rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — De orienterar sig i sin vardag, men att kommunicera med en myndighet med samma verktyg är en helt annan sak.289 Det betonas att digitaliseringen inom Arbetsförmedlingen i sig är efterlängtad. Det fungerar bra för vissa grupper, men inte för de utsatta grupper som Arbetsförmedlingen och kommunen arbetar gemensamt med.290 286Skypeintervju med arbetsmarknadsenhet i och kommuner, . 287Skypeintervju med arbetsmarknadsenhet i , och kommuner, . 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? SKR anför att en central aspekt av Arbetsförmedlingens fysiska närvaro är om den är ändamålsenlig för att ge arbetssökande stöd. Den fysiska närvaron kan finnas i form av arbetsförmedlingskontor, statens servicekontor eller att personal från förmedlingen verkar från kommunens lokaler. Det framgår av enkätundersökningen att av kommunerna svarade att Arbetsförmedlingens fysiska närvaro inte var ändamålsenlig för att ge arbetssökande stöd i deras kommun. Detta var vanligare bland kommuner där arbetsförmedlingskontor saknas.291 Av länsstyrelsernas översyn av samhällsorienteringen framgår på liknande vis att omstrukturering inom Arbetsförmedlingen påverkat kommunernas mottagningsarbete och då även insatser såsom samhällsorientering. Kommunerna uppgav att detta var en utmaning och att uppdraget med etableringsprogrammet hanteras olika på lokal nivå. har många kommuner och Arbetsförmedlingen samverkat när det gäller anmälan till och uppföljning av samhällsorienteringen. På vissa håll har samverkan avmattats och på andra håll har den helt upphört.292 Däremot finns i nästan alla län samordning och samverkan kring samhällsorienteringen genom att flera kommuner går samman och gemensamt anordnar samhällsorientering, eller att man upphandlar samhällsorientering av externa anordnare.293 I SKR:s enkätundersökning svarar av kommunerna när det gäller stödet till nyanlända i etableringsprogrammet att Arbetsförmedlingens resurser inte är tillräckliga på lokal nivå för att ge stöd till enskilda. Över hälften av kommunerna () uppger att det saknas en god regelbunden dialog med Arbetsförmedlingen lokalt, vilket är en försämring i jämförelse med undersökningen 2019.294 5.5 Exempel på operativ och lokal samverkan I intervjuer med kommunala arbetsmarknadsenheter framträder bilden av ett väl fungerande lokalt samarbete mellan kommunen och det lokala arbetsförmedlingskontoret när det gäller målgruppen nyanlända. I södra har kommuner en väldigt god samverkan med Arbetsförmedlingen på olika nivåer. En del finns nedtecknat i överenskommelser, en del gör inte det.295 291Sveriges Kommuner och Regioner (2020), Kommunala perspektiv på arbetsmarknadspolitiken 2020, s. 25 f. 292Länsstyrelsen i (2020), s. 13. 294Sveriges Kommuner och Landsting (2019), Kommunala perspektiv på arbetsmarknadspolitiken, s. 8 f. 295E-post, enhetschef i kommun, . 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? 5.5.1 Samverkan fungerar i södra Arbetsmarknadsenheten i och Arbetsförmedlingen har utsett kontaktpersoner och det har varit en framgångsfaktor eftersom man har mycket att göra och behöver få svar på frågor skyndsamt. Frågorna kan röra hur individers planering ser ut på Arbetsförmedlingen (något som har försvårats när allt blivit digitalt), individer som behöver hjälp med sysselsättning, praktik eller extratjänster. Det är oftast i dessa frågor som kommunen och Arbetsförmedlingen har många beröringspunkter.296 Arbetsmarknadshandläggare vid enheten arbete och integration i kommun berättar att när Arbetsförmedlingen anvisar en person till kommunen för att de ska få praktik eller extratjänst håller man ett initialt planeringssamtal med personen. Därefter tar man kontakt med arbetsförmedlaren som har anvisat personen till kommunen. Arbetsförmedlaren kan ha angett något i anvisningen, men det kan visa sig att det önskemål som arbetsförmedlaren haft för personen i fråga inte överensstämmer med vad kommunen kan erbjuda alternativt bedömer att personen klarar av . I det fallet har kommunen ett samtal med Arbetsförmedlingen om kommunen kan justera den planering som arbetsförmedlaren hade för den personen. ”Det har fungerat klockrent.”297 Utöver detta har kommun kontaktpersoner på Arbetsförmedlingen för generella frågor, frågor som rör volymer, extratjänster och dylikt vilket fungerar som en ingång. Information sprids vidare via kontaktpersoner till arbetsförmedlare respektive till enheten arbetsmarknad och integration. En arbetsförmedlare i som är kontaktperson berättar att han alltid är tillgänglig. Han anger till förskolechefer m.fl. att han alltid är ”ett samtal bort” om något inte fungerar. Det är viktigt för samarbetet.298 Arbetsförmedlingen i framför önskemål till kommunerna som man samarbetar med om personer som får en extratjänst. Arbetsförmedlingen vill att den som har en extratjänst läser svenska och går vidare till utbildning (personen har exempelvis en extratjänst på förskola och går sedan vidare till barnskötarutbildning). Arbetsförmedlingen vill att kommunerna ger anställda möjlighet att läsa per dag inom ramen för sin extratjänst.299 , integration och vuxenutbildning i kommun300 har på liknande vis en kontaktperson inom Arbetsförmedlingen som man kan vända sig till vid frågor, men enheten arbetar också mot respektive handläggare på Arbetsförmedlingen. Precis som i kan individer komma till arbetsmarknadsenheten i kommun efter anvisning från 296Skypeintervju med arbetsmarknadsenheter i , och kommuner, . 298Minnesanteckningar från telefonsamtal med arbetsförmedlare i , . 300Ödeshögs kommun är en väldigt liten kommun. Arbetssätt och metoder omfattar därför alla målgrupper och kan i vissa fall innebära förstärkningar. Mottagandet av nyanlända har i förhållande till kommunstorlek varit stort (e-post, enhetschef i kommun, ). 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? De kommer med en personprofil från Arbetsförmedlingen som även beskriver ett önskemål vad kommunen ska arbeta med, men det kan också vara önskemål om en praktik inför en extratjänst. Det kan också förekomma att individer kommer med en egen begäran och då hjälper kommunen dem att skriva in sig på Arbetsförmedlingen.301 Arbetsförmedlingen har inte haft något lokalkontor i /16. Parterna har därför tvingats att bygga upp en delvis digital men väl fungerande samverkan. Trots alla omorganisationer har samverkan fortgått.302 Både och kommun framhåller att den här samverkan bygger på att enhetschefer ute i kommunerna och sektionschefer på – trots byten på tjänsterna – har hållit fast vid en kultur som handlar om att man löser de lokala problemen gemensamt och skapar förutsättningar för varandra, inte bygger hinder.303 Töjbara organisationer brukar vi prata om. Var slutar Arbetsförmedlingens regelverk och var börjar vårt? Hur bygger vi igen hålet däremellan? Det får inte finnas organisatoriska mellanrum.304 Det berättas vidare att chefernas vardag innefattar samverkan på operativ nivå och planeringsnivå. Hela södra har ett operativt samarbete på ledningsnivå där närmaste chefer i arbetsmarknadsfrågor har en nära samverkan med sektionscheferna på . Med nära samverkan avses inbokade möten minst , snabba kontaktvägar cheferna emellan och planering av insatser tillsammans samt avstämningar (hur Arbetsförmedlingens regelverk ser ut just , vad respektive kommun kan leverera just , hur behoven ser ut m.m.). Man har arbetat på detta vis under en längre tid.305 I intervjuer med rektorer för vuxenutbildning i ett par kommuner i framgår att det ingår i lärares rutiner och att det är inskrivet i personalhandboken att Arbetsförmedlingen ska kontaktas om en elev har oanmäld frånvaro (all frånvaro ska anmälas i förväg). Arbetsförmedlingen – och kursdeltagaren – ska också informeras om det finns risk för avskrivning från undervisningen.306 Lärare kan även meddela handläggaren eller kontaktpersonen på Arbetsförmedlingen om en elev inte har tillräcklig progression i sina språkstudier. Vuxenutbildningen har vidare möten med Arbetsförmedlingen en gång för att diskutera sådana frågor.307 Rektorerna framhåller att det är väldigt bra att ha en kontaktperson på . Om lärare inte vet vem som är handläggare kan de alltid 301Skypeintervju med arbetsmarknadsenhet i , och kommuner, . 306Skypeintervju med rektor i , . En elev avskrivs om den inte har hört av sig eller saknar giltigt skäl till frånvaro. Eleven får då ställa sig i kö igen till sfi. 307Skypeintervju med rektor i , . 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? kontakta kontaktpersonen och då skickar den vidare informationen och ser till att det kommer ett svar.308 5.5.2 Goda erfarenheter av extratjänster i och kommuner framhåller att man framför allt har haft goda erfarenheter från samarbete om extratjänster. har sett extratjänst som en lärande anställning och behållit samarbetet med Arbetsförmedlingen under extratjänstens gång så att man kan bygga på med utbildning och matchas mot ett arbete när det är läge för det, med goda resultat. –2019 var det av deltagarna som gick från extratjänst till ett reguljärt arbete.309 kommun har fokuserat på kvinnor med resultatet att det har varit en övervägande del utrikes födda kvinnor som börjat med extratjänster. Även för denna grupp gick ut i arbete efter avslutad extratjänst –2019.310 kommun har även en beredningsgrupp där representanter från sfi, Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsenheten ingår. Gruppen träffas en gång . I detta forum kan man ta upp frågan om extratjänst, nystartsjobb, arbetsträning på arbetsmarknadsenheten eller sfi. Det finns möjligheter att diskutera många alternativa insatser inom gruppen.311 kommun framhåller att handläggarstödet är viktigt eftersom processen måste gå ganska snabbt när det finns ett aktuellt jobb, ”för det är här och som företaget har behov av att anställa”. De berättar att det finns en viss oro för att det ska bli så att Arbetsförmedlingen hanterar fler ärenden än individer och att individerna hamnar i digitala molntjänster, vilket gör att de kommer ännu längre från arbetsgivarna.312 Kommunen har flera roller och behöver flera samarbetspartner i sitt uppdrag. Det är viktigt med samplanering när det gäller nyanlända. Det berättas att en del individer är svåra att matcha vidare, exempelvis kvotflyktingar. De har en sammansatt problematik (upplevelser av tortyr, sexuella övergrepp samt fysiska funktionsnedsättningar). Det framhålls att personer i den här gruppen behöver fler insatser i form av vård, förstärkt utbildning etc. innan de är matchningsbara. Erfarenheter av övergrepp påverkar även kognitiv förmåga och gör exempelvis även sfi-studierna till en större utmaning.313 Det berättas att arbetspsykologernas kompetens är mycket viktig i arbetsmarknadsenheternas arbete. Det är nämligen mycket sällan som nyanlända med någon funktionsnedsättning är kodade från början (jämför det låga antalet i statistiken i avsnitt 3.2.1). När arbetsmarknadsenheten sedan upptäcker att man förmodligen har hittat en person som behöver utredas vidare så behövs det ett samarbete med Arbetsförmedlingens specialister. 308 Skypeintervju med rektor i kommun och i , . 309 Skypeintervju med arbetsmarknadsenheter i och kommuner, . 313 Områdeschef, kommun, e-post . 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? man ett bra samarbete – tillhörde – som gjorde att kommunen kunde överlämna sitt material som Arbetsförmedlingen i sin tur kunde dra nytta av i sina utredningar. Arbetsmarknadsenhetens arbetsterapeut eller socionom kunde vara med vid möten med personen det gällde och ge deras bild, när det fanns samtycke. Det berättas att arbetspsykologerna på Arbetsförmedlingen i upptäckte att de tillsammans med kommun fick mycket mer kvalitet i sina utredningar.314 Vi kunde också säkerställa att människorna kom på mötena – det här är människor som ofta har något funktionshinder som gör att man har svårt med tider och så vidare – så vi hade arbetspsykologer på plats i perioder som kunde se människor i deras vardagsmiljö. Det var ett jättebra samarbete. Sedan bytte man kontor, bytte man specialister och helt plötsligt har kommunen kontakt med specialister som inte har någon aning om vad vi sysslar med. Man skickar en kallelse till en person som är analfabet i Kivra. Sedan ifrågasätter man om personen är motiverad eftersom den inte dök upp på psykologtiden.315 menar att det i sig kan skapa en hopplöshet om man från dag ett får höra att det krävs gymnasieutbildning för att få ett arbete och att det krävs att aktörerna tänker om. ”Det kanske visst går att få ett arbete utan en gymnasieutbildning i , men då behöver de här personerna ha ett helt annat stöd än det vi kan erbjuda .” Kommunen menar att det är mycket viktigt att tänka annorlunda och motivera de nyanlända. Det berättas att vuxenutbildningen i arbetar mycket med orienteringsutbildningar. Deltagarna i orienteringsutbildningar får ett intyg, i stället för ett betyg, som visar att de klarar av eller har kunskap inom ett visst område. Kommunens arbetsmarknadsenhet framhåller att det för en arbetsgivare kan vara tillräckligt med ett intyg för att vilja anställa.316 314Skypeintervju med arbetsmarknadsenheter i och kommuner, . Nyanländas etablering är fortfarande inte jämställd Enligt vad som framkommit i denna uppföljning har det generella mönster som påvisats av tidigare studier av nyanländas etablering inte brutits. Nyanlända kvinnor tar ännu inte del av insatser i lika stor utsträckning som nyanlända män och har överlag en långsammare progression än män. Det beror delvis på att arbetsmarknadsinriktade insatser i större utsträckning finns i manligt dominerade branscher. Det är därför lättare för män att ta del av insatser som leder till etablering. Dessutom uppges männen vara mer drivande, och om de har familj ser de sig som familjeförsörjare. Detta är viktiga iakttagelser inför det fortsatta arbetet med reformeringen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Målen för jämställdhetspolitiken är tydliga. Kvinnor och män ska bl.a. ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut, och kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Både statistik och intervjuer visar att när nyanlända kvinnor själva får välja yrke väljer de oftast traditionellt kvinnliga yrken. Dessa yrken kräver ofta kunskap i svenska språket och formell utbildning – till skillnad från en del mer traditionellt manliga jobb. Detta medför att vägen till etablering på arbetsmarknaden blir längre för nyanlända kvinnor än för nyanlända män. Om kvinnorna saknar utbildning från hemlandet blir vägen mycket lång. Mer personligt stöd har dock visat sig vara framgångsrikt och prövas i olika projekt och satsningar. Arbetsförmedlare kan hamna i en målkonflikt mellan att, å ena sidan, tillgodose etableringsprogrammets krav på insatser på heltid och, å andra sidan, finna insatser som leder individen närmare etablering (komma i arbete eller reguljära studier). Eftersom insatser i många fall saknas för gruppen nyanlända kvinnor med kort utbildning anvisas de till insatser på heltid som för kvinnornas del innebär mindre relevanta insatser. Vidare framgår det att arbetsförmedlare arbetar med att vidga perspektiven när det gäller val av yrke och uppmuntrar kvinnor att även söka sig till traditionellt manliga yrken. Detta ligger i linje med målet för jämställdhetspolitiken och vad som efterfrågas på arbetsmarknaden. ska hänsyn tas till individens behov, och om det bara finns utbildningar eller insatser inom manligt dominerade branscher kan frågan ställas i vilken utsträckning kvinnor ska övertalas att välja en väg som inte stämmer med deras preferenser. Även dessa iakttagelser är relevanta när det gäller arbetet med att kvinnor och män ska ha lika villkor och förutsättningar till delaktighet och etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingens arbetsformer och handläggning Inom ramen för uppföljningen har det även gjorts ett antal iakttagelser som gäller Arbetsförmedlingens handläggning av ärenden inom ramen för etableringsprogrammet. Till att börja med kan konstateras att digitalisering kan vara bra för många arbetssökande, men inte för alla. Det framgår av både rapporter och intervjuer att många personer i målgruppen nyanlända inte klarar av att kommunicera med myndigheten digitalt. När det gäller ärendehantering kan konstateras att Arbetsförmedlingen riskerar att tappa kvinnor i etableringsprogrammet som går på föräldraledighet, eftersom de enligt handläggarstödet ska avaktualiseras från Arbetsförmedlingen. Av intervjuer framgår att arbetsförmedlarna ger tydlig information till deltagare som går på föräldraledighet att de själva måste komma tillbaka till Arbetsförmedlingen och skriva in sig igen efter avlutad ledighet. Det förekommer dock att arbetsförmedlare i stället för att avkoda personen i fråga anger koden ”arbetssökande med förhinder” för att på vis kunna behålla uppgifter om respektive person. Det framstår som otillfredsställande att det saknas en systemteknisk lösning för fallet med deltagare som går på föräldraledighet. Det kan inte uteslutas att risken att tappa föräldralediga ökar på detta vis. Vidare när det gäller ärendehantering kan konstateras att i etableringsuppdraget (dvs. enligt den tidigare ordningen) granskade arbetsförmedlaren månadsrapporter och såg i vilken utsträckning deltagaren följt sin etableringsplan. Med den nya ordningen redovisar deltagare i etableringsprogrammet aktivitetsrapporter som granskas centralt inom myndigheten. En effekt är att arbetsförmedlaren har förlorat helhetsbilden över deltagaren som man ska stödja och hjälpa. Arbetsförmedlingens arbete med att utveckla och införa ett nytt handläggningssystem pågår . Av intervjuer med arbetsförmedlare framgår att de fortfarande måste registrera i flera olika system och att registreringen av en avslutad insats och vad den följs av ibland görs med en tids fördröjning. Det är viktigt att det finns ett heltäckande handläggningssystem för att minska risken för felregistrering eller registrering av inkorrekta beslut. Bristande registervård påverkar möjligheterna att följa upp insatser. Enligt nuvarande ordning avser registrering av beslut planerade insatser. En iakttagelse är att återkoppling av vad som verkligen genomfördes, tex. uppgifter om närvaro och progression, förekommer mer sällan och i så fall som en del i vissa lokala samarbetsavtal. En tydligare återkoppling av vilka insatser som genomförts skulle sannolikt bidra till att öka effektiviteten inom etableringsprogrammet. Betänkande 2000/01:KU23 inför 2000-talet. Betänkande 2005/06:KU21 i en ny tid. Betänkande 2009/10:AU7 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. Betänkande 2016/17:AU5 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid m.m. Betänkande 2016/17:AU15 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Betänkande 2020/21:AU7 om Arbetsförmedlingens tjänst Stöd och matchning. Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid. Förslag 2000/01:RS1 inför 2000-talet. Proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. Proposition 2016/17:175 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. protokoll 2019/20:21. protokoll 2019/20:30. Riksdagsskrivelse 2009/10:208. Riksdagsskrivelse 2016/17:340. Skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. Skrivelse 2020/21:39 om Arbetsförmedlingens tjänst Stöd och matchning. Förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Kommittédirektiv 2011:88 Ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare. Kommittédirektiv 2016:10 Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – översyn av föräldraförsäkringen. Kommittédirektiv 2017:20 Tilläggsdirektiv till Delegationen för unga till arbete. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Lagen (2013:999) om ändring i socialförsäkringsbalken. Lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Regeringsbeslut, A2019/01323/A. Utlänningslagen (2005:716). Utredningar, rapporter m.m. , P., Wennemo Lanninger, A. och , M. (2016). Etableringsreformens effekter på de nyanländas integration – Slutrapport, , rapport 2016:2. (2020 a). Flykting- och anhöriginvandrares väg till arbete, SNS. (2020 b) Aktiviteter för flykting- och anhöriginvandrare inom etableringsprogrammet, IFAU 2020:4. Arbetsförmedlingen (2017). Arbetsförmedlingens återrapportering – handlingsplan för att fler utrikes födda kvinnor ska vara sysselsatta i arbete eller studier, 2017–2018, dnr Af 2017/0005 7087. 2020/21:RFR7 REFERENSER Arbetsförmedlingen (2017). Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel?, Working paper 2017:6. Arbetsförmedlingen (2018). Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017. Arbetsförmedlingen (2018). Subventionerade anställningar – en översikt, Arbetsförmedlingen analys 2018:8. Arbetsförmedlingen (2019). Arbetsförmedlingens årsredovisning 2018. Arbetsförmedlingen (2019). Arbetsförmedlingens återrapportering: Förbättrade uppföljningsmöjligheter för förberedande och orienterande utbildning, , Avdelningen samordning och uppföljning. Arbetsförmedlingen (2019). Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen – Rapportering i enlighet med regeringsuppdrag. Arbetsförmedlingen (2020). Utrikes födda kvinnor – Arbetsförmedlingens återrapportering . Arbetsförmedlingen (2020). Arbetsförmedlingens handläggarstöd, Etableringsprogrammet, dnr Af-2020/0061 9607, version 6.0. Arbetsförmedlingen (2020). Arbetsförmedlingens återrapportering – Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport – . Arbetsförmedlingen (2020). Återrapport – Aktivitetsgraden och förekomsten av sanktioner inom etableringsprogrammet, Af-2020/0017 9994. Arbetsförmedlingen (2021). Arbetsförmedlingens årsredovisning 2020, 2021-02. Arbetsförmedlingen (2021). Träffsäkerhet i bedömningen av arbetssökande – En jämförelse av arbetsförmedlare och ett statistiskt bedömningsverktyg, Arbetsförmedlingen analys 2021:7. (2017). – tudelningarna på arbetsmarknaden. (2018). Hur skapar vi en mer jämställd arbetsmarknadsetablering? En studie av Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet och insatser ur ett jämställdhetsperspektiv, Arbetsförmedlingen working paper 2018:2. , M. och Rödin, M. (2018). Progression i Etableringsuppdraget? Arbetsförmedlingen, Working paper 2018:4. , M. och , T. (2019). Utvärdering av ett systematiserat arbetssätt inom etableringsuppdraget – Resultaten från en pilotverksamhet, Arbetsförmedlingen analys 2019:8. Delmi (2019). ”Ålder vid invandring och arbetsmarknadsintegration – det svenska exemplet”, Delmi Policy Brief 2019:7. Delmi (2019), ”Åter till grunderna – läsförmåga, immigration och arbetsmarknadsutfall i ”, Delmi Policy Brief 2019:6. Delmi (2020). ”Språkcaféer”, Policy Brief 2020:8. Djuve, A. B., Kavli, H. C. och , A. (2011). Kvinner i kvalifisering – Introduksjonsprogram for nyankomne flyktninger med liten utdanning og store omsorgsoppgaver, Fafo 2011:02. (2019), Välkommen till framtiden – slutrapport, , Framtiden styrelsehandling nr 13, . Duvander, A-Z. och Mussino, E. (2021).