rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — av avaktualisering hade högst grundskola. ut för män. ”Det finns anledning att misstänka att dessa lågutbildade individer helt lämnat arbetskraften, åtminstone tillfälligt.”178 Arbetsförmedlingen framhöll att en majoritet av de kvinnor som fått sin etableringsplan avslutad därför att maximal tid löpt ut eller för att de ansökt för sent, även hade låg utbildning. ”Detta ger en indikation på att vi behöver vidta särskilda åtgärder för att fånga upp dessa individer och undvika att de helt lämnar arbetskraften.”179 5.3 Hinder för utrikes födda kvinnor Det har kommit en del rapporter och forskningsöversikter som söker belysa hindren för nyanlända kvinnors etablering. framhöll i sin granskning 2015 om nyanländas etablering att kvinnors möjligheter att delta i arbetsplatsförlagda aktiviteter påverkades bl.a. av ohälsa, familjesituation samt utbildnings- och yrkesbakgrund. I granskningen refereras till studier som lyft de strukturella aspekterna bakom att kvinnor har ett lägre deltagande i arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik och att färre har ett instegs- eller nystartsjobb. Bland strukturella aspekter anges bl.a. typer av insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder kvinnorna, myndighetens bemötande, tillgången till barnomsorg, föräldraförsäkringens utformning samt diskriminering bland arbetsgivare.180 Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) ingick 2018 överenskommelsen ”Öppen förskola för språk och integration”. SKR har, utöver att kartlägga kommuners behov och sprida goda exempel, låtit sammanställa tillgänglig kunskap med fokus på förutsättningar som utgör hinder eller möjligheter för kvinnors etablering.181 Följande faktorer lyfts i kunskapsöversikten fram som mest avgörande: – erfarenheter och kompetens – hälsa och egenmakt 176 Statskontoret (2019:1), s. 62. 177 Arbetsförmedlingen (2017) Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering, s. 11. 178 Ibid., s. 11 f. 179 Ibid., s. 17. 180 RiR 2015:17, s. 111 f. 181 Kommuner och Regioner (2021), Öppen förskola för språk och integration 2018–2020, s. 25 f. 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? –kontakt med samhällsaktörer och deltagande i insatser –ansvar för små barn och annat hemarbete –normer och värderingar.182 I nedanstående avsnitt redovisas från vad som framkommit i intervjuer och tidigare studier om de olika hindren. 5.3.1 Föräldraledighetens roll för kvinnors etablering I propositionen Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn (prop. 2016/17:154) framhöll regeringen att flera utredningar och rapporter visat att omvårdnaden av barn är ett av flera områden som både kan innebära en senareläggning och ett lågt deltagande på arbetsmarknaden , framför allt för kvinnor som bosätter sig i . Re- geringen föreslog att en begränsningsregel skulle införas för att anpassa rätten till föräldrapenning efter barnets ålder för föräldrar som kommer till med barn. Regeringen framhöll att behovet av föräldrapenning är störst för föräldrar när barnen är små. Föräldrapenningens syfte är att föräldrar ska kunna kombinera yrkesliv och familjeliv. Genom att avlägsna den överkompensation det innebar när föräldrar som kommer till med barn får rätt med föräldrapenning även för äldre barn, skulle enligt regeringen risken minska att föräldrar på grund av föräldrapenningsuttag fick en lång frånvaro från etableringsinsatser, arbetsmarknadspolitiska program och arbetsmarknad. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2016/17:SfU23, rskr. 2016/17:283 ). pekade i sitt betänkande på att många nyanlända är i familjebildande ålder, och det är vanligt att de får barn i . I praktiken innebär det att mammornas arbetsmarknadsetablering pausas.183 En övergripande slutsats i en över användningen av föräldrapenning är att det är olyckligt om familjepolitiken genererar effekter som motverkar arbetsmarknadspolitikens syften. Att nyanlända föräldrar tillbringar hemma utan etableringsinsatser eller möjlighet till påbörjad integration är något som bör undvikas. En lång föräldraledighet kan här utgöra en fara.184 Enligt SKR:s slutrapport om öppna förskolan har drygt 100 000 utomeuropeiskt födda kvinnor i åldern 20–kommit till (och är folkbokförda här). Drygt hälften är föräldralediga någon 182Sveriges Kommuner och Landsting (2019), Öppen förskola öppnar många dörrar – Kunskapsöversikt öppen förskola för integration, avsnitt 2, s 10 f., se även (2020), Utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden, s. 8 f. 183SOU 2020:46, s. 515. Demografisk forskning visar att både vad gäller inre och yttre migration sker förflyttningar framför allt i yngre ålder. Många förflyttningar sker i samband med familjebildning. Det är vanligare att man skaffar familj efter en flytt – och det gäller alla sorters migrationsmönster (intervju med professor i demografi , , ). 184Duvander och Mussino (2021), Föräldraledighet – hinder eller möjlighet?, SNS rapport, s. 17. 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? period under sina första i Sverige.185 SKR framhåller att trenden är ökande. Andelen kvinnor som tar ut föräldraledighet har ökat i alla åldersgrupper . För den här gruppen innebär föräldraledighet ett glapp i etableringen, som ingen annan aktör ansvarar för. Det riskerar bland annat att kvinnorna halkar efter i sin etableringsprocess då man får ett uppehåll i bland annat språkundervisningen, och man skrivs ut från Arbetsförmedlingen.186 På basis av statistik från konstaterar SKR att av de som varit föräldralediga inte har varit i kontakt med arbetsmarknaden över huvud taget under sina första i , att jämföra för kvinnor som inte varit föräldralediga.187 SKR framhåller att betydelsefulla faktorer för inträde på arbetsmarknaden är tidiga kontakter med arbetsmarknaden och nätverk. En utanför arbetsmarknaden medför risk för försämrad hälsa och självförtroende, vilket kan skapa ytterligare trösklar för att komma in på arbetsmarknaden.188 Länsstyrelserna har uppmärksammat att det råder skillnader i deltagande mellan kvinnor och män i samhällsorienteringen. Kvinnor deltar senare i samhällsorientering och det riskerar att fördröja kvinnors etablering.189 I den senaste webbenkäten som länsstyrelserna genomförde bland landets samtliga kommuner framgick att av deltagarna slutför samhällsorienteringen . I de fall det förekommer avbrott finns en klar skillnad mellan kvinnor och män i utfallet på nationell nivå. ”För kvinnor förblir den vanligaste orsaken föräldraledighet och för männen är det arbete eller praktik.”190 Det bekräftas i intervjuer med arbetsförmedlare att föräldraledighet är en vanlig känd orsak till avbrott i etableringsprogrammet (se avsnitt 5.1.3). En annan iakttagelse är att kvinnor ofta kommer efter i etableringen på grund av föräldraledighet. En arbetsförmedlare förmedlar bilden att många kvinnor med kort utbildning blir föräldralediga och därför inte kommer in i systemet. Först efter föräldraledigheten blir det aktuellt att börja läsa sfi, för att därefter påbörja en utbildning.191 Enligt arbetsförmedlare kan det komma individer till dem som har varit i , men som i stort sett aldrig hunnit delta i 185Sveriges Kommuner och Regioner (2021), s. 7. 187Ibid., s. 14. 188Ibid., s. 25. I slutrapporten pekar SKR bl.a. på att öppna förskolan lyckas nå flera grupper av utrikes födda kvinnor, även de som är svåra att nå genom traditionella kanaler och insatser. Som exempel nämns kvinnor som har vistats i landet utan att ha lärt sig språket och kvinnor som lever enligt mycket traditionella könsroller som inte vill eller får delta i verksamheter där det finns män (ibid.). 189Länsstyrelsen i (2020), återrapportering av uppdrag 46 enligt regleringsbrevet , s. 7 och 15. 190Länsstyrelsen län (2021), Samhällsorientering – återrapportering av uppdrag 23 enligt regleringsbrevet , s. 9. 191Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? Det beror på att det ofta är köer till sfi och när de väl har fått en plats har det blivit uppehåll för föräldraledighet.192 5.3.2 Ohälsa ett hinder för att delta i arbetskraften fann att utrikes födda i större utsträckning än inrikes födda stod utanför arbetskraften på grund av långvarig sjukdom. Detta gäller i synnerhet kvinnorna, bland vilka 2011 stod utanför arbetskraften på grund av sjukdom, vilket är nästan dubbelt så högt som bland inrikes födda kvinnor.193 Statskontoret framhöll 2018 i sin kunskapssammanställning att hälsan hos utrikes födda kvinnor också påverkar deras möjlighet till sysselsättning.194 Både fysisk och psykisk ohälsa är vanligare bland utrikes födda kvinnor än inrikes födda, vilket kan förklaras av de riskfaktorer för ohälsa som dessa utsätts för vid migrationen. Hälsoproblem, speciellt hos kvinnor med utomeuropeiskt ursprung, kan både utgöra ett hinder för att delta i arbetskraften samt minska motivationen att söka anställning.195 Arbetsförmedlare från större städer känner igen bilden från statistiken att bakom avaktualisering av känd orsak även ligger ohälsa bland kvinnor i åldern 55-plus.196 Det framhålls att dessa kvinnor inte har kunnat sköta sin hälsa och att det brukar ta tid innan vården har hunnit ta hand om dem.197 5.3.3 Behov av utbildning och språkkunskaper refererar i sitt betänkande 2020 till som fann att grundläggande färdigheter – förmåga att kunna läsa, räkna, tala och skriva samt problemlösningsförmåga, samarbetsförmåga och noggrannhet – är avgörande för att en individ ska komma in på arbetsmarknaden.198 diskuterar tre former av kapital, däribland humankapitalets roll.199 egna analyser av bl.a. PIAAC- undersökningen200 visade bl.a. att hamnar högt upp i den 192Skypeintervju med arbetsförmedlare i , och , . Ett av resultaten i en OECD-studie om kvinnliga flyktingar var att det är ganska sannolikt att de blir gravida efter ankomst till mottagarlandet. Det hindrar deltagande i introduktionsaktiviteter och gör att etableringen går långsammare, se och (2018), Triple disadvantage?, s. 10, s. 28, s. 30. 193SOU 2012:69, s. 223. 194Statskontoret (2018), s. 40. 196Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , och , . 197Skypeintervju med arbetsförmedlare i , . 198SOU 2020:46, s. 501. 199SOU 2015:104, , utarbetades inom strukturenheten på . Humankapital är den kunskap, de färdigheter och de kompetenser som individer besitter (ibid. s. 114). 200Ibid., s. 12. PIAAC (Programme for the International Assessment of Adult Competencies) mäter läskunnighet, beräkningsfärdighet samt problemlösning med dator och internet. 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? internationella jämförelsen som det är en förhållandevis hög andel av befolkningen som har en mycket låg kunskapsnivå. har identifierats som ett av de länder som har störst skillnader, t.ex. mellan inrikes och utrikes födda, mellan högutbildade och lågutbildade samt mellan individer i och utanför arbetskraften.201 Ett resultat i var att det inte finns några signifikanta skillnader mellan utrikes och inrikes födda i när det gäller att ha ett arbete om hänsyn tas till nivån på individens färdigheter.202 Studier indikerar att av alla faktorer som är relaterade till humankapital är grundläggande färdigheter den faktor som har den största inverkan på produktiviteten och att det är svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden utan dessa färdigheter. Utredningen fann även att den lägre graden av etablering på arbetsmarknaden bland utrikes födda i huvudsak kunde förklaras just av en lägre färdighetsnivå generellt, och specifikt i det svenska språket. Statskontorets telefonenkät till kommunala förvaltningar som möter nyanlända visade bl.a. att ansåg att låg utbildning i stor eller betydande utsträckning utgjorde begränsningar för att utomeuropeiskt födda kvinnor etableras i arbetskraften.204 I en intervju framhåller arbetsförmedlare att den mest avgörande orsaken till kvinnors långsammare etablering är deras brist på utbildning.205 Om de inte har någon utbildning då har vi nästan ingenting att bygga på, konstaterar en arbetsförmedlare.206 Forskare pekar på att en orsak till att kvinnor befinner sig mer i utbildning än män beror på att vi har en könsuppdelad arbetsmarknad i . De formella kraven är mycket högre i de typiska kvinnojobben. Nyanlända kvinnor måste ha bättre språkkunskaper och genomgå formell utbildning för att få anställning i förskola eller i äldreomsorgen, till skillnad från många av de typiska inträdesjobben som nyanlända män kan ta.207 Det överensstämmer med vad arbetsförmedlare framhåller.208 23 länder ingick i studien. Undersökningen genomförs av för att mäta vuxnas grundfärdigheter i läsning, räkning och informations- och kommunikationsteknik. 201 Ibid., s. 203. Enligt av vuxnas färdigheter tillhör de främsta länderna i och den absoluta toppen när det gäller problemlösning på dator (s. 50). 202 Ibid., s. 12. 203 Ibid., s. 102, s. 312. Se även Delmi (2019), Åter till grunderna – läsförmåga, immigration och arbetsmarknadsutfall i . 204 Statskontoret (2018), s. 43. 205 Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 206 Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . Det kan jämföras med slutsatsen i en norsk studie av irakiska, somaliska och afghanska kvinnors långsamma etablering: ”En av de viktigste forklaringene på den lave overgangen til arbeid er at en svært stor andel har lite eller ingen skolebakgrunn.” (se Djuve, Kavli och (2011), Kvinner i kvalifisering, s. 95). I studien framhålls också:”Alfabetisering på et fremmedspråk er en langsom og vanskelig prosess” (ibid., s. 36). 207 Skypeintervju, nationalekonom , . Arbetsförmedlingen framhöll i årsredovisningen att det att fler kvinnor än män är elever i vuxenutbildning i viss utsträckning beror på ”könsbundna utbildningsval”, Arbetsförmedlingen (2020), Årsredovisning , s. 43. 208 Skypeintervju med arbetsförmedlare i , och , . 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? En forskare noterar att det är en väldigt lång väg genom utbildningssystemet för många. För en ung person som saknar utbildning kan det vara värt att investera för att längre fram kunna få ett jobb, men kanske inte för en som äldre, även om det är svårt att säga var den gränsen går. Det kan vara svårt för arbetsförmedlare att motivera någon som är över 55 att gå på komvux för att sedan kunna få ett arbete.209 Bättre språkkunskaper ökar chanserna på arbetsmarknaden Språkets viktiga roll framhålls i en kunskapsöversikt från Delmi om integrationspolitik och arbetsmarknad: En person som flyttar till ett nytt land måste acceptera att en del av hans eller hennes kunskaper förlorar i värde på vägen. Den viktigaste förlusten är sannolikt att hemlandets språk oftast inte har någon relevans längre. De som invandrar till länder med världsspråk […] har ofta vissa förhandskunskaper i det nya språket. Bland dem som kommer till är det bara de som är från andra nordiska länder som har vissa förkunskaper. De etablerar sig också relativt snabbt på arbetsmarknaden.210 Av översikten framgår att tillgängliga studier tyder på att en stor andel av de utrikes födda har bristande kunskaper i det svenska språket, och att bättre språkkunskaper skulle öka deras chanser på arbetsmarknaden. Enligt både internationell och svensk forskning har goda kunskaper i värdlandets språk stort värde. Att kunna tala och skriva på det nya språket ökar chanserna till arbete och bättre lön.211 I Nordiska ministerrådets studie över nyanlända kvinnors etablering refereras till resultat i nordiska studier som visar att det har en förstärkande negativ sysselsättningseffekt att inte nå upp till språkkraven eftersom vissa kvalifikationer blir irrelevanta utan de kommunikationsfärdigheter som arbete i t.ex. servicesektorn med mycket kundkontakt i regel kräver.212 Ett annat resultat var att brister i språkkunskap påverkar kvinnors möjlighet att få arbete i större utsträckning än män.213 Att inte ha tillägnat sig språkkunskaper kan också bli till ett hinder för att ta del av andra utbildningar. undersökte på uppdrag av regeringen om det finns hinder för elever med bristande kunskaper i svenska språket 209Skypeintervju med nationalekonom , . 210Joyce (2015), Integrationspolitik och arbetsmarknad, Delmi 2015:3, s. 21. med referens till (2010), s. 287–291. Se även (2017), Inspiration för integration, 2017:7, s. 10 f., (2020 a), s. 31 f., Delmi Policy Brief, Språkcaféer, 2020:8. En OECD-studie om svensk arbetsmarknad visar att investeringar i formell utbildning tycks generera trefaldig utdelning i att minska skillnaderna i arbetsmarknadsutfall mellan utrikes och inrikes födda. För det första hänger högre kvalifikationer samman med bättre läsförmåga, i synnerhet när dessa har erhållits i . För det andra tycks både utbildning och läsförståelse leda till bättre anställningsutsikter. För det tredje löper immigranter med kvalifikationer från betydligt mindre risk att hamna i yrken och befattningar där de är överkvalificerade, se Delmi (2019), Åter till grunderna – läsförmåga, immigration och arbetsmarknadsutfall i . 212Nordiska ministerrådet (2018), Nyanlända kvinnors etablering, s. 44. 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? att delta i komvux.214 De hinder som identifierade var bl.a. att kom- muner ställer språkkrav för att få delta, svårigheten att rekrytera lärare för studiehandledning och undervisning på modersmål, behov av kurs- böcker på enklare svenska, otillräckliga ekonomiska resurser för att anpassa utbildningen och att eleverna primärt inte är intresserade av att delta i utbild- ning i komvux. För det mesta har det att göra med resursbrist, elevernas bris- tande språkkunskaper efter sfi samt elevernas egna intressen och priorite- I SKR:s rapport anförs likaledes att kunskaper i svenska språket är en av de allra viktigaste faktorerna för att utrikes födda kvinnor ska kunna etablera sig i arbetsliv och samhälle, kanske den allra viktigaste. visar dessutom att det finns fler hinder för kvinnor att lära sig språket.216 Vuxenutbildningen i berättar att man har en utmaning med nyanlända som har kort utbildning. Det förekommer att man avslutar undervisningen för elever i sfi på grund av bristande progression. medlingen kan då anordna en annan insats – folkhögskola eller någon aktivitet för att stimulera språket på ett annat sätt än vad vuxenutbildningen kan göra – men kommer de tillbaka till vuxenutbildningen. ”Det finns väl- digt få andra handlingsalternativ.”217 Kommuner och Regioner framhåller behovet av dialog mellan kommuner och Arbetsförmedlingen för att skydda individer som annars riske- rar att hamna mellan stolarna när individen inte når upp till kraven för den kommunala vuxenutbildningen, trots anvisning till utbildningsplikt. kontor har man lyckats få till ett bra samarbete. När det gäller språkstöd ges det delvis och bör ges enligt förordning (2018:820) och skollagen. Kommuner och Regioner pekar dock på att kommuner saknar lärare överlag. ”Att hitta lärare i modersmål är en stor utmaning.”218 5.3.4 Arbetsförmedlares stereotypa föreställningar I ett stort antal rapporter anges som en förklaring till problemet med nyanlända kvinnors långsamma etablering att arbetsförmedlare har stereotypa föreställningar om denna grupp. En teoretisk utgångspunkt i flera tongivande studier219 är att arbetsförmedlaren är en – enligt ett begrepp myntat av statsvetaren – gatubyråkrat220 med ett visst handlingsutrymme. I en rapport anförs, med hänvisning bl.a. till Lipsky, att arbetsförmedlare har ett stort inflytande över arbetsmarknadspolitikens faktiska genomförande genom de 214 (2018) Redovisning av uppdrag om hinder. 215 Ibid. s. 1 f. 216 Kommuner och Regioner (2021), s. 12. 217 Skypeintervju med rektorer för sfi och vuxenutbildning, och kommuner, . 218 Skypeintervju med utredare, och , . 219 Se SOU 2012:69, (2015), Integrationen och arbetets marknad, (2018), Hur skapar vi en mer jämställd arbetsmarknadsetablering?, (2019), Vad händer i mötet? 220 Lipsky, M. (1980), Street-Level Bureaucracy – Dilemmas of the Individual in . 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? beslut och bedömningar de gör i sitt arbete, även om de inte agerar i ett vakuum.221 Resurser, tillgänglig tid och arbetsbelastning påverkar vad som bedöms som rimligt.222 I Arbetsförmedlingens handlingsplan för att få fler utrikes födda kvinnor i arbete eller studier identifieras utifrån tidigare studier223 tre möjliga orsaker som man ska arbeta vidare med, med särskilt fokus på två, varav den ena är att ”könsstereotypa föreställningar hos anställda på Arbetsförmedlingen leder till att kvinnor ges sämre möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden”.224 I en studie försökte Arbetsförmedlingen förklara en del av mekanismerna bakom den icke-jämställda arbetsmarknadsetableringen. Studien konstaterar att kvinnor generellt sett bedöms vara mindre matchningsbara än män och ställer frågan om det också kan vara så ”att män skriker högst och kräver mer, är mer motiverade och drivande”.225 Oavsett om det är så eller inte, framhåller författaren, är det – givet en könsuppdelad arbetsmarknad – extra viktigt att kvinnliga deltagare i etableringsuppdraget får träffa en arbetsförmedlare och får information om hur de kan gå till väga för att t.ex. få ett nystartsjobb.226 Studien visade att kvinnor fick vänta mellan en och längre på kallelser i jämförelse med män och skillnaden uppstod redan under individens första månad som inskriven. ”Då ett besök har betydelse för att påskynda arbetsmarknadsetableringen kan detta vara en förklaring till de utrikes födda kvinnors relativt låga sysselsättningsnivåer.”227 I studien anförs att både kvinnor och män har svårt att förstå att de själva är med och bevarar ojämställda könsmönster. Med referens till tidigare forskning framhålls att när majoriteten i gruppen är kvinnor överskattas kompetensen hos de manliga kandidaterna. ”För att bryta traditionella könsmönster och vända denna utveckling krävs ökad medvetenhet samt ett aktivt arbete och insatser på flera plan.”228 Studien lägger fram ett antal förslag, däribland att ”anställda vid behöver utbildas i jämställdhet och icke-dis- kriminering så att könsstrukturer och könstereotypa föreställningar kan medvetandegöras” och att Arbetsförmedlingen behöver se till att kvinnor och män tar del av möten, stöd och insatser i lika hög utsträckning.229 221Larsson (2019), s. 12. 223Referens till , som i sin tur refererar till studier med fokus på flera yrkeskategorier, däribland arbetsförmedlare och socialarbetare och inte specifikt på insatser inom Arbetsförmedlingen till nyanlända. (2015) argumenterar för att arbetsförmedlare utvecklar strategier som gör att de agerar utifrån stereotypa antaganden om etnicitet och kön. IFAU 2016:17 studerade arbetsförmedlares beslutsfattande kopplat till stereotyper kring utseende. 224Arbetsförmedlingen (2017), Handlingsplan för att fler utrikesfödda kvinnor ska vara sysselsatta, s. 2. 225Cheung (2018), s. 32. 228Ibid., s. 33. 229Ibid., s. 32 f. 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? Kommissionen för jämställda livsinkomster har gjort en kartläggning av offentliga stödåtgärder,230 däribland hur och varför Arbetsförmedlingens verksamhet leder, eller inte leder, till ett jämställt utfall. Utöver analys av stegen i etableringsprocessen identifieras hur kvinnor, särskilt nyanlända, och de med funktionsnedsättning ”på lösa antaganden” bedöms som mindre matchningsbara och ges mindre adekvat stöd än män.231 Bland brister i arbetsmarknadsetableringsprocessen för nyanlända kvinnor pekas bl.a. ut att stereotypa antaganden och behov att lösa målkonflikter missgynnar kvinnor. Det kan påverka hur arbetsförmedlarna förhåller sig till kvinnor respektive män i möten och kontakter.232 I intervjuer med arbetsförmedlare framgår att de inte utesluter att de delvis kan ha fördomar.