rfr · H90WRFR11 · 2022-05-13 00:00:00 — Arbetet med att ta fram överenskommelserna har satt ljuset på samverkan kring placerade barns hälsa och bidragit till att samverkan har kommit till 7 UTVÄRDERINGS- OCH FORSKNINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER stånd, framför allt på högre nivå. Däremot kvarstår samverkansproblem mel- lan de olika professioner som möter barn och unga. kar inte heller vara kända eller särskilt styrande för de som arbetar närmast barnen och de unga. Många av de som intervjuats inom ramen för utvärder- ingen har även uttryckt tvivel om överenskommelser som samverkansstrategi, t.ex. innebär det faktum att barn ofta flyttar från länet en hämmande aspekt. Några utvecklingsledare lyfter fram att överenskommelserna inte är tillräckligt styrande för att lösa samverkansproblemen. Liknande resonemang har förts i samband med uppföljning av liknande överenskommelser för andra målgrup- Dock verkar arbetssättet BBIC ha en styrande effekt. Samverkan – och fortsatt utbildning – behövs bland praktikerna Samverkan sker främst på en övergripande strategisk nivå, mellan chefer för olika verksamheter och utvecklingsledare. Det praktiska arbetet är dock delegerat till professionerna som har direkt kontakt med barnet eller den unga personen. Det saknas forum för möten mellan socialsekreterare och läkare eller sjuksköterskor som utför undersökningarna. Utvärderingen pekar på vikten av att fortsätta arbeta för att förbättra kontaktytorna mellan organisationerna. Huvudmännen skulle eventuellt kunna överväga att t.ex. skapa gemensamma tvärprofessionella team mellan socialsekreterare, arbetsledare, sjuksköterskor och läkare för att öka förståelsen för varandras begreppsvardag, arbetsområden och kommunikation, för att i högre grad möjliggöra en reell samverkan och bättre personkännedom mellan yrkesgrupper. I sammanhanget kan här erinras om bedömning att de här aktuella överenskommelserna tycks ha utvecklats i en positiv riktning men att dessa inte i tillräcklig utsträckning löser de samverkansproblem som kan uppstå kring enskilda individer. En annan viktig iakttagelse i utvärderingen är att det alltjämt bland flera utförare råder bristande kunskap om lagändringarna och att det görs olika lokala tolkningar av dessa. Fortsatt information och utbildning för berörda professioner är således viktigt. Arbetet med hälsoundersökningarna går för långsamt framåt Andelen barn och unga som blivit hälsoundersökta verkar öka, om än långsamt. hälsoundersöks en väsentligt mindre andel barn och unga placerade med stöd av SoL jämfört med LVU-placerade barn och unga. Ett annat problem är att den psykiska och orala hälsan undersöks i väsentligt mindre utsträckning än den somatiska. Gruppen ser allvarligt på att arbetet med breda hälsoundersökningar av placerade barn och unga inte kommit längre trots att de nya lagkraven funnits på plats . 7 UTVÄRDERINGS- OCH FORSKNINGSGRUPPENS IAKTTAGELSER Det finns dock ett stort engagemang på , regional såväl som nationell nivå. Kunskapen om de lagstadgade mer omfattande hälsoundersökningarna har ökat och arbetet med att ta fram nya eller revidera gamla överenskommelser pågår. Även om det har dröjt så har samtliga län överenskommelser på plats. arbetar t.ex. med en förstudie om hälsokort (standardiserad hälsoinformation) samt med att ta fram stödmaterial till socialtjänst och hälso- och sjukvård kring samverkan om hälsa. Därutöver uppdateras material om samverkan för barn i behov av insatser från flera aktörer. Myndigheten undersöker just nu även hur man kan presentera statistik kring placerade barns skolgång och hälsa. Men, arbetet med att ge placerade barn och unga den hälso- och sjukvård de har rätt till har gått för långsamt framåt. Är bristerna del av en större problematik? Avslutningsvis konstaterar gruppen att flera brister har präglat genomförandet av en angelägen reform för utsatta barn och unga. Gruppen vill i detta sammanhang nämna reglerna för samordnad individuell plan (SIP) som socialutskottet tidigare utvärderat (2017/18:RFR5). Utvärderingen visade bl.a. att för gruppen äldre var SIP fortfarande relativt okänd i verksamheterna. I rapporten belystes vissa hinder för implementeringen av lagstiftningen, varav flera har likheter med det som framkommer i den nu aktuella utvärderingen. Det gäller exempelvis bristande kunskap om lagstiftningen och brist på relevanta personalresurser, otydlig ansvarsfördelning som försvårar samverkan mellan berörda aktörer, begränsad brukarmedverkan och förvirring som kan uppstå då det finns för många planer. Enligt gruppen skulle det kunna övervägas om det finns ett behov av en större översyn när det gäller frågor om implementering av lagstiftning under liknande omständigheter. Det är givetvis angeläget att den lagstiftning som beslutat om också tillämpas. Även om frågan om huruvida – och i så fall hur – en sådan översyn ska genomföras lämpligen bör övervägas i ett annat större sammanhang vill gruppen här aktualisera den. Intervjuer, möten och telefonsamtal Handläggare, barn och unga Handläggare, barn och unga Professor i offentlig rätt Nationell samverkan för psykisk hälsa INTERVJUER, MÖTEN OCH TELEFONSAMTAL Tre chefer och gruppledare klinikchefer (e-post) Barn- och ungdomsenheten, fallstudie- Barn- och ungdomsmedicinsk mottagning Barn- och ungdomsenheten, fallstudie- Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken Samverkansorgan för region och kommun Samverkansorgan för region och kommun Fallstudieregionen, staben hälso- och sjuk- Betänkande 1980/81:KU25 med anledning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Betänkande 2005/06:KU21 i en ny tid. Betänkande 2011/12:KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Betänkande 2016/17:SoU11 Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet. Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. Proposition 2008/09:193 Vissa psykiatrifrågor m.m. Proposition 2009/10:80 En reformerad grundlag. Proposition 2012/13:10 Stärkt stöd och skydd för barn och unga. Proposition 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och . Proposition 2016/17:59 Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet. Riksdagsskrivelse 2016/17:156. Forskning, myndighetsrapporter m.m. , (2021). Att leda komplexa uppdrag. (2018). , och , (red.) (2013). Om samverkan – för utveckling av hälsa och välfärd. Bringselius, (red.) (2018). Styra och leda med tillit. Forskning och praktik. Forskningsantologi från SOU 2018:38. Bryman, (2011). , och , (red.) (1996). Translating organizational change. Dir. 2012:79 Översyn av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, m.m. Ds 1998:43 Myndigheternas föreskrifter – i författningsskrivning. Inspektionen för vård och omsorg, Remissyttrande över förslag till vägledning för elevhälsan, 2013. Inspektionen för vård och omsorg, Sociala barn- och ungdomsvården. Slutredovisning av uppdrag att genomföra analyser av tillsynens resultat inom den sociala barn- och ungdomsvården, S2019/01922/FS. , (2002). Nyinstitutionalismen inom organisationsanalysen – en skolbildnings uppkomst, spridning och utveckling. , Baharan och From, (2021). Placerade barn och ungas tillgång till hälso-, sjuk- och tandvård i . Rapport av FoU Nordväst i . Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2017). Att komma överens. En uppföljning av överenskommelser inom missbruks- och beroendevården. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2019). Social kompetens: Om kompetensförsörjning av handläggare i . Rapport från 2017/18:RFR5 Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering. (2018). (2014). Godkännande av en överenskommelse om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom 2014, S2013/8804/FST. (2017). Barnets och ungdomens reform – Förslag för en hållbar framtid. Slutrapport från den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården. (2020). Uppdrag om förstärkt tillsyn av handläggning av ärenden som rör barn och unga, S2020/08835. (2017). Staten och SKL – en slutrapport om statens styrning på vårdområdet, RiR 2017:3. SBU (2018). Organisatoriska modeller för att barn och unga i familjehem och på institution ska få hälso- och sjukvård och tandvård – en systematisk litteraturöversikt och utvärdering av etiska, sociala och juridiska aspekter. Rapport 289/2018. 2021/22:RFR11 REFERENSER SBU (2020). Stöd till unga som ska flytta från placering i social dygnsvård. En systematisk översikt. (2015). Från enskilt ärende till nationell statistik. och (2016). Vägledning för elevhälsan. (2018). i BBIC – Barns behov i centrum. (2019a). Konsekvensutredning – förslag till föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökningar av barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet. (2019b). Kartläggning av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik. (2019c). Sammanställning av remissvar avseende förslag om föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökningar av barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet (HSLF-FS 2019:xx). (2021a). Guide till handböcker och annat stöd för den sociala barn- och ungdomsvården. (2021b). Redovisning av stimulanssatsningen för stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården –2020. S2016/04469/FST, . (2021c). Insatser för att stärka läkarspecialiteten socialmedicin. Utredning om det kan vara ändamålsenligt att genomföra ändringar i specialitetsindelningen och målbeskrivningarna för socialmedicin. (2022) Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård. SOU 2015:71 Barns och ungas rätt till tvångsvård. Förslag till ny LVU. SOU 2021:93 Från delar till helhet. En reform för samordnade, behovsanpassade och personcentrerade insatser till personer med samsjuklighet. Stranz, , , och , (2019). På olika villkor? Extern samverkan inom individ- och familjeomsorg, Socialvetenskaplig tidskrift, 2019:2. , och Lenefors, (2016). Utvärdering av satsningen på regionala utvecklingsledare inom den sociala barn- och ungdomsvården, . , och , (2021). ”Styrning och autonomi i samspel”, i Bringselius, (red.) (2021), Tillit och omdöme. Perspektiv på tillitsbaserad styrning. Kommuner och Landsting (2015). Läkarundersökning inför placering av barn och unga. Kommuner och Landsting (2017). Nationell kartläggning om hälsoundersökningar av barn och unga inför placering. Kommuner och Regioner (2020). Hälsoundersökningar för placerade barn – Nationell kartläggning om hälsoundersökningar för placerade barn. Tarschys, (2006). ”Mål utan mening? Om orderstyrning i landet där allt är prioriterat”, i , (red. ), Förvaltningens byggstenar – rapport från ett seminarium. , Bo och Hjern, (2018). Health care in Europe for children in societal out-of-home care. Rapport till från MOCHA – Models of Child Health Appraised. : MOCHA/. /utveckla-verksamhet/e-halsa/klassificering-och- koder/kva/. Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Öppen utfrågning om för Offentlig utfrågning om rapporten – Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Digital offentlig utfrågning om sjukdomen ME/CFS och infektions- Nyheter i sociala medier – en forskningsöversikt av användning och effekter ur ett medborgarperspektiv Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den offentliga utfrågning om precisionsmedicin Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Sårbarheter och mot- ståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och Utvärdering av penningpolitik 2015–2020 Evaluation of the Riksbank’s Monetary Policy 2015–2020 Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av nyanländas etablering –arbetsmarknadsstatus med särskilt fokus på kvinnorna Uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ Uppföljning av delar av den svenska friluftslivspolitiken Innovationskritiska metaller och – en forskningsöversikt