rfr · H90WRFR13 · 2022-05-19 00:00:00 — Insatschefen bedömer att den metodik som utvecklats inom INS ERF är bra men att det är utmanande att få in erfarenheterna i t.ex. planeringsprocesserna för resurser. Att man lyckas med att få in erfarenheterna i dessa längre, strategiska processer är viktigt bl.a. för att Försvarsmakten och statsmakterna ska kunna göra medvetna val och prioriteringar. Här behövs ett utvecklingsarbete för att bättre på att ta tillvara och beakta erfarenheterna i resursplaneringen.433 Marinchefen framhåller att systemet som förvaltas av Sjöstridsskolan är ändamålsenligt och möjliggör för marinen att på ett systematiskt sätt dokumentera erfarenheter. Det finns en röd tråd i systemet och det är lätt att använda och skriva ned erfarenheter. Däremot anser marinchefen att marinen har förbättringspotential i hur erfarenheterna implementeras. Det är svårt att få till en 430 FOI (2016), Bilaga 1 till skr. FOI-2015-1631, Det är på riktigt nu! Hur det svenska Isafdeltagandet har påverkat Försvarsmakten, s. 30. 431 , hemliga krig. 432 Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 433 Minnesanteckningar från möte . smidig, fungerande rutin utan att det blir administrativt krångligt.434 Utöver marinens avvikelsehanteringssystem (DA-rapporteringen) har marinen även andra centrala system, t.ex. sjösäkerhetsledningssystem.435 System för att lättare kunna använda erfarenheterna i planeringen av marinens övningar m.m. håller på att införas, enligt insatschefens rådgivare.436 Arméchefen uppger att armén har en muntlig tradition att dela med sig av erfarenheter från internationella insatser där kunskap överförs i samband med att man löser de uppgifter man ställs inför. Arméchefen bedömer att det skulle kunna vara bra att ha ett mer strukturerat system för att omhänderta erfarenheter, men understryker att det måste vara ändamålsenligt och komma till nytta i verksamheten.437 Även en tidigare chef på stabsavdelningen bedömer att borde utveckla förmågan att ta tillvara de erfarenheter som gjorts. Utöver att en hemroterande kontingent rapporterar till den kontingent som ska åka iväg på en internationell insats bedömer han att det saknas systematik i arbetet. Det är t.ex. oklart vad som händer med INS ERF ANA:s rapporter och hur de används.438 En bataljonschef uppger att underrättelsebataljonen inte har haft något formellt system för erfarenhetshantering. Insatserna i och blir en del av verksamheten, som utvecklas kontinuerligt. Bataljonen och INS ERF har ett växelvist utbyte av erfarenheter som enligt bataljonschefen fungerar väl.439 I arbetet med uppföljningen har frågan lyfts om hur erfarenheter från de internationella insatser som deltagit i ska förvaltas på bästa sätt för den händelse framgent i lägre utsträckning än tidigare kommer att delta i internationella insatser. Detta kan vara betydelsefullt för att värdefulla erfarenheter som gjorts inte ska gå förlorade.440 434Minnesanteckningar från möte . 435Minnesanteckningar från möte . 436Minnesanteckningar från möte . 437Minnesanteckningar från möte . 438Minnesanteckningar från möte . 439Minnesanteckningar från möte . 440Uppgift från , förste analytiker vid , . Betänkande 2014/15:FöU7 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal, riksdagsskrivelse 2014/15:132. Proposition 1992/93:254 Svenskt deltagande i av beslutade insatser för säkerställande av fred i f.d. , betänkande 1992/93:UU35, riksdagsskrivelse 1992/93:429. Proposition 1993/94:244 Utbildning för fredsbevarande verksamhet. Proposition 1995/96:12 Totalförsvar i förnyelse, betänkande 1995/96:FöU1. Proposition 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse – etapp 2, betänkande 1996/97:FöU1 försvarspolitik mot . Proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret, betänkande 1999/2000:FöU2, riksdagsskrivelse 1999/2000:168. Proposition 2001/02:60 Svenskt deltagande i en multinationell säkerhetsstyrka i , betänkande 2001/02:UFöU2 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i , riksdagsskrivelse 2001/02:140. Proposition 2001/02:179 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell styrka i , betänkande 2001/02:UFöU3, riksdagsskrivelse 2001/02:323. Proposition 2002/03:21 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i , betänkande 2002/03:UFöU1, riksdagsskrivelse 2002/03:71. Betänkande 2003/04:UU8 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i , riksdagsskrivelse 2003/04:100. Proposition 2003/04:71 Fortsatt svenskt deltagande i en internationell säkerhetsstyrka i , betänkande 2003/04:UFöU2, riksdagsskrivelse 2003/04:245. Proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar, betänkande 2004/05:FöU4 Sekretess för risk- och sårbarhetsanalyser och betänkande 2004/05:FöU5 försvarspolitik 2005–2007, riksdagsskrivelse 2004/05:143. Proposition 2005/06:34 Utökat svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i , betänkande 2005/06:UFöU1, riksdagsskrivelse 2005/06:83. Proposition 2006/07:83 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i , betänkande 2006/07:UFöU3, riksdagsskrivelse 2006/07:192. Proposition 2008/09:69 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF), betänkande 2008/09:UFöU1, riksdagsskrivelse 2008/09:146. Proposition 2008/09:108 Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats utanför , betänkande 2008/09:UFöU3, riksdagsskrivelse 2008/09:190. Proposition 2008/09:140 Ett användbart försvar, betänkande 2008/09:FöU10 Försvarets inriktning, riksdagsskrivelse 2008/09:292. Proposition 2009/10:38 Fortsatt svenskt deltagande i internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF), betänkande 2009/10:UFöU1, riksdagsskrivelse 2009/10:60. Proposition 2009/10:84 Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats utanför (Operation ), betänkande 2009/10:UFöU3, riksdagsskrivelse 2009/10:196. Proposition 2009/10:160 Modern personalförsörjning för ett användbart försvar – vissa frågor om Försvarsmaktens personal. Proposition 2010/11:35 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF), betänkande 2010/11:UFöU1, riksdagsskrivelse 2010/11:108. Proposition 2010/11:111 Svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i , betänkande 2010/11:UFöU3, riksdagsskrivelse 2010/11:207. Proposition 2010/11:127 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i , betänkande 2010/11:UFöU4, riksdagsskrivelse 2010/11:308. Proposition 2011/12:5 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i , betänkande 2011/12:UFöU1, riksdagsskrivelse 2011/12:3. Proposition 2011/12:29 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF), betänkande 2011/12:UFöU2, riksdagsskrivelse 2011/12:81. Proposition 2011/12:86 En effektivare försvarslogistik, betänkande 2011/12:FÖU9, riksdagsskrivelse 2011/12:291. Proposition 2012/13:41 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF), betänkande 2012/13:UFöU1, riksdagsskrivelse 2012/13:130. Proposition 2012/13:66 Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats (Operation ), betänkande 2012/13:UFöU2, riksdagsskrivelse 2012/13:162. 2021/22:RFR13 REFERENSER Proposition 2012/13:173 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , betänkande 2012/13:UFöU4, riksdagsskrivelse 2012/13:291. Proposition 2013/14:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF) och framtida deltagande i Natos utbildningsinsats (RSM) i , betänkande 2013/14:UFöU1, riksdagsskrivelse 2013/14:129. Proposition 2013/14:189 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , betänkande 2013/14:UFöU2, riksdagsskrivelse 2013/14:335. Proposition 2014/15:14 Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation (), betänkande 2014/15:UFöU1, riksdagsskrivelse 2014/15:72. Proposition 2014/15:68 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , betänkande 2014/15:UFöU3, riksdagsskrivelse 2014/15:184. Proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016– 2020, betänkande 2014/15:FöU11, riksdagsskrivelse 2014/15:251. Proposition 2015/16:12 Bättre möjligheter till finansiering av luftfartyg, betänkande 2015/16:CU5 och betänkande 2015/16:FöU14. Proposition 2015/16:122 Deltagande med väpnad styrka i utbildning utomlands, betänkande 2015/16:FöU14, riksdagsskrivelse 2015/16:247. Proposition 2015/16:119 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , betänkande 2015/16:UFöU3, riksdagsskrivelse 2015/16:231. Proposition 2015/16:152 Samförståndsavtal om värdlandsstöd, betänkande 2015/16:UFöU4, riksdagsskrivelse 2015/16:257. Proposition 2016/17:128 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , betänkande 2016/17:UFöU3, riksdagsskrivelse 2016/17:310. Proposition 2016/17:177 Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation (), betänkande 2016/17:UFöU5, riksdagsskrivelse 2016/17:311. Proposition 2017/18:180 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , betänkande 2017/18:UFöU4, riksdagsskrivelse 2017/18:395. Proposition 2018/19:69 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , betänkande 2018/19:UFöU3, riksdagsskrivelse 2018/19:255. Proposition 2019/20:29 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , betänkande 2019/20:UFöU3, riksdagsskrivelse 2019/20:94. Proposition 2019/20:86 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i , betänkande 2019/20:UFöU4, riksdagsskrivelse 2019/20:324. Proposition 2019/20:110 Operativt militärt stöd mellan och , betänkande 2019/20:UFöU5, riksdagsskrivelse 2020/21:3. Proposition 2020/21:30 Totalförsvaret 2021–2025, betänkande 2020/21:FöU4, riksdagsskrivelse 2020/21:135–136. Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen , betänkande 2021/22:FöU1 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, riksdagsskrivelse 2021/22:93–95. Proposition 2021/22:22 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , betänkande 2021/22:UFöU1, riksdagsskrivelse 2021/22:102. Skrivelse 2021/22:63 om att bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka arméstridskrafterna. Yttrande 1992/93:FöU7y Svensk frivillig fredsstyrka. SOU 1976:64 Försvarsmaktens centrala ledning. SOU 2017:16 samlade engagemang i –2014. SOU 2018:7 Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov. Lagen (1994:588) om utbildning inom ramen för internationellt samarbete. Lagen (2003:169) om väpnad styrka för tjänstgöring utomlands. Lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och . Luftfartslagen (2010:500). FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2001), 1816 (2008), 1838 (2008), 1846 (2008), 1851 (2008), 1897 (2009), 1918 (2010), 1950 (2010), 1976 (2011), 2021/22:RFR13 REFERENSER 2015 (2011), 2018 (2011), 2020 (2011), 2039 (2012), 2077 (2012), 2125 (2013), 2184 (2014), 2246 (2015) och 2316 (2016). Rådets gemensamma åtgärd 2008/851/GUSP av om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför , EUT L 301/33, 12.11.2008. Rådets beslut /907/Gusp av om ändring av gemensam åtgärd 2008/851/Gusp om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför , EUT L 322/27, 9.12.2009. Rådets beslut /766/Gusp av om ändring av gemensam åtgärd 2008/851/Gusp om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför , EUT L 327/49, 11.12.2010. Rådets beslut /174/Gusp av om ändring av gemensam åtgärd 2008/851/Gusp om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför , EUT L 89/69, 27.3.2012. Rådets beslut /827/Gusp av om ändring av gemensam åtgärd 2008/851/Gusp om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför , EUT L 335/19, 22.11.2014. Rådets beslut /2082/Gusp av om ändring av gemensam åtgärd 2008/851/Gusp om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför , EUT L 321/53, 29.11.2016. United Nations Peacekeeping Operations Principles and Guidelines (2008). , (2013). Ett krig här och . , (2001). Svenskt militärt ledarskap vid internationella insatser, studierapport 6052. , (2020). Notes on Military Capability Concepts and Their Relevance for Analysis of System Characteristics. , (Ed.) (2016). European Participation in International Operations. The Role of strategic Culture. Ds 2017:66 Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Ds 2019:8 Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025. , (2014). Gender, Military Effectiveness, and Organizational Change. The Swedish Model. FOA (1998), Lessons Learned vid internationella insatser – Begrepp, motiv, metoder (FOA-R--98-00928-201), , F. , A. Rindstål, P. FOI (2002), Marinens lessons learned-process, , . FOI (2008), Förutsättningar för att verka internationellt – slutrapport från temaområde människan i NBF 2004–2008, , . FOI (2009), Utveckling av Insatsledningens Lessons Learned-process, , . FOI (2012), Internationella insatser i – En analys av den militära kampanjen mot Gaddafis regim, , , , . FOI (2013), militära bidrag till Operation 2013, , , , . FOI (2015), Bilateralt samarbete på rätt köl – Svenska och nederländska styrkors integrering i EU Naval Operation , 2015, Harriman, , , . FOI (2016), Bilaga 1 till skr. FOI-2015-1631 Det är på riktigt nu! Hur det svenska Isaf-deltagandet har påverkat Försvarsmakten. FOI (2020), Synergies Between Military Missions in , , , , . FOI (2021), Studie om träningsvärde simulator JTAC – Behovsinventering och möjliga lösningar, , , , J., , , , M., , P., Tooloutalaie, N., , R., Woltjer, R., , J., , M. FOI (2021), interoperability with partners – Swedish lessons from international military missions, , , , . FOI Memo: 7670. , och , (2020), (Försvarshögskolan), Fort – och inte så fel, Starten av den första nordiska bataljonen (BA01) i . , (2017), Strategic Colonels – The Discretion of Swedish Force Commanders in –2013. Försvarshögskolan (2007), Uppdrag utland – Militära exempel från internationella uppdrag, Tillberg, . Försvarsmakten (1976), Ledarskap, fastställd av ÖB 1976. Försvarsmakten (2001), , OPIL J7. 2021/22:RFR13 REFERENSER Försvarsmakten (2007), Både och – en liten bok om dubbla uppgifter och framtidens försvar, . Försvarsmakten (2011), – Förband. Försvarsmakten (2016), Militärstrategisk doktrin 2016 – MSD 2016. Försvarsmakten (2020), Doktrin Gemensamma operationer. Försvarsmakten (2020), – Personaltjänst vid internationella insatser. Försvarsmakten (2021), Försvarsmaktens Strategiska Inriktning 2021–2030. Försvarsmakten (2021), Internationella militära insatser och deras konsekvenser för Försvarsmakten i ett nationellt perspektiv, FM2021-11200:3, . Försvarsmakten (2021), Underlag från Försvarsmakten i fråga om internationella insatser, FM2021-11200:1, . Report of the Secretary-General pursuant to the General 53/35(1999), The fall of [A54/59]. Regeringsbeslut, Fö2016/01252/MFI, Uppdrag till Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet om mönstring och grundutbildning med värnplikt, . Regleringsbrev för Försvarsmakten, . (2014). Försvaret – en utmaning för staten – Granskningar inom försvarsområdet 2010–2014, RiR 2014:8. (2021). Att bygga nationell försvarsförmåga – statens arbete med att stärka Arméstridskrafterna, RiR 2021:23. , (1997). : Death of a Nation. 224–225. Skeppström et al. (2013), Erfarenheter från Försvarsmaktens deltagande i Operation 2009–2010. , och , FOI (e-post 2021- 09-01). , , FHS (e-post ). , , FHS. , , FHS. , , FOI. , överstelöjtnant , chef internationella utbildningsenheten (IntUtbE). , överstelöjtnant , chef 2013–2017 och stf. chef för , . , generalmajor , chef 1995–1997. , överste , chef 2010–2011. , överste , chef . , överste , FS11, , generalsekreterare . , viceamiral , bl.a. insatschef 2016–2020. , generallöjtnant , bl.a. insatschef och produktionschef, generaldirektör . , överste , ME04. , överstelöjtnant , stf. chef för insatsstabens utvecklingsavdelning (INSS J7). , generallöjtnant , bl.a. insatschef 2012–2013 och produktionschef 2014–2017. , generalmajor , nuvarande insatschef (även FS24). , brigadgeneral , logistikchef, tidigare chef för och kontingentschef i . , överste , kontingentschef 03 och chef över det internationella mobila förbandet i inom Minusma. , generalmajor , chef för flygvapnet. , överstelöjtnant , chef för stabsavdelningen och tidigare bataljonschef. , generalmajor , chef för armén. , konteramiral , chef för marinen. , brigadgeneral , ledningssystemchef 2016–2021 och tjänstgörande vid Libyenoperationens ledningsstab. , överstelöjtnant , tidigare chef för i . , överstelöjtnant , bataljonschef underrättelsebataljonen Livregementets husarer. 2021/22:RFR13 REFERENSER , kommendörkapten , röjdykardivisionen, Fjärde sjöstridsflottiljen. , överstelöjtnant , bl.a. tidigare bataljonschef 2. , överstelöjtnant , tidigare bataljonschef 71:a bataljonen Södra skånska regementet. , professor , FHS. , förste analytiker , FOI. , hemliga krig. , Ökad oro i . , Ökad precision i attacker mot FN-svenskar i . SvD , Bara ett område kan försvaras. SvD , på knä efter kriget. Benämning på olika indelningar av arméförband efter storlek:441 •grupp: 5–10 soldater •pluton: 30–40 soldater •kompani: 150–200 soldater •bataljon: 600–900 soldater •brigad: 4 000–5 000 soldater. Doktrin – Svensk doktrin är i allmänhet inriktande och syftar till att på ett övergripande sätt styra och sätta mål för verksamheten på olika ledningsnivåer (strategisk och operativ). Doktrinen förklarar och förmedlar ett gemensamt förhållningssätt för den verksamhet som omfattas av det aktuella dokumentet.442 Begreppet doktrin betyder tydliggjord lära, i politiska och militära sammanhang med tillägg, som grundval för handling. Militärstrategisk doktrin (MSD) beskriver hur vi med våra tillgängliga resurser ska försvara . Doktrinen inriktar hur militära maktmedel ska användas för att uppnå de säkerhetspolitiska målsättningar som regering och riksdag fattar beslut om. MSD är förklarande och inriktande och ska främst ses som en kompass som i kombination med gott omdöme ska ge vägledning för Försvarsmaktens personal i försvaret av Sverige.443 Insatsförsvar innebär att militära styrkor kan sättas in i strid och vid andra krissituationer, oavsett om uppdraget är i eller utomlands, där en konflikt kan få konsekvenser även här hemma.444 En insats är ”att göra något för att åstadkomma den effekt som beskriver förändringar i förmåga, beteende eller attityder hos aktörer inom operationsmiljön”.445 Invasionsförsvar är benämningen på den uppbyggnad och struktur av den svenska försvarsmakten som var gällande fram t.o.m. den senare delen av . Invasionsförsvaret var uppbyggt och anpassat efter ett storskaligt och konventionellt väpnat angrepp från den tidigare stormakten Sovjetunionen.446 INS J7 ERF – sektionen för erfarenhetsanalys vid insatsstaben på Högkvarteret. arbetar ca 20 personer vid enheten, inklusive det stöd som 441RiR 2021:23, s. 16. 442Den anglosaxiska doktrintraditionen är mer preskriptiv och är ofta att likna vid det vi i den svenska försvarsmakten benämner reglementen. Minnesanteckningar från möte . 443Försvarsmakten (2016), Militärstrategisk doktrin – MSD 16. 444https:///sv/om-forsvarsmakten/darfor-finns-forsvarsmakten/vart- uppdrag/. 445Försvarsmakten (2020), Doktrin Gemensamma operationer, s. 97. 446https:///sv/ordlista/. BILAGA 1: CENTRALA BEGREPP Försvarsmakten får av FOI. Ungefär sex personer arbetar direkt med erfarenhetsanalys från internationella och nationella insatser, dvs. de skriver bl.a. slutrapporter från insatserna. Därutöver arbetar den största delen med att implementera erfarenheter och utveckla försvarsmaktsplaneringen.447 Interoperabilitet innebär förmåga att multinationellt kunna fungera effektivt tillsammans. Förmågan ska kunna uppnås genom att tjänster utbyts mellan och utnyttjas av system, militära enheter eller militära styrkor. Interoperabilitet uppnås genom en internationell standardiseringsprocess.448 Kontingent – Med kontingent menas det samlade svenska bidraget vid en internationell militär insats. En kontingent kan bestå av flera enheter ur flera organisationsenheter, alternativt av enskilda befattningshavare.449 Nationell militär förmåga – I denna uppföljning avses förmåga att med militära medel försvara landets oberoende och självständighet. NBG – Nordic Battlegroup, nordisk stridsgrupp. NBG byggde på konceptet för som i sin tur är en delmängd i EU:s militära snabbinsatskoncept (military rapid response concept).450 Operativ förmåga – Krigsförbandens krigsduglighet och Försvarsmaktens förmåga att använda krigsförbanden på ett ändamålsenligt sätt. Den operativa förmågan utgörs även av krigsförbandens sammantagna förmåga att lösa sina uppgifter vid höjd beredskap och då ytterst krig.451 Operativa ramvillkor är krav på förmåga för operativ nivå vid en angiven tidpunkt.452 447Minnesanteckningar från möte . 448https:///sv/ordlista/. 449Försvarsmakten (2020), – Personaltjänst vid internationella insatser, s. 12. 450Minnesanteckningar från möte . 451RiR 2021:23, s. 10 med hänvisning till Ds 2019:8, s. 144, 160 och 327. 452Försvarsmakten (2021), Försvarsmaktens Strategiska Inriktning 2021–2030, s. 28. Amfibie – Amfibie är den benämning som används för något som verkar både på land och i vatten.453 ASIFU – All Sources Information Fusion Unit, underrättelseenhet i Minusma. IED – Improvised Explosive Device. Det är improviserade sprängmedel/bomber som innehåller förstörande, dödliga ämnen eller skadliga pyrotekniska ämnen och/eller brandkemikalier.454 IntUtbE – Internationella utbildningsenheten vid Livgardet. ISAF – Assistance Force, en multinationell säkerhetsstyrka som verkade i . ISR – Intelligence, Surveillance, and Reconnaissance, underrättelser, övervakning och spaning. MINUSMA – Mission multidimensionnelle intégrée des Nations unies pour la stabilisation au /United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in , en fredsbevarande FN-mission i . MNLA – Mouvement national de de l'Azawad, vilket betyder nationella rörelsen för Azawads befrielse. Nordefco – Nordic Defence Cooperation är nordiskt försvarssamarbete där , , , och ingår.455 Numerär – Antalsmässigt eller till antalet. Reglemente – Ett reglemente är en bindande och beskrivande bestämmelse för hur en verksamhet ska genomföras inom Försvarsmakten. Reglementet kan även ange ett förhållningssätt för genomförandet av verksamheten.456 – Försvarsmaktens internationella centrum, som förbereder svenska och utländska officerare, poliser och civila tjänstemän för arbete i multinationella fredsoperationer inom ramen för EU, FN och Nato/PFF (Partnerskap för fred).457 UNPROFOR – United Nation Protection Force, i Bosnien. 453https:///sv/ordlista/. 454https:///sv/ordlista/. 455https:///. 456https:///sv/ordlista/. 457https://jobb.forsvarsmakten.se/sv/jobba-i-forsvarsmakten/verksamhetsomraden-ar- betsomraden-och-forband/forband/forsvarsmaktens-internationella-centrum-swedint/. Skriftliga frågor till Försvarsmakten Frågeformulärets disposition och svarsanvisningar Frågeformuläret består av tre delar: •insatsernas påverkan på den nationella förmågan med utgångspunkt i Natos DOTMLPF-I-modell Frågorna i del 1 och 2 avser var och en av de fem insatserna som listas ovan. Det innebär att Försvarsmakten behöver redovisa sina svar för varje insats separat och överväga de förhållanden som rådde för respektive insats. Vi är medvetna om att det kan vara svårt att särskilja en enskild insats påverkan i del 2. Svara i dessa fall med förändringar som skett under eller strax efter insatsen. Frågorna i del 2 och 3 önskar vi att ni besvarar utifrån Försvarsmaktens egen värdering. Detta innebär att svaren ska spegla hur Försvarsmakten bedömer hur den nationella förmågan påverkats av de internationella insatserna . I svaren får gärna exempel ges som underbygger den bedömning som Försvarsmakten gör.