eunbil · H90N4E7249 · 2022-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) Godkännande av A-punkter Lagstiftningsöverläggningar (ev.) Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 4.Presentation av ordförandeskapets arbetsprogram Det tjeckiska ordförandeskapet väntas presentera sitt arbetsprogram för . Det aktuella ärendet har inte tidigare behandlats i . På det ekonomisk-politiska området kommer ordförandeskapet fortsätta arbetet med genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF), inklusive förslaget att RRF ska ha en central roll i REPowerEU- planen. Ordförandeskapets ambition är att rådet skyndsamt ska nå en överenskommelse om förslaget för att kunna inleda trepartsförhandlingar . Därtill kommer ordförandeskapet ta vidare arbetet med stöd till , både på kort sikt i form av ett nytt makrofinansiellt stöd och på lång sikt stöd för återuppbyggnaden av landet. Även översynen av EU:s ekonomiska styrning samt förberedelser inför den Europeiska planeringsterminen kommer vara viktiga frågor . På finansmarknadsområdet kommer ordförandeskapet bland annat fokusera på att fortsätta arbetet med genomförandet av III, där ambitionen är att nå en allmän riktlinje . Ordförandeskapet kommer även prioritera arbetet med de förslag som har presenterats inom ramen för kapitalmarknadsunionen. Här handlar det bland annat om att fortsätta förhandlingar i rådet om de föreslagna ändringarna i förordningen om marknader för finansiella instrument (MiFIR). Därtill kommer arbetet med förslaget om ett nytt direktiv för återhämtning och resolution av försäkringsföretag (IRRD), samt lagstiftningspaketet för bekämpning av penningtvätt och terrorism att prioriteras. Slutligen kommer ordförandeskapet försöka nå överenskommelser i trepartsförhandlingar om en EU-standard för gröna obligationer och om europeiska långsiktiga investeringsfonder. På skatteområdet avser ordförandeskapet arbeta för att förenkla skattesystemet och bekämpa skatteundandragande. Ordförandeskapet avser även prioritera arbetet med översynen av energiskattedirektivet samt arbetet med den globala överenskommelsen från /G20, som syftar till att möta beskattningssvårigheterna av den digitala ekonomin. Andra prioriterade frågor kommer vara arbetet med EU-förteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet, samt gränsjusteringsmekanismen för koldioxid, den så kallade CBAM. På tullområdet kommer ordförandeskapets fokusera på det kommande förslaget om en reformering av tullunionen. På budgetområdet kommer ordförandeskapets främsta prioritet vara att nå en överenskommelse om EU:s årsbudget . 2 (12) ordförandeskapet fortsätta arbetet med förslaget att införa nya egna medel och översynen av budgetförordningen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar ordförandeskapets arbetsprogram för . Att regeringen välkomnar arbetsprogrammet innebär inte att regeringen ställer sig bakom alla frågor som ordförandeskapet avser arbeta med. Regeringen redovisar sin ståndpunkt för respektive initiativ inför att de behandlas i rådet. 5.(ev.) Ekonomiska och finansiella konsekvenser av militära aggression mot Rådet väntas ha en diskussion om ekonomiska och finansiella konsekvenser av militära aggression mot . Samråd med inför liknande diskussioner har ägt rum , . Överläggning med finansutskottet om makrofinansiellt stöd till ägde rum . Rådet har haft återkommande diskussioner med anledning av kriget i . Diskussionerna har huvudsakligen fokuserat på genomförandet av sanktioner, stöd till , samt samordning av nationella åtgärder med anledning av höga energipriser och inflation. Sedan den senaste diskussionen på rådsmötet har EU vidtagit ytterligare restriktiva åtgärder mot och igenom antagandet av ett sjätte sanktionspaket . Det ekonomiska läget i EU är mycket osäkert. Efter en snabb återhämtning väntas tillväxten dämpas och till följd av den höga inflationen, en mindre expansiv penningpolitik och fortsatta leverans- och utbudsproblem. Arbetsmarknaden i EU är dock mycket stark och hushållen har ett högt sparande. Inflationen bedöms vara hög 2022 för att sedan sjunka tillbaka 2023. När det gäller ekonomiskt stöd till presenterade kommissionen ett meddelande om hur EU kan stödja , dels i den akuta 3 (12) fasen, dels på i återuppbyggnadsfasen. När det gäller det kortsiktiga stödet föreslår kommissionen ett nytt makrofinansiellt stöd till på . I linje med meddelandet presenterades ett formellt förslag om nytt makrofinansiellt stöd i form av lån om som ska finansieras av EU-budgeten. Förslaget utgör en första del av det totala planerade makrofinansiella stödet, och behandlingen av förslaget väntas gå mycket snabb. Kommissionen avser publicera utestående förslag . Den utestående delen väntas garanteras bilateralt av medlemsstaterna. När det gäller det långsiktiga stödet föreslår kommissionen en struktur bestående av en strategisk plan för återuppbyggnaden med starkt ukrainskt ägarskap och en plattform för samarbete mellan , EU och andra partners. Vidare föreslås en ny finansieringsfacilitet som ska utgöra den huvudsakliga kanalen för EU:s ekonomiska stöd där kommissionen har förmedlat att nya finansieringskällor bör identifieras givet att behoven väntas överstiga tillgängliga medel i den fleråriga budgetramen. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen står redo att vidta utökade restriktiva åtgärder mot och vid behov, samt att verka för ett effektivt genomförande av dessa åtgärder. Regeringen konstaterar att de ekonomiska utsikterna är mycket osäkra och att det är viktigt att följa utvecklingen noga. anser regeringen att det är viktigt att medlemsstaterna bedriver en försiktig finanspolitik som säkerställer medelfristigt hållbara offentliga finanser. Givet det osäkra läget i omvärlden är det viktigt att medlemsstaterna kan anpassa sin finanspolitik vid behov. Regeringen konstaterar att det är upp till varje medlemsstat att besluta om finanspolitiska åtgärder. Merparten av de åtgärder som vidtas för att hantera negativa konsekvenser av krisen kommer att, och bör, vidtas på nationell nivå. Regeringen välkomnar på ett generellt plan insatser för att underlätta för medlemsstaterna i detta avseende, inom ramen för befintliga . Regeringen menar att denna typ av åtgärder ska vara välriktade, tillfälliga och värna den inre marknadens funktionssätt. är det viktigt att man inte inför kontraproduktiva stimulanser till ekonomin i ett ekonomiskt läge med inflationstryck och utbudsstörningar. 4 (12) När det gäller eventuella stödåtgärder på EU-nivå till medlemsstaterna anser regeringen att dessa bör finansieras genom omprioritering av medel som redan finns i EU:s fleråriga budgetram –2027 och inte genom exempelvis ytterligare gemensam upplåning. Regeringen anser vidare att EU bör bistå med ekonomiskt stöd och välkomnar kommissionens meddelande från . Vidare välkomnar regeringen kommissionens förslag från om en första del av det totala planerade makrofinansiella stödet för att tillgodose de akuta likviditetsbehoven och är öppen för att diskutera lämpliga alternativ vad gäller det utestående förslaget. Det är dock viktigt för regeringen att det kommande eventuella stödet beaktar vissa principer. Lånen bör vara långfristiga och ha en betydande amorteringsfri period. Vidare bör det kopplas till lämpliga reformvillkor. Eventuella garantiinfrianden bör kunna klassas som internationellt bistånd. Bördefördelningen för ett eventuellt stöd bör också vara rättvis. När det gäller det långsiktiga stödet anser regeringen att det, som det är angeläget att planerings- och inte minst koordineringsarbetet påbörjas, är för tidigt att binda sig vid belopp och finansiering eftersom kriget fortfarande pågår och behoven är osäkra. Noggranna överväganden krävs för konstruktionen och att stödet blir ändamålsenligt, transparent och byggs på ordentliga kontrollsystem. 6.(ev.) Den ekonomiska återhämtningen i a)Genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens Rådet väntas få en sedvanlig uppdatering om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF), vilken även kan inkludera en diskussion om RRF:s roll i genomförandet av REPowerEU-planen. Överläggning med finansutskottet om RRF ägde rum och förslaget om RRF:s roll i REPowerEU-planen ägde rum . Samråd med om RRF har ägt rum , . 5 (12) presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av RRF. Förordningen trädde i kraft . Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20: FPM52. Enligt förordningen ska medlemsstaterna lämna in återhämtnings- och resiliensplaner till kommissionen för att erhålla ekonomiskt stöd från RRF. har 26 medlemsstater lämnat in sina återhämtnings- och resiliensplaner. Genomförandebeslut har godkänts av rådet för 25 medlemsstater och sex medlemsstater har erhållit sina första utbetalningar. presenterade kommissionen ett paket med ett antal meddelanden inom ramen för REPowerEU, vilken syftar till att minska EU:s beroende av ryska fossila bränslen och påskynda den gröna omställningen. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2021/22: FPM102. Kommissionen föreslår att RRF ska få en central roll i genomförandet av REPowerEU. Enligt förslaget ska de återhämtnings- och resiliensplaner som ändras efter att förslaget trätt i kraft innehålla ett nytt kapitel om REPowerEU. Kommissionen föreslår vidare att REPowerEU-kapitlet inte ska omfattas av RRF:s krav på att av finansieringen ska gå till den digitala omställningen och att tillåta undantag från principen att inte orsaka betydande skada när det handlar om att tillgodose omedelbara energibehov, vilket skulle möjliggöra stöd från RRF till reformer och investeringar gällande olja och fossil gas. Kommissionen föreslår även att återstående medel inom RRF ska kunna användas för åtgärder inom REPowerEU, och att ytterligare medel ska kanaliseras genom RRF för detta ändamål. De återstående finansieringskällorna handlar främst om lånemedel, där medlemsstater inte ansökt om hela beloppet som finns tillgängligt inom RRF, och till viss del den omfördelning av bidragsmedel mellan medlemsstater som ägde rum . Finansieringstillskottet handlar dels om bidragsmedel från en försäljning av utsläppsrätter från marknadsstabilitetsreserven inom EU:s utsläppshandelssystem, dels om att tillåta medlemsstater att föra över vissa medel från de nationella tilldelningarna i sammanhållningspolitiken och europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling inom den gemensamma jordbrukspolitiken. De medel som föreslås delas ut som bidrag 6 (12) föreslås allokeras mellan medlemsstater med samma fördelningsnyckel som i tidigare överenskommits för RRF:s bidragsdel. Förhandlingar om förslaget har påbörjats och väntas pågå . Områden som har diskuterats har bland annat rört undantaget från principen om att inte orsaka betydande skada för vissa investeringar, kommissionens förslag om att använda marknadsstabiliseringsreserven för finansiering av bidrag samt hur denna ska allokeras. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar information om genomförandet av RRF. Regeringen välkomnar på ett övergripande plan kommissionens förslag att RRF ska användas för genomförandet av REPowerEU. Regeringen kan stödja användningen av befintliga medel inom faciliteten för detta ändamål och är öppen att diskutera att tillåta frivilliga överföringar från medlemsstaters anslag inom sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen är kritisk till förslaget om försäljning av utsläppsrätter från marknadsstabilitetsreserven för att mobilisera ytterligare resurser till RRF och REPowerEU eftersom det undergräver EU:s utsläppshandelssystem och riskerar att öka EU:s koldioxidutsläpp. Regeringen anser att om det blir aktuellt med ytterligare medel för att finansiera REPowerEU-planen bör detta finansieras genom omprioritering av existerande EU-medel. Regeringen anser att det är viktigt att de reformer och investeringar som REPowerEU finansierar så långt det är möjligt minimerar de negativa konsekvenserna för miljön och klimatet. kan det på kort sikt finnas behov av vissa omedelbara reformer och investeringar för att säkerställa medlemsstaternas energiförsörjning. Sammantaget är regeringen kritisk till förslaget att tillåta undantag från principen att inte orsaka betydande skada när det handlar om att tillgodose omedelbara energibehov eftersom det skulle möjliggöra reformer och investeringar gällande olja och fossil gas. Regeringen är kritisk till investeringar som resulterar i inlåsningseffekter. När det gäller fördelningsnyckeln anser regeringen att det är viktigt att den fortsatt är i linje med RRF:s rättsliga grund och syften. I det fall en 7 (12) uppdatering anses nödvändig bör skillnaderna mellan fördelningsnycklarna inte vara alltför stora. b)Rådets genomförandebeslut inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens Kommissionen har i skrivande stund inte lagt fram några förslag till genomförandebeslut inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens för behandling av rådet. 7.Den europeiska : Slutsatser om 2022 års fördjupande granskningar inom ramen för förfarandet vid makroekonomiska obalanser Rådet väntas godkänna slutsatser om 2022 års fördjupade granskningar inom ramen för det makroekonomiska obalansförfarandet, vilket utgör en del av den europeiska planeringsterminen. Det aktuella ärendet har inte behandlats i tidigare. presenterade kommissionen det så kallade vårpaketet inom ramen för den europeiska planeringsterminen. En del av vårpaketet är de fördjupade granskningar som görs i det makroekonomiska obalansförfarandet. Kommissionen har genomfört fördjupade granskningar av tolv medlemsstater: , , , , , , , , , , och . Av dessa bedöms tio länder ha makroekonomiska obalanser, varav tre anses ha alltför stora obalanser. och anses inte längre ha obalanser till följd av att privat och offentlig skuldsättning minskat i de båda länderna. I utkastet till slutsatser instämmer rådet i kommissionens bedömning av årets djupgranskningar. Rådet noterar att den starka återhämtningen från covid- 19-pandemin har inneburit att många obalanser minskat i förhållande till 2020. konstateras att både privat och offentlig skuldsättning fortfarande ligger på höga nivåer. Vidare konstaterar rådet att den stigande inflationen bidrar till en stor ekonomisk osäkerhet inom EU 8 (12) och att bytesbalansen i samtliga medlemsstater väntas påverkas av högre energipriser. Även stigande bostadspriser i många medlemsstater pekas ut som en risk. Slutligen bedömer rådet att EU:s finansiella system står väl rustat, som volatila priser på statsobligationer pekas ut som en sårbarhet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet på rådsslutsatser. 8.Kroatiens införande av euron a)Beslut om införande av euron b)Rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 974/98 vad gäller införandet av euron i c)Förordning om ändring av förordning (EG) nr 2866/98 vad gäller omräkningskursen till euron för Rådet väntas anta tre rättsakter angående införandet av euron i . Samråd med om införande av euron ägde rum . presenterades kommissionens och Europeiska () så kallade konvergensrapporter, i vilka de bedömde att uppfyller konvergenskriterierna och övriga villkor för att införa euron. Kommissionen lade fram ett förslag om att ska införa euron . Vid rådsmötet antog en rekommendation där de instämde i bedömningen, och rådet ställde sig bakom ett brev från rådets ordförande till för att informera om ärendet. diskuterade ärendet vid sitt möte den 23–och ställde sig bakom förslaget. Vid det aktuella Ekofinrådsmötet ska tre rättsakter antas för att möjliggöra införande av euron: 9 (12) •Genom ett rådsbeslut upphävs status som en medlemsstat med undantag enligt artikel 139 i FEUF. •I den ena föreslagna förordningen (974/98) regleras ett antal frågor om hur införandet av euron ska gå till, däribland relationen mellan euron och nationella valuta. •I den andra föreslagna förordningen (2866/98) anges den omräkningskurs som ska gälla mellan euron och den kroatiska nationella valutan. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom bedömningen att uppfyller villkoren för att införa euron och kan därmed ställa sig bakom kommissionens förslag till beslut om införande av euron . Endast medlemsstater med euron som valuta har rösträtt om de två övriga rättsakterna. 9.Förberedelser inför med finansministrar och centralbankschefer den 15–: EU:s mandat Rådet väntas anta EU:s gemensamma positioner till G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer den 15–. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Som ett led i förberedelserna inför den 15–ska rådet fastställa EU:s gemensamma positioner i form av ett mandat. I utkastet till EU:s gemensamma positioner betonas den negativa påverkan som den ryska invasionen av har på europeisk och global säkerhet, stabilitet och välstånd. Därutöver understryks vikten av fortsatt samarbete med internationella partners för att stödja och implementera långtgående sanktioner mot och . Även åtgärder för att fortsatt bekämpa covid-19-pandemin och förebygga framtida hälsokriser, samt stödja den ekonomiska återhämtningen från covid-19-pandemin och klimatförändringar lyfts fram. Utkastet noterar också EU:s fortsatta arbete 10 (12) med att stödja låginkomstländer inklusive en effektiv implementering av G20:s och gemensamma ramverk för skuldomstrukturering, det så kallade Common Framework. Vidare uttrycker EU stöd till frivillig vidareutlåning av IMF:s särskilda dragningsrätter för att hjälpa sårbara ekonomier enligt de alternativ som IMF har tagit fram. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till EU:s gemensamma positioner till G20-mötet. 10.Slutsatser om rapporten om de offentliga finansernas hållbarhet 2021 Rådet väntas godkänna slutsatser om 2021 års rapport om finanspolitikens hållbarhet. Det aktuella ärendet har inte behandlats i tidigare. Samråd med ägde rum om 2021 års åldranderapport, vilken ligger till grund för rapporten om finanspolitikens hållbarhet. Kommissionen publicerar en rapport om finanspolitikens hållbarhet . I rapporten analyserar kommissionen utmaningar gällande den offentligfinansiella hållbarheten på kort, medel och lång sikt i EU:s medlemsstater. Beräkningarna är i hög grad baserade på den åldranderapport som kommissionen publicerade , samt kommissionens höstprognos 2021. I rapporten konstaterar kommissionen att de offentliga skuldkvoterna har ökat i många medlemsstater , bland annat till följd av covid- 19-pandemin. Sammanlagt elva medlemsstater bedöms ha höga skuldhållbarhetsrisker på medellång sikt och nio medlemsstater på lång sikt. bedöms ha låg risk för en ohållbar utveckling på både kort, medellång och lång sikt. I utkastet till slutsatser lyfter rådet fram att flera medlemsstater har betydande risker för en ohållbar utveckling på medellång och lång sikt. Vidare understryks behovet av att medlemsstaterna bedriver en ansvarsfull 11 (12) finanspolitik som säkerställer en hållbar skuldsättning och vikten av att följs. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens rapport och kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser. 12 (12)