och bedöma medarbetares behov av kompetens- utveckling och komma med förslag till kanslichefen på kompetens- utvecklingsinsatser 6.utföra uppgifter inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet 7.planera och, i samråd med kanslichefen, fatta beslut om personalens arbetsplatser och övriga lokalfrågor inom avdelningen 8.delta i verksamhetsplanering, uppföljning och utvecklingsarbete på myndighetsnivå (i detta ligger t.ex. att till den administrativa avdelningen redovisa hur respektive tillsynsavdelnings totala arbetstid fördelat sig på verksamhetsgrenarna) 9.delta i arbete med styr- och policydokument. Enligt befattningsbeskrivningen kan uppgifterna under punkterna 8 och 9 efter överenskommelse med byråchefskollegan och ombudsmannen på avdelningen utföras av byråchefskollegan. Uppgifterna under punkterna 1–7 får inte över- lämnas. Byråchefskollegan kan dock medverka i de uppgifter som avses under punkterna 3–7. 8.3.3 Vissa konsekvenser av nuvarande ordning Som framgår av redogörelsen i avsnitt 8.3.1 och 8.3.2 är kanslichefens roll och uppdrag förhållandevis sparsamt reglerade i JO-instruktionen. Vidare framgår det att förarbetsuttalandena inte ger någon omedelbar vägledning om upp- dragets omfattning eller innebörd. Sålunda anfördes i motiven när kanslichefs- befattningen inrättades att det borde överlåtas åt justitieombudsmannen att själv bestämma utformningen av kanslichefens roll och uppdrag.1022 Ramarna för kanslichefens roll och uppdrag berördes inte mer utförligt vid efterföljande lagändringar. Det har i olika sammanhang – bl.a. i två externa organisationsstudier och ett internt organisationsprojekt som samtliga genomförts – uppmärksammats att avsaknaden av en tydlig reglering och/eller vägledande uttalanden i dessa hänseenden har lett till vissa tillämpningssvårigheter. Nedan redovisas vissa frågor som har lyfts fram. Den första organisationsstudien, som genomfördes av tjänstemän hos och innefattade en översyn av JO:s administrativa arbete, innehöll en rad uttalanden om bl.a. kanslichefens roll och uppdrag. Således konstaterades att kanslichefen, utöver att vara chef för den administrativa avdelningen, också hade andra arbetsuppgifter. Det angavs att kanslichefen, vid sidan av de administrativa chefsuppgifterna, skulle genom- föra särskilda utredningar, bereda ärenden och biträda ombudsmännen, men att dessa arbetsuppgifter hade fått stå tillbaka på grund av ökad arbets- belastning på andra områden. Det noterades att den dåvarande kanslichefen hade en ”central och på många sätt unik roll på myndigheten”. konstaterades en oklarhet i ansvarsfördelningen mellan kanslichefen, justitie- ombudsmännen och enhetschefen på den internationella enheten. I fråga om kanslichefens roll och uppdrag angavs i huvudsak följande utvecklings- områden:1023 Det är påtagligt vilken mångfald arbetsuppgifter som medvetet eller omedvetet har samlats på chefen för det administrativa kansliet. Det gäller allt från de stora övergripande frågorna till mindre rutinuppgifter. Man får ett intryck av att ombudsmännen handlägger ärenden och sedan tar kansli- chefen hand om resten. Arbetsordningen ger besked om att uppgifterna inte bara har med det administrativa att göra utan också handlar om en hel del annat. Utan att det särskilt formuleras någonstans kan vi se att kansli- chefen är det sammanhållande kittet mellan fyra ombudsmän som alla har nog med sin tillsynsverksamhet. Det gäller att i de fyras gäng och utan att vara direkt jämlik ställa krav, jämka och vara till lags för att få ihop hel- heten. Därtill kommer den viktiga externa rollen att företräda myndigheten och i olika nationella och internationella sammanhang berätta och förklara. Det är också viktigt att i ett längre perspektiv ha i minnet att den nuvarande kanslichefen med sitt kunnande och engagemang på ett högst personligt sätt har satt sin prägel på rollen. Det är troligt att kostymen får sys in när tjänsten framöver ska nybesättas.