rfr · H90WRFR13 · 2022-05-19 00:00:00 — En positiv konsekvens är att marinen genom samarbetet med andra länder erhållit kunskaper som varit svåra, nästintill omöjliga att få enbart genom att 201Minnesanteckningar från möte . 202Minnesanteckningar från möte . 203Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 204Minnesanteckningar från möte . 205FOI (2013), militära bidrag till Operation 2013, s. 27–28. 206Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . Insatserna har bidragit till att marinen behövt förstå andra nationers doktriner, förändrat de egna samt ökat sin interoperabla förmåga.207 3.3.2 operativa ramvillkor påverkades inte Försvarsmakten uppger att insatsen i inte har förändrat Försvarsmaktens organisation när det gäller operativa ramvillkor.208 Även marinchefen menar att insatsorganisationen för marinen egentligen inte har påverkats av de internationella insatserna, trots att marinen har stående förband och en ständig beredskap.209 3.3.3 Övningar ersattes med medverkan i insatsen Försvarsmakten uppger att det nationella övningsprogrammet fortsatte under insatsen i . Dock deltog inte de fartyg som befann sig i insatsen. Det medförde en viss sänkning i förmågan att öva ledning och underhåll då var ianspråktagen av ME 02–03. Fördelen var emellertid att fartygen i stor utsträckning bemannades med ordinarie besättningar, som alltså deltog i en skarp insats i stället för att öva.210 I en framgår att beslutet att rotera personal i insatsen var baserad på en önskan om att öka antalet svenska soldater som skulle få erfarenheter och kunskaper från insatsen.211 Detta betyder att en viss tillfällig sänkning av övningsförmågan nationellt inte bedömdes påverka den framtida nationella militära förmågan. Insatsen i har inte inneburit några större förändringar av nationella utbildningar enligt Försvarsmakten. Erfarenheter från att borda andra fartyg har implementerats i utbildningen av bordningsstyrkor, men det kan enligt Försvarsmakten ses som en naturlig del av arbetet med att omhänderta erfarenheter.212 Kontingentschefen för bedömer att bordningsförmågan har ökat nationellt i och med insatsen i Somalia.213 Enligt marinchefen har utbildningen och kunskapen hos personalen utvecklats genom att bl.a. inkludera utbyte med andra nationer.214 3.3.4 Viss materiel slets hårt och behövde mer underhåll Försvarsmakten framhåller att de korvetter som deltog i ME01 modifierades för att kunna fungera i varmare klimat. 207 Minnesanteckningar från möte . 208 Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 209 Minnesanteckningar från möte . 210 Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 211 FOI (2015), Bilateralt samarbete på rätt köl – Svenska och nederländska styrkors integrering i EU Naval Operation , 2015, s. 32. 212 Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 213 Minnesanteckningar från möte . 214 Minnesanteckningar från möte . ventilation och kylsystem.215 Även kontingentschefen för menar att viss materiel behövde anpassas till hettan och den högre salthalten i havet i insatsområdet.216 Försvarsmakten uppger vidare att satellitkommunikation och viss sambandsutrustning för att kunna kommunicera med andra nationers fartyg tillfördes. Både korvetterna och stödfartyget utrustades med tunga kulsprutor. Huvuddelen av den installerade materielen är kvar och fyller en funktion även nationellt.217 Att materielen som skulle användas i insatsen behövde modifieras framgår även av en av vilken det framgår att det krävdes ett omfattande arbete för att utveckla örlogsfartyget så att hon kunde agera som oceangående patrullfartyg och ledningsfartyg för en multinationell stab i Operation Atalanta.218 Inför ME02-insatsen köpte Försvarsmakten in det Natosystem som används för överföring av positioner för exempelvis fartyg eller misstänkta objekt. Emellertid lyckades man dock inte få systemet att fungera under ME02- eller ME03-insatsen.219 Utöver modifieringen av materiel behövde enligt en tidigare befälhavare bl.a. filter och ventilation mycket underhåll på grund av sand, stark hetta och havssalt.220 Även kontingentschefen för framhåller att materielen slets mer under insatsen i So- malia än i , vilket hanterades med kortare underhållsintervaller.221 Materielen har enligt marinchefen slitits under insatserna för att den har använts mer än vad som är brukligt när den används i . Det har enligt hennes bedömning varit bra eftersom materielen ofta mår bra av att användas. Marinchefen uppger också att i princip motsvarande slitage skulle ha uppstått om materielen använts i lika stor omfattning nationellt. Under de internationella insatserna har materielen fungerat bra och det har varit relativt få haverier.222 Enligt Försvarsmakten har inga förändringar när det gäller riktlinjer för hur ledarskap ska utövas eller utformningen av ledarskapsutbildningar skett till följd av insatsen i Somalia.223 Att delta i internationella insatser som den i är utvecklande för ledarskapsförmågan enligt kontingentschefen för . Den som för befäl i skarpa lägen över grupper med olika nationaliteter behöver vara lyhörd och anpassa sitt ledarskap för att förmå soldaterna att lösa sina uppgifter på ett bra 215Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 216Minnesanteckningar från möte . 217Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 218FOI (2013), militära bidrag till Operation 2013, s. 22 med referens till Skeppström et al. (2013), Erfarenheter från Försvarsmaktens deltagande i Operation 2009–2010. 219FOI (2013), militära bidrag till Operation 2013, s. 46. 220Minnesanteckningar från möte . 221Minnesanteckningar från möte . 222Minnesanteckningar från möte . 223Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . Man behöver också som officer bli mer ödmjuk i sitt ledarskap när man ställer krav på sina underställda att ta verkliga risker än under övning i . Ledarna som varit ute i en internationell insats utvecklas därmed och uppfattas också bli mer smidiga och inlyssnande.224 Genom att delta i internationella insatser som den i bedömer ma- rinchefen att ledare inom Försvarsmakten återigen fått egna erfarenheter av självledarskap i skarpa insatser, vilka liknar de erfarenheter som ledare fick 3.3.6Personalförsörjningen för sjöstridskrafterna påverkades Insatser med sjögående förband har enligt Försvarsmakten fördelen att de i huvudsak bemannas av ordinarie besättningar, med tillförda förstärkningar. Insatsen i medförde därför ingen resurskonflikt ur ett bemanningsperspektiv.226 Försvarsmakten framhåller att de första tre rotationerna (ME01–03) ägde rum före det att värnplikten lades vilande och reformen som innebar att Försvarsmakten skulle bemannas med i huvudsak tillsvidareanställda soldater och officerare. Den första rotationen (ME01) bestod av hälften befintlig personal (tillsvidareanställd). De efterföljande två rotationerna (ME02–03) bemannades med en tredjedel befintlig personal. För de två sista rotationerna (ME04– 05)som genomfördes efter värnplikts- och personalreformen i Försvarsmakten utgjordes så gott som hela kontingenten av befintlig personal.227 Enligt en var en svårighet under planeringsprocessen inför insatsen i bristen på personal på olika nivåer inom Högkvarteret.228 3.3.7 Infrastruktur på land behövdes som stöd Försvarsmakten uppger att sambandssystemen modifierades på de fartyg som ingick i insatsen i . System modifierades för att kunna kommunicera mellan fartyg i styrkan samt från ledningsfartygen även med det operativa högkvarteret i . Sjukvårdsutrustningen ombord kompletterades också för insatsen. Försvarsmakten framhåller att från början är konstruerad för att uppträda långt bort från . Fartyget gjorde under sina första flera utbildningsexpeditioner och åkte flera varv runt jorden. Därför var behovet av större modifieringar lågt i samband med insatsen i Somalia.229 224Minnesanteckningar från möte . 225Minnesanteckningar från möte . 226Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 228FOI (2013), militära bidrag till Operation 2013, s. 29. 229Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . Marinchefen menar att det under en marin insats behövs ett stöd på land. Under insatsen i (ME01) inträffade t.ex. haveri på ett fartyg som krävde reparation på land.230 När det gäller insatsens påverkan på infrastrukturen uppger kontingentschefen för att Försvarsmaktens utveckling och användning av sambandssystem som kommunikation via satellit har påskyndats där detta är nödvändigt genom att deltagit i insatser som den i Somalia.231 3.3.8 Den konceptuella interoperabiliteten har ökat Försvarsmakten lyfter fram att den svenska marinen för den första ME-insatsen var långt inne i en internationalisering. Detta har inneburit en s.k. Nato PARP232-anpassning och även operativ validering mot de av Natos metoder som tillämpas inom multinationella styrkor och även av EU. Att det var möjligt att delta i insatsen i och under två av ME-insatserna även leda den multinationella EU-sjöstyrkan med ingående fartyg, helikoptrar och flygplan är enligt Försvarsmakten snarare ett resultat av att interoperabiliteten redan var utvecklad. Under några av ME-insatserna samverkade styrkan med spaningsflyg från den svenska , något som också var till nytta för Försvarsmaktens nationella förmåga att samverka operativt med . När det gäller den konceptuella interoperabiliteten framhåller Försvarsmakten att svenska styrkechefer under ME02 och ME04 ledde hela EU- sjöstyrkan. Denna erfarenhet har ökat den konceptuella förståelsen för interoperabilitet även på den högre taktiska nivån.233 samverkan med i ME03–05-insatserna visade att interoperabiliteten fungerade mellan länderna. I insatsen i accepterade svenskarna för- och nackdelar med arbetssätt, enligt kontingentschefen för . Resultatet blev en mycket effektiv och lyckad insats tillsammans med Nederländerna.234 Behovet av flexibilitet illustreras även när det gäller att lösa konkreta praktiska problem. Eftersom inte är medlem av Nato får Försvarsmakten t.ex. inte alltid tillgång till de som bl.a. behövs för att kommunicera med Natoländers system. En Force Commander i menar att det dock brukar lösa sig, men att det kräver speciallösningar som ibland är krångliga att få till stånd.235 230Även under insatserna i –2007 då framför allt den tekniska tjänsten erfordrades krävdes reparationer på land. Minnesanteckningar från möte . 231Minnesanteckningar från möte . 232Planning and Review Process (PARP), dvs. Natos Partnerskap för freds planerings- och översynsprocess. 233Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 234Minnesanteckningar från möte . 235Minnesanteckningar från möte . Insatsen i är enligt Försvarsmakten ett bra exempel på hur genom att bidra med en kvalificerad förmåga inte bara bidrar till att lösa uppgiften för den enskilda insatsen utan även ges fördelar i det multinationella samarbetet.236 Försvarsmakten pekar på att ytterligare en fördel med det svenska deltagandet i insatsen i var att det ordinarie förbandet i huvudsak fick tillämpa och pröva sin uppgift i skarp miljö och också få bekräftat att den stod sig väl.237 Flygvapenchefen framhåller att insatsen i sammantaget var mycket betydelsefull för Försvarsmaktens och flygvapnets självtillit och syn på sig själv som en professionell organisation. Det blev också ett kvitto på att flygvapnet utvecklat sin verksamhet i rätt riktning och att man skulle fortsätta på den inslagna vägen.238 Även kontingentschefen för menar att erfarenheterna från Libyeninsatsen gjort flygvapnet bättre ur ett nationellt perspektiv. Det är mycket mer givande att delta vid en verklig operation än att enbart öva. Försvarsmakten hade vid en övning aldrig lyckats identifiera de problem som uppstod och behövde hanteras i samband med insatsen i . Detta trots att också deltar i flera av de mest avancerade internationella flygövningar som genomförs.239 3.4.1 Doktrinen påverkades av samarbetet med Nato Försvarsmakten uppger att Libyeninsatsen inte förändrat den militära doktrinen.240 Enligt kontingentschefen för är flygvapnet doktrinärt anpassat för internationella luftinsatser via Natos Combined Joint Task Force-koncept241. Detta skulle kunna vara ett problem i förhållande till den svenska doktrinen för luftoperationer, men kontingentschefen bedömer att det i praktiken inte innebär några stora problem då Natokonceptet inte är så specifikt utan väldigt övergripande.242 pekar arméchefen på att de erfarenheter som gjorde genom att delta i insatsen i påverkade svenska doktriner på ett påtagligt sätt genom det nära samarbetet med Nato.243 236Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 238Minnesanteckningar från möte . 239Minnesanteckningar från möte . 240Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 241En gemensam insatsstyrka. 242Minnesanteckningar från möte . 243Minnesanteckningar från möte . Försvarsmakten uppger att insatsen i inte förändrat Försvarsmaktens organisation när det gäller operativa ramvillkor, dvs. kraven på förmåga för operativ nivå vid en angiven tidpunkt.244 Kontingentschefen för framhåller att erfarenheterna från insatsen i förvaltats på individnivå snarare än på organisationsnivå.245 3.4.3 Påverkan på nationella övningar och utbildningar Nationella övningar påverkades tillfälligt Flygvapnet deltar regelbundet i övningar tillsammans med andra länder. Det nordiska samarbetet är väl utvecklat. Samarbetet är särskilt fördjupat med och . Flygvapenchefen framhåller att medan de internationella övningarna har fokus på komplexa flygscenarier i luften har de flygvapenövningar som genomförs nationellt utöver flygscenarier också fokus på bassäkerhet och logistik. Att hela kedjan fungerar är helt avgörande för att Försvarsmakten och flygvapnet ska fungera om blir angripet.246 Försvarsmakten uppger att insatsen i påverkade sättet att öva den nationella förmågan för insatsen då de förbandsdelar som ingick i insatsen inte kunde öva hemma i . De nationella övningarna blev därför mindre omfattande än vad de annars hade varit. Insatsen ledde också till en lägre tillgänglighet till flygplan och flygtid i Sverige.247 Även ledningssystemchefen beskriver att den flygtaktiska staben inte kunde öva nationellt försvar som insatsen i pågick.248 Utöver detta har flygvapnet enligt hennes övergripande bedömning inte påverkats negativt av insatsen i på när det gäller övning och utbildning eftersom flygvapnet är ständigt insatt och för att insatsen i liknar flygvapnets nationella insatser.249 Se avsnitt 4.3. Liten påverkan på nationell utbildning Försvarsmakten bedömer inte att deltagande i Libyeninsatsen inneburit några större förändringar när det gäller utformningen av Försvarsmaktens nationella utbildningar.250 Flygvapenchefen framhåller att de erfarenheter man fick med sig från i den andra rotationen var viktiga och bl.a. har påverkat spaningsutbildningen. När det gäller erfarenheter från luftförsvaret i den första rotationen påverkade dessa inte utbildningen i någon större omfattning.251 244Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 245Minnesanteckningar från möte . 246Minnesanteckningar från möte . 247Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 248Minnesanteckningar från möte . 250Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 251Minnesanteckningar från möte . 3.4.4 Materiel för underrättelse behövde återställas När det gäller behovet av att anpassa eller återställa materiel som använts vid insatsen i för att kunna användas i och dess närområde, uppger Försvarsmakten att de flygplan som ingick i insatsen sedan uppsättandet av Nordic Battlegroup (NBG 08) till stor del redan var anpassade för att kunna ingå i internationella insatser. Det krävdes inte heller någon återställning av materielen.252 Ledningssystemchefen gör emellertid en annan bedömning när det gäller viss materiel. Försvarsmakten hade inte dimensionerat materiel för insatsen i , och det tog sedan tid att återställa materielen efter insatsen för att återfå underrättelse- och spaningsförmågan nationellt.253 Insatsen i innebar även att flygvapnet uppmärksammades på olikheter när det gäller standarden för flygbränsle. Av tekniska skäl kunde de svenska Jasplanen inte flygas på samma bränsle som plan från andra länder, t.ex. som också deltog i insatsen.254 Det tog enligt flygvapenchefen att skaffa fram en tillsats och få till en bra blandning av flygbränslet till de svenska planen. (Se även avsnitt 3.4.7.) Förmågan att kunna lufttanka de svenska planen blev också en ögonöppnare i och med Libyeninsatsen.255 Flygvapenchefen framhåller att deltagande i Libyeninsatsen var mycket utvecklande ur ledarskapssynpunkt. I insatsen deltog många länder förutom , bl.a. och . Även om svenska officerare har en mycket god ledarskapsgrund att stå på var det nyttigt att vara i en miljö med samarbetspartner som i vissa delar hade andra grundvärderingar, t.ex. när det gäller synen på och behandlingen av soldater/underordnade och kvinnor samt kraven på säkerhet när man hanterade skarpa vapen. I denna miljö behövde man visa respekt och söka gemensamma lösningar som man också behövde ha integritet nog att inte ge med sig i frågor där det inte fanns utrymme för kompromisser. Ett exempel där inte kompromissade var säkerheten kring hur man hanterar skarp ammunition. Andra utmaningar när det gällde ledarskap var att få alla i den egna kontingenten att ha rätt inställning och förstå att insatsen var skarp, trots att omgivningen på var fredlig. Detta kunde ibland vara svårt i förhållande till en del av personalen som inte själva deltog aktivt i flyguppdrag.256 252Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 253Minnesanteckningar från möte . 254Svenska Jas är byggt av kompositmaterial medan andra länders plan är gjorda i aluminium. De plan som ska landa på hangarfartyg behöver tankas med bränsle som inte är konduktivt (leder ström) för att minska brandrisken ombord. Detta fungerar för plan av aluminium då planet självt kan leda den ström som krävs för att planet ska fungera. Jas å sin sida behöver konduktivt bränsle som leder ström eftersom planet är tillverkat av komposit som inte leder ström. Minnesanteckningar från möte . Det kan även finnas skillnader när det gäller bränslets beskaffenhet också mellan flygplan som tillhör respektive US Airforce. Minnesanteckningar från möte . 255Minnesanteckningar från möte . En stor andel av piloterna i flygvapnet hade efter Libyeninsatsen 2011 varit i strid. En tidigare insats- och produktionschef bedömer att detta medfört att såväl de enskilda piloternas förmåga att hantera skarpa situationer som ledarskapet i Försvarsmakten utvecklats mycket på ett individuellt plan som ett resultat av det.257 3.4.6 Personalens erfarenheter positiva för nationella förmågan All personal som deltog i insatsen i var fast (tillsvidare) anställd personal i Försvarsmakten. Insatsen var jämförelsevis kort, totalt mindre än och omfattade ett förhållandevis litet antal personer. Enligt Försvarsmakten medförde detta positiva konsekvenser eftersom erfarenheterna man fick i samband med insatsen fanns kvar inom det egna förbandet även efter att insatsen avslutats.258 Ett problem när det gäller erfarenheterna från , enligt kontingentschefen för , är att det främst var piloter och fototolkar som verkligen upplevde att de deltagit i krig och som fått med sig de viktigaste erfarenheterna. Personal under insatsen som arbetat på den italienska basen , som insatsen utgick från, fick inte samma erfarenheter. Inom ramen för insatsen skapade detta slitningar då olika delar av kontingenten inte upplevde allvaret på samma sätt.259 Spaningsuppdraget i krävde enligt flygvapenchefen fler fototolkar varför denna personalkategori växte. Men även om det blev fler fototolkar uppger flygvapenchefen att personalförsörjningssituationen var svår när det gäller denna grupp eftersom det krävs spetskompetens och högpresterande anställda som även efterfrågas utanför Försvarsmakten. Många fototolkar har därför lämnat Försvarsmakten och Försvarsmakten behöver utbilda nya.260 3.4.7Infrastruktur: Nationella kommunikationsnätverk påverkades För att kunna säkerställa att flygplanen skulle få rätt sorts drivmedel behövde särskilda svenska drivmedelsanordningar tillföras basen i Sigonella. (Se avsnitt 3.4.4.) I övrigt uppger Försvarsmakten att erfarenheterna från insatsen inte lett till att några större systemförändringar genomförts när det gäller den nationella infrastrukturen.261 var långt framme i en internationell jämförelse när det gällde att utveckla taktiska datalänkar och tog då fram egna system. Det ökade samarbetet med andra länder ledde dock till att man beslutade att överge de system man själv utvecklat, trots att de var tekniskt mer 257Minnesanteckningar från möte . 258Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 259Minnesanteckningar från möte . 260Minnesanteckningar från möte . 261Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . avancerade, och ersätta dem med ett amerikanskt datakommunikationsnätverk eftersom de svenska systemen inte var interoperabla med andra länders sy- som det amerikanska datakommunikationsnätverket och kryp- terad radio utvecklats och fungerar tillsammans med andra länders materiel blev behovet av Natos kryptonycklar tydligt i Libyeninsatsen.262 3.4.8 Flyget konceptuellt interoperabelt Försvarsmakten bedömer att kvaliteten var hög på den fotospaning som de svenska förbanden genomförde inom ramen för insatsen i . Detta ledde till ett stort intresse från andra nationer att säkerställa interoperabilitet med de svenska förbanden. Behovet av ett väl fungerande samband (kommunikation) mellan de olika nationer som medverkade i insatsen bidrog också till att gavs tillgång till vissa sambandssystem, som tidigare endast Natoländer haft. Både det ökade samarbetet med andra länder och tillgången till sambandssystem har enligt Försvarsmaktens bedömning haft en positiv inverkan även på den nationella förmågan.263 Flygvapenchefen framhåller att flygvapnet till sin natur är mer internationellt än t.ex. armén. Förflyttning är t.ex. mycket lättare för flyget än för armén, vilket påverkar synen på interoperabilitet och hur långt man som vapenslag behöver gå i detta arbete.264 Även kontingentschefen för instämmer men konstaterar att flygvapnet i samverkan med andra länder har större svårigheter med den tekniska interoperabiliteten än armén medan den konceptuella fungerar utmärkt.265 Försvarsmaktens övergripande bedömning av insatsen i är att resurskonflikterna i 01–03-insatserna som utgjordes av ett underrättelseförband fick negativa konsekvenser för de nationella behoven genom att påverka både beredskap, övning och utbildning. Det var en anledning till att insatsen inriktades mot en annan förbandstyp, nämligen ett skyttekompani. Nyttan för egen operativa förmåga av att delta i den FN-ledda insatsen i ligger enligt Försvarsmakten i de fördjupade kontakterna med nationer som vill kunna ha ett nära operativt samarbete med om hamnar i krig.266 Insatschefen uppger att Försvarsmakten har lärt sig att implementera sina kunskaper på taktisk nivå i skarpt läge genom underrättelsebataljonen ISR (Intelligence, Surveillance, and Reconnaissance) i Mali.267 262 Minnesanteckningar från möte . 263 Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 264 Minnesanteckningar från möte . 265 Minnesanteckningar från möte . 266 Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), samt uppgifter från Försvarsmakten , PM FM2021-11200:1. 267 Minnesanteckningar från möte . Eftersom förutsättningarna i form av motståndare och terräng som i t.ex. skiljer sig från vad som sannolikt kan bli aktuellt vid ett väpnat angrepp på är erfarenheter från de stridsupplägg som används under sådana insatser mindre tillämpbara i , enligt tidigare stf. Däremot kan man tillämpa nya erfarenheter när det gäller vapenhantering.268 Även kontingentschefen för 03 menar att det finns få erfarenheter från Minusma som direkt kan överföras till den nationella kontexten eftersom sammansättningen av förband m.m. i insatsen inte har någon motsvarighet nationellt.