rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — Alla personer som saknar grundläggande kunskaper i svenska har enligt skollagen (2010:800) rätt till utbildning i svenska för invandrare (sfi). Utbildningen ska ge språkliga redskap för kommunikation och aktivt deltagande i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt för fortsatta studier. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Sfi är en reguljär utbildning inom vuxenutbildning. Elever inom sfi ska få minst 15 timmars undervisning . Om en elev begär minskad undervisningstid kan kommunen ge det om det följer utbildningens syfte. Sfi består av tre studievägar och ett antal kurser inom respektive studieväg. vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem som är vana att studera. Många sfi-kurser är inriktade mot yrkesutbildningar, s.k. yrkes-sfi. Sfi kan kombineras med orienteringsutbildningar. Jobb- och utvecklingsgarantin består av individuellt utformade insatser och stöd, kombinerade med jobbsökande. Det finns insatser som platsförmedling, vägledning, arbetsplatsintroduktion m.m., men även arbetsträning och yrkesinriktad utbildning på folkhögskola. kan deltagaren fortsätta i programmet, men utan aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Jobbgarantin för ungdomar vänder sig till ungdomar i åldern . Aktiviteterna omfattar fördjupad kartläggning, studie- och yrkesvägledning, jobbsökaraktiviteter med coachning, arbetspraktik m.m. Nedan redovisas diagram till den fördjupade analysen – som refereras till i avsnitt 3.4.2 – över vilka resultat som nåtts efter avslutat program för deltagare i grupperna osubventionerade anställningar, subventionerade anställningar, åter arbetsmarknadspolitiska program samt reguljära utbildningar. –2019 hade av deltagarna (1 200 individer) lämnat etableringsprogrammet för en osubventionerad anställning. Könsfördelningen var ojämn (kvinnor och män). Den vanligaste anställningen för män () var en tillsvidareanställning eller en anställning i egen näringsverksamhet följt av en tidsbegränsad anställning (). Även för kvinnor var en tillsvidareanställning eller en anställning i egen näringsverksamhet () den vanligaste formen av anställning utan stöd; därefter följde en tidsbegränsad anställning (). Av statistiken framgår att det var något vanligare bland kvinnor än bland män att ha en tidsbegränsad anställning. Dock är antalet män som fått en tidsbegränsad anställning fler, se diagram A. Om man tittar på utbildningsnivån hade de flesta kvinnor och män som fick tillsvidareanställning eller tidsbegränsad anställning gymnasial eller eftergymnasial utbildning (totalt ). Andelen ombytessökande av de som fått arbete utan stöd var högre bland män () än bland kvinnor (). De nyanlända som fick ett arbete utan stöd men som söker nytt arbete ingår i kategorin ombytessökande.321 Andelen ombytessökande av de som fått arbete utan stöd var högre bland män () än bland kvinnor (). 321Ombytessökandet kan ske frivilligt eller ofrivilligt. Det förstnämnda uppkommer när arbetstagaren söker något bättre, t.ex. högre lön, intressantare arbetsuppgifter eller bättre arbetsmiljö. Det ofrivilliga ombytessökandet uppstår när arbetstagaren vet att anställningen kommer att upphöra och därför söker nytt arbete. Det kan bero på personalnedskärningar men även på att en tidsbegränsad anställning upphör. FÖRDJUPAD ANALYS BILAGA 6: Diagram A Antalet kvinnor och män som fått osubventionerat arbete efter att de lämnat etableringsprogrammet 2018–2019, per typ av anställning *Deltagarna blir avaktualiserade hos Arbetsförmedlingen på grund av arbete. **Deltagarna kvarstår som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Deltidsarbetslösa eller deltidsanställda, timanställda, deltagare med tillfälligt arbete och ombytessökande är fortfarande inskrivna på Arbetsförmedlingen som arbetssökande. (5 100) av de deltagare som lämnade etableringsprogrammet 2018–2019 fick en subventionerad anställning. Av dessa var kvinnor och män. Den vanligaste formen av anställning med stöd för kvinnor var extratjänster () följt av nystartsjobb (), medan det för män var nystartsjobb () följt av introduktionsjobb (), se diagram B. BILAGA 6: FÖRDJUPAD ANALYS Diagram B Antalet kvinnor och män som fått subventionerat arbete efter att de lämnat etableringsprogrammet 2018–2019, per typ av anställningsstöd Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Åter i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program Av de som lämnade etableringsprogrammet –2019 befann sig (9 500 deltagare) åter i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Av dessa var kvinnor och män. Det allra vanligaste programmet var jobb- och utvecklingsgarantin, följt av jobbgarantin för ungdomar, se diagram C. (Ett mycket litet antal av deltagarna, som hade kvar tid i etableringsprogrammet, hade återinträtt i det programmet.) Diagram C Antalet kvinnor och män som åter hamnat i ett arbetsmarknadspolitiskt program efter att de lämnat etableringsprogrammet 2018–2019, per typ av program Källa: Arbetsförmedlingens datalager. FÖRDJUPAD ANALYS BILAGA 6: av deltagarna lämnade etableringsprogrammet för någon form av reguljär utbildning –2019 (ca 2 400 individer). Det var nästan dubbelt så stor andel kvinnor som män (kvinnor och män). Den vanligaste formen var annan utbildning än Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildning, vilket kan röra sig om t.ex. en extern yrkesutbildning, se diagram D. Diagram D Antalet kvinnor och män som börjat en reguljär utbildning efter att de lämnat etableringsprogrammet 2018–2019, per typ av utbildning Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Det var (ca 5 200) av deltagarna som lämnade etableringsprogrammet –2019 av ”övriga orsaker”. De flesta deltagarna hade registrerats som ”arbetssökande med förhinder”. Bland dessa finns t.ex. arbetssökande som inte kan avbryta pågående studier och som inte kan ta någon form av arbete. Detsamma gäller vid pågående föräldraledighet, när arbetssökande uppbär sjukersättning eller har annat förhinder att omgående tillträda ett arbete.322 Denna kategori överlappar till viss del en av Arbetsförmedlingens avaktualiseringskoder, kontakt upphört av känd orsak, som enligt handläggarstödet ska användas vid längre förhinder. Kvinnor är överrepresenterade i kategorin där kontakten har upphört av känd orsak, se diagram E, vilket beror på att många av dessa kvinnor är föräldralediga. 322Arbetsförmedlingen (2018), Arbetsförmedlingens handläggarstöd, Sökandekategorier, AFHS 63/2011, Version 9.0, Af 2018/00130470, . BILAGA 6: FÖRDJUPAD ANALYS Diagram E Antalet kvinnor och män som lämnat etableringsprogrammet av övriga orsaker efter att de lämnat programmet 2018–2019, per typ av orsak Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Jämförelser med tidigare redovisningar över status I Arbetsförmedlingens årsredovisningar förekommer vissa skillnader i redovisningen från till ett annat. Utöver kvalitetsbrister i data (se 3.3.4 och 3.3.6) förekommer att en ny definition av en insats används323 eller att det har gjorts regeländringar.324 Redovisningen av data över en insats kan därför variera med några decimaler efterföljande år.325 Myndigheten kan välja att redovisa statistiken på olika sätt, t.ex. som ”status efter avslutad etableringsplan eller efter avslutat deltagande i etableringsprogram 2016–2018” med särredovisning av insatser (i årsredovisningen , tabell 4.2), eller som enbart ”väsentliga resultat”, dvs. andelen i arbete och studier (i årsredovisningen , tabell 4.2 och , tabell 4.22 och 4.23). Ett annat sätt att redovisa statistiken kan vara status ”efter avslutat program 2018– 2020” (som i årsredovisningen , tabell 4.8), en redovisning som inte ger någon information om i vilket ramprogram som deltagarna befunnit sig i. Om man ser till redovisningen av status i budgetpropositionen förekommer liknande hinder för jämförelser över år; exempelvis särredovisas inte etableringsprogrammet 2018 när det gäller andel i arbete efter avslutat program utan tillsammans med andra arbetsmarknadspolitiska program.326 Jämförelser mellan år behöver göras med försiktighet om populationen, definitionen av insatsen eller beräkningarna inte har gjorts på samma sätt. Arbetsförmedlingen (2018), Årsredovisning , s. 62 not 109. Arbetsförmedlingen (2019), Årsredovisning , s. 35, tabell 4.1, not 75. 325Det kan skilja på decimalen; exempelvis anges andelen kvinnor i arbete eller studier efter etableringsuppdraget både till , samt . 2019/20:1 utg.omr. 14, s. 32 tabell 4.7. Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Öppen utfrågning om för Offentlig utfrågning om rapporten – Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Digital offentlig utfrågning om sjukdomen ME/CFS och infektions- Nyheter i sociala medier – en forskningsöversikt av användning och effekter ur ett medborgarperspektiv Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den offentliga utfrågning om precisionsmedicin Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Sårbarheter och mot- ståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och Utvärdering av penningpolitik 2015–2020 Evaluation of the Riksbank’s Monetary Policy 2015–2020 Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken