rfr · H90WRFR10 · 2022-05-04 00:00:00 — Ett problem är dock den ibland illegala exporten av äldre fordon till länder utanför unionen, vilket har inneburit en begränsad tillgång på använda katalysatorer för effektiv återvinning i moderna anläggningar. På denna punkt bedöms det därför finnas ett behov av att reformera lagstiftningen genom att 4 STYRMEDEL FÖR ÅTERVINNING AV INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH dels klargöra när ett fordon nått sin slutliga livslängd (end-of-life) i det EU- direktiv som reglerar hantering av uttjänta fordon (2000/53/EG), dels lägga större ansvar och bevisbörda på exportörerna. Ett annat sätt att reducera problemen med illegal hantering av uttjänta produkter är att reducera de administrativa kostnaderna för att leva upp till lagstiftningen, t.ex. de aktuella EU- direktiven. Som en följd av den s.k. avfallstransportförordningen (EG 1013/2006) är det t.ex. administrativt krångligt att transportera metallavfall mellan länder inom EU och ännu krångligare om handeln sker med icke- . De metaller som klassas som ”farligt avfall” inbegriper framför allt sådana som är vanligt förekommande i legeringar, t.ex. bulkmetallerna koppar och nickel samt de innovationskritiska metallerna kobolt, och sällsynta jordartsmetaller. De regler som finns kring handeln med farligt avfall, inklusive de administrativa kostnader som följer av dessa, påverkar möjligheterna att utveckla en konkurrenskraftig återvinning av metaller. 4.5 Framgångsfaktorer för styrmedel I detta avsnitt redovisas i korthet några av de slutsatser som framkommit i forskarrapporten om framgångsfaktorer för val och utformning av styrmedel för återvinning. Produktperspektiv i utformningen av styrmedel Som tidigare nämnts har den ökade komplexiteten i produkter försvårat återvinningen av metaller. Överlag är det därför viktigt att politiken tar explicit hänsyn till de specifika kontexter i vilka olika metaller finns tillgängliga. I praktiken handlar detta om att gå bortom ett fokus på material och i stället fokusera på värdekedjorna för de produkter som innehåller innovationskritiska metaller. Dagens situation präglas överlag av en obalans i detta avseende; fokus ligger i regel på förbättrad avfallshantering snarare än på produktdesign och återvinningsbarhet. Förutsättningarna för återvinning skiljer sig åt. För exempelvis litiumextraktion har användning och återvinning nått en stor mognad på bara och drivs av behov i global skala. Den snabba utvecklingen av elektriska fordon som drivs av litiumjonbatterier har drivit på utvecklingen av återvinning redan vid tillverkningen. När det gäller denna typ av återvinning kan designforskningen kopplas till återvinningen på ett produktivt sätt. Trenden är att många produkter kontinuerligt får bättre prestanda och nya funktioner, och detta åstadkoms genom introduktionen av mindre och mindre komponenter, fler integrerade material och nya metallegeringar. Att anamma ett produktfokus snarare än ett materialfokus innebär inte nödvändigtvis att det behövs olika typer av styrmedel för olika produktkategorier. Många länder – inklusive – har exempelvis separata producentansvar för bl.a. elektronik, batterier samt uttjänta fordon. Den viktiga poängen är snarare att först när vi förstår de incitament som möter aktörerna längs hela produktkedjan är det 4 STYRMEDEL FÖR ÅTERVINNING AV INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH möjligt att utforma lämpliga styrmedel eller styrmedelskombinationer. styrmedel som passar bra för att främja materialåtervinning av t.ex. sällsynta jordartsmetaller i en kontext behöver inte nödvändigtvis vara lämpligt i en an- Och även om det finns producentansvarssystem för olika pro- duktgrupper kan det finnas ett behov av att utforma och genomföra dessa på olika sätt eftersom förutsättningarna för en effektiv återvinning kan skilja sig åt mellan olika produkter. En viktig del av styrningen handlar även om vilka mål som formulerats för metallåtervinningen, såväl på nationell nivå som på EU-nivå. det senare är EU-direktiven om uttjänta bilar respektive elektronikskrot samt det s.k. produktdesigndirektivet. De mål som fastställts för dessa har svagheter utifrån ett metallåtervinningsperspektiv. EU:s direktiv om uttjänta fordon fö- reskriver 85 procents återvinningsgrad mätt som vikt. Detta skapar ett alltför trubbigt incitament att ta hand om de innovationskritiska metaller som före- kommer i små mängder. På motsvarande sätt visar forskning hur viktbaserade återvinningskrav för batterier har inneburit att många företag endast återvinner batteriernas skal av stål eftersom det är den tyngsta delen. Ökad information om produkters ursprung och innehåll längs hela värdekedjan Ökad information om produkters ursprung och innehåll genom s.k. produktpass förbättrar förutsättningarna för reparation och återvinning. Studier har argumenterat för att en enkel märkning av bilmotorer med information om vilka typer av magneter som ingår i bilens elmotor, skulle vara ett enkelt sätt att öka förutsättningarna för återvinning av t.ex. neodym. Regeringen anger i sin handlingsplan för en cirkulär ekonomi att ska verka för att EU inför produktpass. EU har redan tagit initiativ till att industribatterier och batterier för eldrivna fordon förses med ett unikt och individuellt pass som ska vara tillgängligt digitalt; den s k batteriförordningen trädde i kraft . Forskning visar att en kombination av styrmedel som bygger på två viktiga incitament är en framgångsfaktor. Det bör finnas dels en outputeffekt, t.ex. genom en skatt eller avgift på de produkter som genererar avfall i senare led, dels en substitutionseffekt, t.ex. genom subvention av återvinning, bl.a. i form av tillhandhållande av infrastruktur för återlämning och/eller krav på sortering av olika avfallsströmmar. Producentansvars- och pantsystem ger upphov till såväl en outputsom en substitutionseffekt. Ett pantsystem innebär exempelvis att konsumenter har incitament att först hushålla med den avfallsgenererande produkten och sedan återlämna denna för återvinning på ett miljömässigt acceptabelt sätt. Forskning om styrmedel för ökad materialåtervinning visar på de svårigheter som uppstår när avfallspolitiken enbart adresserar ett av 4 STYRMEDEL FÖR ÅTERVINNING AV INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH Skatter på jungfruliga råvaror gör t.ex. användningen av återvunnet material mer ekonomiskt attraktiv, men på grund av den låga priskänsligheten för det ekonomiska utbudet av sådant material blir effekterna på återvinningen små om skatterna inte kan kombineras med åtgärder som stimulerar detta utbud, t.ex. i form av krav på sortering. I sådana fall genereras främst incitament till en outputeffekt medan substitutionseffekten blir blygsam. Så som påpekas ovan utgör olika producentansvarssystem en viktig del av avfallspolitik. Det bör finnas ett utrymme för att utveckla dessa system på olika sätt. Ett sätt är att bredda tillämpningen av dessa system till att omfatta nya produkter. På internationell nivå har det t.ex. funnits ett intresse av ett nytt producentansvar för vindkraftsturbiner. Skapa förutsättningar för cirkulära affärsmodeller Forskningen visar på flera exempel där marknadsaktörer själva har klarat av att adressera olika marknadsmisslyckanden på ett bra sätt. Vissa skrotklassificeringar och standarder, t.ex. för tester av skrotkvalitet, har initierats av branschorganisationer, vilket har reducerat informationsmisslyckandena på utbudssidan. I andra fall har vertikal integration motverkat denna problematik. Exempel på detta är B2B-samarbeten där användare av produkter innehållande metaller samverkar med återvinnare och bl.a. bibehåller äganderätten över metallen. Sådana samarbeten har skapat incitament för förbättrad produktdesign och gör det möjligt för företagen att undvika att exponera sig för kraftiga prisfluktuationer på vissa innovationskritiska metaller. Ett svenskt exempel på detta är återvinningsföretaget som samarbetar med biltillverkare. Investeringar i fragmenteringsanläggningar har gjorts i nära dialog med inte minst . Detta informationsutbyte har varit väsentligt inte bara för utformningen av dessa anläggningar utan även för biltillverkarnas produktionsprocesser och materialval. Samarbetet har lett till framväxten av en affärsmodell där de samverkande företagens ingenjörer har getts utrymme att tillsammans identifiera effektiva lösningar för ökad återvinningsbarhet av fordon, inklusive processinnovation. Forskningsstudier visar att förutsättningarna för framväxten av innovativa affärsmodeller där olika företag samverkar kring metallåtervinning är speciellt gynnsamma om äganderätten är väl definierad och de transaktionskostnader som aktörerna möter är tillräckligt låga. I praktiken är detta ofta kopplat till geografisk närhet; flera studier betonar hur komplexa globala värdekedjor ökar transaktionskostnaderna för återvinning. I många situationer är det därför svårare för de inblandade parterna att internalisera de negativa externa effekterna kopplade till återvinningsbarhet. Det gäller bl.a. metallåtervinning från olika produkter som ägs eller har ägts av privata konsumenter och dessutom bytt ägare över livscykeln. 4 STYRMEDEL FÖR ÅTERVINNING AV INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH Ett exempel på affärsmodell är metallåtervinning av platina, och rodium från katalysatorer. Katalysatorer används bl.a. inom processindustrin, t.ex. raffinaderier, för rening av gaser och vätskor. katalysatorer iväg för destruktion - en förhållandevis dyr hantering. senaste två decennierna har återvinningen av metaller från katalysatorer ökat betydligt och når ibland återvinningsgrader som närmar sig . kan kopplas till framväxten av en affärsmodell där användare av katalysatorer, t.ex. en kemifabrik, samverkar med ett återvinningsföretag. återvinningen som en tjänst åt kemifabriken, som dock behåller äganderätten till metallen genom hela processen. En studie visar att av den totala användningen av platina i olje- raffinaderisektorn och den kemiska processindustrin står återvunnen platina- Katalysatorer används även i fordon och det finns samarbeten mellan olika biltillverkare och återvinningsföretag som liknar det nämnda exemplet med industriella katalysatorer. metaller från bilkatalysatorer är dock mer komplex och svårkontrollerad. talysatorerna samlas in från ett stort antal användare och flyttas till nya platser i samband med ägarbyten. Trots detta har de involverade aktörerna lyckats åstadkomma ökad återvinning av metaller från bilkatalysatorer, inte minst pla- tinagruppens metaller, men även en handfull sällsynta jordartsmetaller. viktig förutsättning för detta har varit dessa metallers höga ekonomiska vär- Detta gäller även guld och silver som, tillsammans med bl.a. kobolt, mo- lybden och mangan, kan återvinnas från exempelvis fordonens smörjmedel och olika magnetiska komponenter. Forskningen har framhållit att pilot- och demonstrationsanläggningar spelar en speciellt viktig roll för att främja den teknologiska utvecklingen av återvinningen av innovationskritiska metaller. De teknologiska barriärer som gäller på kort sikt kan övervinnas med hjälp av investeringar i pilot- och demonstrationsprojekt, som bidrar till att öka potentialen för metallåtervinning på lång sikt. Teknologisk utveckling har redan lett till stordriftsfördelar, nya teknologier och en konsolidering av skrotmarknaden i många länder. Ett exempel på en modern, storskalig återvinning av såväl ädelmetaller som en rad olika innovationskritiska metaller från elektroniska produkter är företaget i där det kan återvinnas guld, av platinagruppens metaller, silver och totalt av andra metaller.116 Ett annat exempel är Northvolts utvecklingsarbete kring återvinning av litium från batterier där nu en större pilotanläggning planeras för att undersöka förutsättningarna för att skala upp den aktuella processen. Vidare har och ingått ett samarbetsavtal för 115Läs mer om Umicore på . 116 Metallåtervinningens ekonomiska marknader, s. 31, Tillväxtanalys, 2021. 4 STYRMEDEL FÖR ÅTERVINNING AV INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH utveckling av automatiserad demontering av batterier för att därigenom möjliggöra en effektiv återvinning av batterier från elbilar.117 Det finns flera exempel på utveckling av teknologi för återvinning bl.a. med artificiell intelligens (AI) och robotar.118 Internationellt finns ett flertal exempel, t.ex. i kopplat till återvinning av sällsynta jordartsmetaller från skriv- och läsplattor. Forskningen har framhållit hur offentlig upphandling kan vara ett potentiellt effektivt marknadsdrivande styrmedel. Syftet med marknadsdrivande styrmedel är att skapa ett lärande i produktionen samt användning av ny återvinningsteknologi. Detta skapas bäst om den offentliga sektorn står för en stor andel av den relevanta marknaden, t.ex. specifika produkter där olika metaller ingår. Staten kan skapa olika former av generella funktioner i innovationssystemet, t.ex. kompletterande åtgärder som syftar till att stärka de aktörsnätverk som behövs för att stödja den nya tekniken, s.k. nätverksstyrning. Detta kan bl.a. handla om att skapa nya plattformar för aktörssamverkan samt om olika organisatoriska lösningar, inklusive hur olika företags anspråk på immateriella rättigheter ska hanteras. En framgångsrik teknologisk utveckling för ökad metallåtervinning behöver bygga på nya aktörsnätverk längs hela produktkedjan, t.ex. ett ökat samarbete mellan materialforskare och de ingenjörer som utformar motorsystemen i nya fordon. Staten kan potentiellt spela en viktig roll för att stimulera ett sådant samarbete; i skulle detta kunna ske inom ramen för de strategiska innovationsprogrammen, t.ex. Re-Source och SMI. 117Pressmeddelande , Unibap och Northvolt ingår samarbetsavtal. Betänkande 2020/21:NU18 Mineralpolitik. (2021). Forskningsöversikt om återvinning och återbruk av litiumjonbatterier. Circular Energy Storage. (2015). Recovery of Rare Earths from Electronic wastes: An opportunity for High-Tech SMEs. Europeiska kommissionen (2020). Study on the EU’s list of Critical Raw Materials. Europeiska kommissionen (2020). Critical Raw materials for in the EU. A Foresight Study. Europeiska kommissionen (2020). En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin för ett renare och mer konkurrenskraftigt . Europeiska kommissionen (2020). Resiliens för råvaror av avgörande betydelse – Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet. IEA (2021). The Role of Critical in Clean Energy Transitions, World Energy Outlook Special Report. , och , (2014). Användning och återvinning av potentiellt kritiska material – Kunskapsöversikt, , 2014:20. (2021). Metaller – en ändlig resurs med oändlig potential. Regeringen (2020). Uppdrag att utveckla myndighetssamverkan för delar av en hållbar europeisk värdekedja för batterier, I2020/02025/E. Regeringen (2021). Uppdrag att öka möjligheterna till hållbar utvinning och återvinning av och metall från sekundära resurser, N2021/01038. Regeringen (2021). Prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och , dir. 2021:16. (2013). mineralstrategi – För ett hållbart nyttjande av mineraltillgångar som skapar tillväxt i hela landet, N2013.02. (2020). Cirkulär ekonomi – Handlingsplan för omställning av , . (2022). En strategi om grön och digital omställning, , . SGU (2014). Redovisning av regeringsuppdrag att utföra en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotential för svenska metall- och mineraltillgångar. SGU (2020). Innovationskritiska metaller och i Bergslagen, rapport 2020:02. SGU (2018). Kartläggning av innovationskritiska metaller och , rapport 2018:15. SGU (2021). Tema: Kobolt, rapport 2021:1. SGU (2021). Hållbar utvinning och återvinning av och metall från sekundära resurser, RR 2021:03. Technopolis (2019). Sexårsutvärdering av det strategiska innovationsprogrammet för gruv- och metallutvinnande industri – STRIM. Tillväxtanalys (2021). Metallåtervinningens ekonomiska marknader – komplexitet, incitament och politisk styrning, rapport 2021:10. Tillväxtanalys (2019). Spårbarhet och märkning av hållbara metaller och – insatser för ökad transparens, trovärdighet och efterfrågan, PM 2019:01. Tillväxtanalys (2018). Statens roll vid grön omställning genom aktiv industripolitik, PM 2018:10. Tillväxtanalys (2018). Hur kan staten främja investeringar i utvinning av innovationskritiska metaller och ?, rapport 2018:02. Tillväxtanalys (2017). Innovationskritiska metaller och från brytning till produkt – hur kan staten stödja utvecklingen?, rapport 2017:03. Tillväxtanalys (2015). Innovativ metallåtervinning för ökad resurseffektivitet, PM 2015:10. SOU 2021:26 Använd det som fungerar – betänkande av utredningen om pantsystem för småelektronik. SOU 2020:71 Utvinning ur alunskiffer – Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket. Svemin (2019). Strategisk forsknings- och innovationsagenda för svensk gruv- och mineralindustri samt metallutvinnande industri. (2017). Forskning inom gruv- och mineralområdet – En studie av styrkor och samverkan, 2017:01. Kartläggning över forskning om innovationskritiska metaller och KARTLÄGGNING ÖVER FORSKNING OM INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH BILAGA 1 Uppdraget består i att sammanställa forskning vid universitet, högskolor (exkluderat som inkommer med separat rapport), forskningsinstitut och industri gällande ett antal innovationskritiska metaller och i en värdekedja som innefattar prospektering och utvinning av juvenilt material (malm), samt utvinning ur gruvornas restprodukter. Kartläggningen innehåller följande delar: •En generell beskrivning över rådande kunskapsläge samt vilken forskning som bedrivs inom prospektering och utvinning av ett antal innovationskritiska metaller och , i främst men med utblick över EU och världen. •Exempel på pågående och avslutade forskningsprojekt, samt lovande resultat och kommande projekt inom prospektering och utvinning av innovationskritiska metaller och . •En bedömning - utifrån de forskningsrön som finns – vilken potential som finns för att möta behovet av innovationskritiska metaller och , i och inom EU. Innovationskritiska metaller och () är ett urval av metaller och som bedöms som kritiska för miljö- och teknikinnovationer, innovationer som syftar till att minska miljöpåverkan genom ökad resurseffektivitet, förnybar energi och genom återvinning av råvaror. Urvalet bygger till stor del på den lista av kritiska råvaror som tagits fram och som uppdateras kontinuerligt av den Europeiska unionen (European Commission 2020). Urvalet av ICM i denna rapport bygger på den geologiska potential som finns för dessa i berggrund, undantaget sådana metaller som det redan finns en produktion av i (exempelvis tellur och selen). De ICM som kommer att belysas är kobolt, litium, grafit, sällsynta jordartsmetaller, nickel, vanadin, indium, gallium och germanium, och just dessa omnämns också frekvent i de rapporter och vetenskapliga artiklar som tagits fram gällande behovet av metaller för de fossilfria energisystemen (IEA 2021, Eilu et al. 2021, Svemin 2021, et al. 2021 m.fl.). Föreliggande rapport är baserad på en stor mängd källor där endast vissa är redovisade i litteraturförteckningen. Huvuddelen av källorna utgörs av opublicerade prospekteringsrapporter från SGU, SGAB, NSG och , men även av vetenskapliga artiklar och information från företagens webbsidor. Det finns en mycket omfattande dokumentering och sammanställning av kända malmfyndigheter i gjorda (tex. Tegengren 1924, och 1944, 1973, och Frietsch 1973) BILAGA 1 KARTLÄGGNING ÖVER FORSKNING OM INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH och även för industrimineral (tex. 1952, Lundegårdh 1971). Geologiska Undersökning (SGU) gör numera uppdateringar länsvis över alla typer av mineralförekomster där 12 län inventerats. tabas () finns för hela landet för de mer betydande mineralförekoms- terna vilken även omfattar , och de nordvästligaste delarna av (Eilu 2012). SGU ger också ut publikationen “Mineralmarknaden” där olika metaller behandlas utförligare och har de även gjort rik- tade insatser med inventering av kritiska metaller i (Fig. 1, och Reginiussen 2018, 2019, 2020; Sadeghi 2019, 2020). antal prospekteringsrapporter från arbeten utförda av SGU, (SGAB, vilket avknoppades som ett statligt prospek- teringsbolag från SGU), () och finns dessutom tillgängliga i digital form vid SGU. Kartan visar malmberäknade fyndigheter där något kritiskt råmaterial ingår i malmberäkningen. I kartan visas också de fyndigheter där nya analyser eller digitaliserade äldre analyser har påvisat förekomst av något kritiskt råmaterial i nedlagda gruvor, i gruvavfall eller i prospekteringsprojekt från olika tider (och 2018). KARTLÄGGNING ÖVER FORSKNING OM INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH BILAGA 1 Sedan början av har ett stort antal vetenskapliga artiklar (uppskattningsvis några tusen) publicerats av forskare vid svenska universitet och av statsgeologer vid SGU. Dessa varierar från detaljerade mineralogiska arbeten på specifika fyndigheter till generella beskrivningar av enskilda fyndigheter, översiktliga studier av en speciell malmtyp och generella karaktärer av fyndigheter i ett visst malmdistrikt. Fokus har huvudsakligen varit på de viktigare svenska malmtyperna innehållande järn, koppar, zink, bly, silver och guld, och endast undantagsvis omfattat andra typer av metallfyndigheter inkluderande flertalet av de kritiska metallerna. Undantaget är vissa av de mineralogiska arbetena som även omfattar mera ovanliga malmmineral som delvis kan ha kritiska metaller som en huvudkomponent. Någon teknisk-ekonomisk aspekt av dessa metaller, eller potentialen att hitta ekonomiskt betydande fyndigheter lyfts dock sällan fram i de vetenskapliga arbetena. Historiskt () har prospekteringen i varit inriktad på järn, koppar, bly och silver och främst utförts med enkla metoder (fynd i häll och enkla magnetiska metoder) och varit fokuserad till Bergslagen, men viss prospektering har även bedrivits i och även i nordligaste (och fjällområdena). har prospekteringen skett mera systematiskt där viktig teknologisk utveckling har varit markmagnetiska geofysiska mätningar och diamantborrning samt en allt ökande förståelse för geologiska uppträdande och karaktär genom vetenskapliga undersökningar av kända malmförekomster. Betydande tekniska framsteg skedde genom utveckling och förfining av geofysiska prospekteringsmetoder som omfattade elektriska, elektromagnetiska och gravimetriska metoder där företagen (numera ABEM) och varit drivande. har metoder för geofysiska mätningar i borrhål vidareutvecklats av och medfört betydande framsteg i djupprospektering efter ”blinda” . Blockletning blev ett viktigt bidrag i kombination med geofysiska metoder till malmfynd i framför allt , och baserades på ökad kvartärgeologisk kunskap. utvecklades metodik för att göra geofysiska mätningar från flygplan vilket möjliggjorde mätningar över stora områden till en låg kostnad, vilket blev ett viktigt hjälpmedel i den av SGU utförda järnmalmsinventeringen i Malmfälten . Dessa arbeten ledde till flera nya fynd av järnmalm men även andra mineralfyndigheter. utvecklades också geokemiska prospekteringsmetoder som en följd av förbättrad och billigare analysmetodik. , när minerallagstiftningen ändrades, har prospekteringen huvudsakligen bedrivits av svenska staten i form av SGU och därefter genom NSG och SGAB, samt . Bland privata företag har dominerat men även andra inhemska privata företag har varit aktiva . Sedan “kronandelen” togs bort 1992 har utländska prospekteringsbolag blivit viktiga aktörer i och då främst i form av juniorföretag. Det är små bolag utan eget större kapital som är beroende av extern finansiering och ofta har sin hemvist i eller . BILAGA 1 KARTLÄGGNING ÖVER FORSKNING OM INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH beroende av finansiering satsar de ofta på projekt där det snabbt går att visa resultat vilket innebär att det mestadels handlar om att försöka utveckla redan tidigare kända objekt.