urf · H9A5URF2 · 2022-05-18 00:00:00 — Någon författningsreglering om hur en eventuell förundersökning respektive ett åtal mot en justitieombudsman ska utföras finns emellertid inte. Som redan har anförts, har inte fattat något beslut om åtal mot en justitieombudsman. gav konstitutions- utskottet emellertid riksåklagaren i uppdrag att inleda förundersökning i anledning av uppgifter från revisorer om dåvarande chefsJO:s sätt att redovisa sina reseräkningar. Riksåklagaren delgav chefsJO misstanke om brott och offentlig försvarare förordnades. När utredningen sedan avslutades beslöt emellertid att åtal inte skulle väckas ”enär brott ej kunnat styrkas”.267 Den ordning som förespråkas i tidigare förarbetsuttalanden268, enligt vilken det är uppgift att se till att det förordnas en åklagare i fråga om förundersökning eller åtal mot en justitieombudsman, synes ha tillämpats vid behov och då fyllt sin funktion. Det har inte framkommit att det 266Se SOU 1972:15 s. 214. 1989/90:KU24 s. 2 f. 268Se SOU 1972:15 s. 214. skulle vara påkallat att föreslå någon författningsreglering om hur åtal som beslutas mot en justitieombudsman ska väckas och utföras. heller anledning att nu föreslå en annan ordning i fråga om förundersökning eller åtal mot en justitieombudsman än den som har kommit till uttryck i Således torde få förordna åklagare eller begära att regeringen förordnar åklagare vid en eventuell förundersökning eller åtal mot en justitieombudsman. JO får visst administrativt stöd från myndigheten . fattar också beslut i frågor som har en påverkan på JO, bl.a. i fråga om budgetprocessen och kollektivavtal. är en myndighet under och leds av riks- dagsstyrelsen. Chef för myndigheten är riksdagsdirektören som ansvarar inför styrelsen men väljs och entledigas av . Av JO-instruktionen följer att omfattas av JO:s till- syn. Däremot står varken riksdagsstyrelsen eller riksdagsdirektören under sådan tillsyn (2 § tredje stycket 2 JO-instruktionen). JO har –2019 mottagit 34 anmälningar som avsett . Samtliga dessa har avskrivits utan kritik. Mot bakgrund av att JO har tillsyn över myndigheten bör utredningen enligt utredningsdirektiven kartlägga och ta ställning till hur en administrativ sam- verkan mellan JO och förhåller sig till det institu- oberoendet. Utredningen bör enligt direktiven dels undersöka och bedöma i vilken utsträckning det behövs förändringar, dels lämna de förslag som utredningen finner motiverade, inklusive förslag till eventuella författ- ningsändringar. huvudsakliga uppdrag anges i 14 kap. 2 § första stycket RO. Enligt bestämmelsen ska ge stöd till arbetet i kammaren, utskotten och samt bistå leda- möter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. ska därutöver, när det gäller och riks- dagens myndigheter, i den omfattning bestämmer – ansvara för centrala förhandlingar med de fackliga organisationerna samt företräda myndigheter i sådana tvister – upprätta förslag till anslag på statens budget, dock inte för – i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom . får även besluta om föreskrifter och allmänna råd i dessa frågor och om registrering och gallring av allmänna handlingar samt arkiv- och dokumenthantering. (Se 14 kap. 2 § andra stycket.) har fattat beslut om närmare föreskrifter om Riksdagsför- valtningens ansvar och uppdrag i förhållande till myndigheter i lagen (2011:745) med instruktion för . Av relevans för JO kan nämnas det allmänna stadgandet i lagen med instruk- tion för att myndigheten ska tillhandahålla resurser och service för bl.a. riksdagsorganens verksamhet (1 § första stycket 1). Bestämmelsen har överförts utan större förändringar till sitt innehåll från den tidigare lagen (2000:419) med instruktion för , som trädde i kraft i samband med reform av förvaltningen för . Motsvarande bestämmelse i instruktionen för den tidigare förvaltnings- organisationen – – utgjorde ett portalstadgande enligt vilket förvaltningskontoret skulle, i den omfattning som framgick av instruktionen, tillhandahålla de resurser och den service som behövs för bl.a. riksdagsorgans verksamhet (se 1 § lagen [1983:1061] med instruktion för riks- dagens förvaltningskontor). Omfattningen av stödet reglerades således närmare i instruktionen. Av talmanskonferensens förslag om ny förvaltningsorganisation för riks- dagen framgår att förvaltningskontoret års reform tillhanda- höll JO administrativa tjänster mot avgift. Enligt förslaget var några ändringar i den ordningen inte avsedda.269 Någon uttrycklig bestämmelse om att förvalt- ningskontoret skulle ge administrativt stöd till myndigheter fanns dock inte i instruktionen för förvaltningskontoret. Någon sådan togs inte heller in i instruktionen för . Vid reform togs inte uttrycket ”i den omfattning som framgår av denna instruktion” med i den nya instruktionens bestämmelse som angav att skulle bistå riksdagsorganen med resurser och service. Enligt förarbetena var dock inte avsikten att den nya instruktionen skulle innebära några sakliga ändringar vad gäller huvuduppgifterna för Riksdags- förvaltningen.270 Att resurserna och servicen ska tillhandahållas mot avgift framgår inte av 1 § lagen med instruktion för . Däremot anges i 4 § att inom sitt verksamhetsområde får tillhandahålla varor och tjänster för vilka avgifter får tas ut. Enligt samma bestämmelse får Riks- dagsförvaltningen inom myndighetens fastigheter upplåta bl.a. lokaler, varvid hyra får tas ut. I förarbetena anges i fråga om tillhandahållandet av varor och 1999/2000:TK2 s. 15. 1999/2000:TK2 s. 11. tjänster att den verksamheten är liten och att det rör sig om bl.a. vissa tryckeri- tjänster och viss presentförsäljning.271 Anvisningar, föreskrifter och andra bindande beslut I 2 § lagen med instruktion för finns andra uppgifter och befogenheter för som har betydelse för JO:s verk- Enligt 2 § första stycket 2 ska utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndig- Den årliga anvisningen benämns planeringsdirektiv och är gemensam för , och . Som redovisats i avsnitt 2.5.9 upprättar JO ett eget förslag till anslag på har således inte något uppdrag att upp- rätta ett sådant förslag för JO:s räkning (jfr 14 kap. 2 § RO och 2 § första stycket 1 lagen med instruktion för ). ska därutöver upprätta anslagsdirektiv för bl.a. över de finansiella villkor som gäller för myndigheten med anledning av riks- dagens beslut om statens budget (2 § första stycket 3). Enligt 10 kap. 1 § BEA- lagen får även, efter att ha gett bl.a. JO tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om tillämpningen av BEA-lagen. får inte begränsa bl.a. JO:s självständighet i den granskande verksamheten. ansvarar också för löner, arvoden och andra ersätt- ningar till arbetstagare och arvodesberättigade hos bl.a. JO samt svarar för hanteringen av pensioner och andra förmåner till dessa och deras efterlevande (2 § första stycket 5).272 Av instruktionen för följer även att förvaltningen får ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogenheter enligt dessa när det gäller myndigheter, däribland JO, samt före- träda dem som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av Riksdagsförvaltningen.273 ska ge ett arbetsgivarkolle- gium med representanter för myndigheter möjlighet att framföra sina synpunkter på förhandlingsfrågor som rör dessa myndigheter inför att ett centralt kollektivavtal ska slutas samt när i övrigt före- träder myndigheter som arbetsgivare. till en av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för den myndigheten. (Se 2 § första stycket 6, andra stycket och tredje stycket.) 271 Se framst. 2010/11:RS3 s. 29. 272 ansvar omfattar främst administrativa göromål som utbetalning av bl.a. löner. JO fastställer självständigt sina anställdas löner och pensioner. pensioner sköts av . (Se framst. 2010/11:RS3 s. 273 Utgångspunkten är att myndigheter ska ha så lika anställningsvillkor som möjligt jämfört med staten i övrigt. Det innebär att de flesta avtal som tecknar är likalydande, eller med endast mindre justeringar, med de som (Se 2020/21:URF1 s. I instruktionen bemyndigas att bl.a. meddela före- skrifter som behövs för tillämpningen av centrala kollektivavtal som Riks- dagsförvaltningen ingått, personaladministrativa föreskrifter i övrigt för riks- dagens myndigheter utom , samt föreskrifter om registrering och gallring av allmänna handlingar samt arkiv- och dokumenthantering för myndigheter (7 §). I avsnitt 2.5.12 och 2.5.13 redovisas ett antal av dessa föreskrifter. 5.3.2Riksdagsstyrelsens beslut i fråga om myndigheter leds av en styrelse (4 kap. 4 § första stycket RO). Riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande och tio andra leda- möter som väljer inom sig för en valperiod. väljer även tio ersättare för dessa. (Se tilläggsbestämmelse 4.4.1 i riksdagsordningen.) I lagen med instruktion för finns föreskrifter om vilka av beslut som ska fattas av riksdagsstyrelsen. Enligt 10 § i instruktionen för ska riksdagsstyrelsen fatta beslut om föreskrifter som enligt instruktionen eller andra författningar får meddelas av och som inte får meddelas av riksdags- direktören enligt ett särskilt stadgande i instruktionen. Riksdagsdirektörens föreskriftsrätt avser i huvudsak organisation (se 21 §). Vidare ska styrelsen enligt 10 § fatta beslut om bl.a. slutande av huvudavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer. Med undantag för dessa huvudavtal sluter riksdagsdirektören centrala kollektivavtal på myndigheters vägnar samt beslutar om lockouter och andra stridsåtgärder (se 22 §). Riksdagsstyrelsen ska därutöver enligt 10 § bl.a. fatta beslut i frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hän- skjuter till styrelsen. Av nu redovisade stadganden följer att det är riksdagsstyrelsen som fattar beslut om att utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndigheter utom . Det är också riksdagsstyrelsen som fattar beslut om anslagsdirektiv för var och en av riks- dagens myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myndighet med anledning av beslut om statens budget. Därutöver är det riksdagsstyrelsen som fattar beslut om de föreskrifter som behövs för tillämpningen av centrala kollektivavtal som Riksdagsförvalt- ningen ingått, personaladministrativa föreskrifter för myndigheter utom samt föreskrifter om registrering och gallring av all- männa handlingar samt arkiv- och dokumenthantering för myndig- heter. Det kan även noteras att det för justitieombudsmännen finns en kollektiv- avtalsparagraf som föreskriver en skyldighet att lämna uppgift till riksdags- styrelsen om och i vilken omfattning ombudsmannen innehar eller avser att åta sig bisysslor. Riksdagsstyrelsen får besluta att han eller hon helt eller delvis ska upphöra med bisysslan eller avstå från att åta sig en bisyssla som inverkar hindrande på arbetet. (Se avsnitt 2.5.5.) Vidare har riksdagsstyrelsen framställningsrätt hos i frågor som gäller den ekonomiadministrativa lagstiftningen för bl.a. gör en sådan framställning ska JO beredas tillfälle att yttra sig. bestämmelse 9.17.2 i riksdagsordningen och 10 § lagen med instruktion för Omfattningen och utformningen av det stöd som JO tar emot av , samt avgifterna som debiteras för dessa, regleras i en överenskommelse mellan (Riksdagsförvalt- ningens dnr 2750-2018/19 och JO:s dnr ADM 177-2019).274 I överenskommelsens inledande klausul hänvisas till 1 § lagen med instruktion för och anges att överenskommelsen med tillhörande bilagor reglerar vilka tjänster som ska till- handahålla JO. Överenskommelsen omfattar bl.a. löne-, reseräknings- och ekonomi- administration, bevaknings- och säkerhetstjänster, it-tjänster samt skriv- och tryckeritjänster. Omfattningen av dessa tjänster regleras närmare i bilagor till överenskommelsen, där tjänsterna delats upp efter vilken avdelning eller vilket kansli inom som ska tillhandahålla tjänsten. Vid sidan av det administrativa samarbetet finns även andra överens- kommelser mellan JO och . Bland annat hyr JO kontorslokaler och arkivutrymmen av . Löne-, reseräknings- och ekonomiadministration Att ska ansvara för bl.a. löner till arbetstagare hos JO följer av 2 § lagen med instruktion för . Enligt bilagan för administrativa avdelningens tjänster till överenskommelsen mellan Riks- dagsförvaltningen och JO svarar , mot en fast avgift, för löpande administration kring rapporteringen av lönehändelser och utbetalning av löner. I bilagan exemplifieras vad som ingår i denna löpande administra- tion. När det gäller reseräkningsadministration åtar sig att, mot en fast avgift, bl.a. underhålla ett register över resenärer och utbilda dessa, skapa filer till lönesystemet och skicka betalningsunderlag till JO. 274 Vid sidan av överenskommelsen finns även fyra personuppgiftsbiträdesavtal mellan JO och avseende personuppgiftsbehandling i samband med drift av JO:s ekonomi, löne- och reseräkningssystem, i inpasseringssystem m.m., när det gäller drift, över- vakning, support och underhåll av JO:s it-miljö samt i samband med textgranskning (JO:s ärenden med dnr 179–182-2019). Dessa avtal torde dock vara av mindre relevans för frågan om JO:s institutionella oberoende i förhållande till . Enligt bilagan ska vidare, mot en fast avgift, svara för en omfattande del av behandlingen i det ekonomiadministrativa systemet. Ansvaret sträcker sig från bl.a. inläsning av leverantörsfakturor och lönefiler till registrering av budget samt support. JO har enligt bilagan även möjlighet att, mot en fast avgift, ta del av Riks- dagsförvaltningens upphandlingsstöd och rätt att under vissa förutsättningar nyttja egenupphandlade ramavtal. Riksdagsförvalt- ningen kan därutöver handlägga och genomföra JO:s egna upphandlingar samt ge råd vid avrop från statliga ramavtal. Dessa senare tjänster debiteras dock . Bilagan ger också JO möjlighet att anlita resebyrå- tjänster och tillgång till . För dessa tjänster betalar JO fasta avgifter . Enligt en särskild bilaga, benämnd kammarkansliets tjänster, tillhanda- håller , mot en fast avgift, råd och stöd i frågor om arkiv och dokumenthantering. Sådant stöd lämnas bl.a. vid deponering till Riks- arkivet och i framtagandet av dokumenthanteringsplaner och underhåll av klassificeringsstrukturen. Säkerhet och säkerhetsskydd samt fastighetsrelaterade tjänster stödjer även JO med vissa säkerhetstjänster. Enligt bilagan om serviceavdelningens tjänster till överenskommelsen mellan Riks- dagsförvaltningen och JO, tillhandahåller mot fasta avgifter bl.a. passerkortstjänster, olika bevakningstjänster samt drift och underhåll av låssystem, säkerhetsteknik och brandlarms- och brandskydds- anläggning. Med säkerhetsskydd avses skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. I fråga om säkerhetsskydd utfärdar JO själv säkerhetsintyg och beslutar om register- kontroll för personer som deltar i myndighetens verksamhetsområde. JO omfattas således inte av det ansvar som har för att utfärda sådana intyg och besluta om sådan kontroll när det gäller vissa andra av organ. (Se 11 § lagen [2019:109] om säkerhetsskydd i och dess myndigheter.) Enligt bilagan hyr JO parkeringsplatser av . Riks- dagsförvaltningen erbjuder också mot löpande kostnad fastighetstjänster om de inte ingår i hyresavtalet för kontorslokalen. bistår JO med olika former av it-tjänster. Av bilagan om it-avdelningens tjänster till överenskommelsen mellan Riksdagsförvalt- ningen och JO följer att ska tillhandahålla JO ett antal telefoner samt datorer med standardprogramvara och tillhörande tjänster. De telefoner som tillhandahåller levereras med anknytning via växel eller enbart med ett fristående mobilt abonnemang. har ett eget växelnummer i växel. Kontaktuppgifterna till JO och JO:s anställda är integrerade i intranäts sökfunktioner. De datortjänster som tillhandahåller består dels av nödvändig fysisk utrustning som dator och skärm, dels olika nätverkstjänster (e-post, servrar m.m.) och utbildning. Enligt överenskommelsen förvarar den elektroniska informationen i samtliga register i de system där förvaltningen är systemägare. för informationssäkerhet och arkivering ska dock gälla för upp- JO har tecknat separata personuppgiftsbiträdesavtal med de avdel- ningar som bistår JO med tjänster. I bilagan regleras vilka åtgärder som ska vidtas för att upprätthålla informationsskyddet och vem som ansvarar för respektive åtgärd. förvaltningen svarar bl.a. för att JO:s informationstillgångar hanteras på ett sådant sätt att inga obehöriga kommer åt dessa och att förändring eller miss- bruk av informationen minimeras. Även behörighetshantering och Riksdags- förvaltningens tillgång till JO:s it-utrustning regleras i bilagan, liksom att brandväggar och skydd mot skadlig kod ska användas. Servrar, nätverk och applikationer ska kontinuerligt övervakas. och följa upp säkerhetshändelser och rapportera dessa till JO. ansvarar därutöver för drift av bl.a. hanteringssystem och intranät. Enligt bilagan om serviceavdelningens tjänster till överenskommelsen mellan och JO köper JO in tjänsten multifunktionsskrivare – utrustning för utskrifter, kopiering, skanning och fax – genom Riksdags- I tjänsten ingår underhåll, övervakning och support av utskrifts- köer, nätverksanslutning av utrustning och drivrutiner. För support och under- håll av utrustning ska dock ett separat avtal tecknas med leverantören av I bilagan erbjuder också JO tryckeritjänster i form av tryckning av bl.a. visitkort samt redigering och tryckning av ämbets- berättelsen med hjälp av externt tryckeri. För dessa tjänster debiteras JO enligt avtal med det externa tryckeriet och förvaltningens Enligt bilagan om kammarkansliets tjänster ska fortlöpande textgranska de JO-beslut som kan komma att ingå i ämbets- berättelsen samt andra texter till ämbetsberättelsen. Kommitténs bedömning: Det finns inte anledning att ändra det för- fattningsreglerade uppdrag som har i för- hållande till JO. Det finns inte heller anledning att föreslå en ändring av den administrativa samverkan som finns mellan myndigheterna. JO är ett riksdagsorgan men är en egen, självständig myndighet. Med sin särställning som ett extraordinärt tillsynsorgan över förvaltningen bör mål- sättningen vara att JO ska kunna stå självständig och oberoende från andra myndigheter och organ, även om förändringar i samhället skulle medföra att utomstående försökte påverka JO:s verksamhet. Som redovisats i avsnitt 5.3.1 och 5.3.2 har en författningsreglerad rätt att fatta beslut om direktiv och föreskrifter samt ingå kollektivavtal för JO:s räkning. Denna funktion har även i relation till bl.a. , med undantag för att personal- administrativa föreskrifter som inte rör tillämpning av kollektivavtalen inte gäller för . Förhållandet synes inte ha medfört några särskilda överväganden vid översynen av Riksrevisionen.275 beslut om planerings- och anslagsdirektiv har en praktisk och nödvändig funktion för att de finansiella förhållandena ska fungera för JO. Planeringsdirektiven ger ledning för budgetprocessen, bl.a. vad gäller enhetlig utformning av förslag, utan att för den delen ingriper i JO:s äskanden. Anslagsdirektiven reglerar bl.a. de medel som tilldelat ska betalas ut. Dylika direktiv utgör en nödvändig del av budgetprocessen och det framstår som naturligt att de meddelas av den myndighet under som, med vissa undantag, har ett övergripande ansvar för frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter. får som nämnts även meddela föreskrifter för tillämpningen av BEA-lagen, dvs. den lag som för myndigheter motsvarar budgetlagen. Dessa föreskrifter är också bindande för JO, även om skyldigheter m.m. i huvudsak regleras i själva BEA-lagen. Riksdagsförvalt- ningen ska höra JO innan föreskrifterna meddelas. Det framstår således som lämpligt att meddelar dessa direktiv och föreskrifter för JO även . bör givetvis vid meddelandet beakta JO:s självständighet i den granskande verksamheten. Vad gäller centrala kollektivavtal och personaladministrativa föreskrifter som omfattar anställda hos JO är detta något som i princip skulle kunna skötas av JO själv. Som jämförelse kan nämnas att fattar beslut om 275Jfr 2017/18:URF2 s. 114 f. sina egna personaladministrativa föreskrifter. Det har dock inte framkommit att det skulle vara önskvärt för JO att sköta de centrala kollektivavtalsförhand- lingarna själv eller föreskriva sina egna personaladministrativa föreskrifter. Det framstår inte heller som om roll i denna del har någon avsevärd påverkan på JO:s oberoende. De centrala kollektivavtalen är i regel likalydande med de avtal som gäller för staten i övrigt, med vissa justeringar.276 I de fall en avtalsfråga rör JO ska vidare ge det arbetsgivarkollegium, i vilket representanter för JO ingår, möjlighet att yttra sig över frågan. Det finns vid dessa förhållanden inte någon anledning att ändra gällande ordning. Kommittén bedömer däremot att den kollektivavtalsreglerade skyldigheten för ombudsmännen att anmäla bisysslor till Riksdagsstyrelsen inte är ända- Kommittén föreslår därför att det i riksdagsordningen införs ett förbud mot förtroendeskadliga bisysslor för justitieombudsmännen och en skyldighet för ombudsmännen att till anmäla förhållanden som kan antas påverka uppdragets utförande (se avsnitt 5.2.12.2). Vid ett antagande av förslaget skulle kollektivavtalsreglering i detta hänseende bli överflödig. Slutligen meddelar föreskrifter om bl.a. dokument- hantering och arkivfrågor. Även dessa föreskrifter bör JO kunna meddela Det har dock inte framkommit att det skulle vara en önskvärd uppgift för JO att meddela dessa själv. Föreskrifterna torde inte heller ha någon påtaglig effekt på JO:s oberoende ställning. Det saknas därför anledning att föreslå en ändring av gällande ordning. Överenskommelsen om administrativ samverkan Med den nuvarande överenskommelsen är JO till stor del beroende av Riks- dagsförvaltningens tjänster för att verksamheten ska fungera. lokaler av och använder sig av förvaltningens it- tjänster och säkerhetstjänster. skulle således på ett praktiskt plan kunna begränsa JO:s möjligheter att bedriva sin verksamhet genom att t.ex. utestänga JO från sina lokaler eller förhindra användning av it- Som leverantör av it-tjänster skulle förvaltningen även kunna ta del av den information som JO lagrar på servrarna. Det torde också ligga inom förmåga att hindra att lön utbetalades till JO:s Även om sådana åtgärder under vissa förhållanden vore teoretiskt möjliga skulle de vara osannolika. På ett principiellt plan kan relationen mellan och JO som tillsynsmyndighet och förvärvare av tjänster också väcka vissa frågor. skulle kunna t.ex. kritisera en tjänsteman vid för hand- läggningen av en utlämnandeframställan. Det finns en teoretisk möjlighet att samme tjänsteman bistår JO med t.ex. stöd i upphandlingsfrågor. hållande skulle kunna ha en oönskad påverkan på JO:s opartiskhet genom att JO har en annan relation till tillsynsobjektet än enbart genom sin tillsyns- 276 Se 2020/21:URF1 s. 209. Det är dock svårt att bedöma om och i vilken utsträckning detta skulle ha en påverkan på tillsynen och JO:s oberoende. skulle dock kunna vidta åtgärder som begränsade JO:s möjligheter att bedriva sin tillsyn. Att vid kritik av myndigheten som en repressalie skulle begränsa de tjänster som JO erhåller framstår emellertid som osannolikt. JO är en relativt liten myndighet sett till antalet anställda och kommer rimligtvis alltid att behöva olika former av stöd av andra organ för att bedriva sin verksamhet. Skulle samtliga nu redovisade tjänster utföras i egen regi torde merkostnader uppkomma. En sådan ordning skulle också kunna leda till att verksamheten i vissa hänseenden blev mer beroende av specifika personer inom organisationen och därmed mer sårbar.