eunbil · H90N4E371F · 2022-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) Godkännande av A-punkter Lagstiftningsöverläggningar 3.Direktiv om införande av en global, lägsta skattenivå för multinationella koncerner i unionen Rådet väntas anta en allmän riktlinje om ordförandeskapets kompromissförslag om kommissionens direktivförslag om en global minimiskatt för multinationella företag inom EU. Överläggning med skatteutskottet ägde rum 2022. Överläggning med skatteutskottet planeras till . Samråd med om direktivförslaget ägde rum och . Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om en global minimiskatt för multinationella företag inom EU. Syftet med direktivet är att genomföra de modellregler avseende en global minimibeskattning på som arbetats fram inom ramen för /G20 Inclusive Framework on base erosion and profit shifting (BEPS), förkortat IF. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2021/22: FPM46. Efter förhandlingar i rådet är nu direktivförslaget i linje med . Förhandlingarna i rådet har bland annat rört frågor om tid för genomförande i EU:s medlemsstater, valmöjlighet till en nationell top up- skatt, sanktionsregler och beaktande av så kallade safe harbours, samt tydliga kopplingar till att genomförandet av direktivet i EU ska ta hänsyn till det arbete som gjorts inom . Förslag till svensk ståndpunkt Syftet med kommissionens förslag om en global minimibeskattning är att implementera inom EU. ställer sig positivt till en global minimibeskattning och att implementeringen i EU sker genom ett direktiv. Det är viktigt att ett system för en global minimibeskattning uppnår en lämplig balans mellan komplexitet och effektivitet. Det ska vara förutsebart, proportionerligt och träffsäkert utifrån syftet. Det är av central betydelse att direktivet är i linje med om en global minimibeskattning och att tiden för genomförande av direktivet tar hänsyn till medlemsstaternas interna lagstiftningsprocesser. Ordförandeskapets inriktning i kompromissförslaget är , efter förhandlingar i rådet, i linje med . Kompromissförslaget beaktar även den nu antagna kommentaren till modellreglerna och pågående arbete med detaljerade genomförandebestämmelser. Vidare har behov av för genomförande av direktivet tillgodosetts. Regeringen kan mot denna bakgrund stödja att en allmän riktlinje avseende ordförandeskapets kompromissförslag till rådets direktiv om en global minimiskatt för multinationella företag inom EU antas. a)(ev.) Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster 2 (10) Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 5.Ekonomiska och finansiella aspekter av krisen i Rådet väntas ha en diskussion om ekonomiska och finansiella aspekter av krisen i . Det aktuella ärendet har inte behandlats i tidigare. EU har vidtagit ett flertal restriktiva åtgärder mot och med anledning av aggression mot . På det finansiella området kan bland annat nämnas: •Åtgärder för att begränsa tillgången till EU:s kapitalmarknader för den ryska staten, vissa statligt ägda banker och företag samt vissa privata banker. •Förbud mot transaktioner med ryska och belarusiska centralbankerna, vilket innebär att deras tillgångar i EU och partnerländer har frysts. •Sju ryska och tre belarusiska banker har stängts ute från Swift-systemet. •Förbud mot försäljning av nyutgivna överlåtbara värdepapper utgivna i euro till ryska och belarusiska kunder. •Förbud mot överföring av sedlar utgivna i euro till och . •Förbud mot tillhandahållande av kreditvärderingstjänster till ryska personer eller företag. EU har därtill agerat för att stödja genom ett makrofinansiellt stöd på . Den första delen av stödet () var utbetalad . Ekonomiska analyser av krigets påverkan på EU:s ekonomi präglas av stor osäkerhet. Enligt och inkluderar potentiella negativa effekter dämpad ekonomisk tillväxt och ökad inflation i euroområdet . Bland framträdande risker nämns återverkningar på finansmarknaden, fortsatt höga priser på energi och råvaror samt störningar i distributionskedjor. 3 (10) presenterade kommissionen ett meddelande med vägledning för den finanspolitiska inriktningen i EU . Meddelandet presenterades med anledning av översynen av den ekonomiska styrningen i EU och att undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten är aktiverad sedan covid-19-pandemins inledning. Kommissionen anger att den fortsatt planerar för att undantagsklausulen ska avaktiveras 2023, och att ingen medlemsstat kommer försättas i underskottsförfarande . konstateras att det ekonomiska läget är osäkert, och att en reviderad bedömning av frågor som relaterar till den finanspolitiska inriktningen kan bli aktuell i samband med att vårprognosen publiceras . publicerade kommissionen meddelandet RePowerEU. Meddelandet syftar till att inleda arbetet med att utforma en plan för att göra EU mindre beroende av fossila bränslen från , men innefattar också vägledning kring åtgärder som EU:s medlemsstater kan vidta för att ge ekonomiskt stöd till sårbara hushåll och företag i ljuset av höga energipriser. presenterade kommissionen ett meddelande som innehåller inledande analyser, inklusive för- och nackdelar, av ett antal alternativ för att hantera de höga energipriserna på elektricitet och gas. Det handlar om olika typer av stöd och regleringar. Kommissionen nämner också att den överväger att återkomma med vägledning, bland annat kring EU:s energiskattedirektiv, för att undvika snedvridning på den inre marknaden. Det rör sig inte huvudsakligen om nya initiativ på det ekonomiska området, utan om åtgärder som medlemsstaterna kan vidta på nationell nivå inom ramen för befintliga . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen står redo att vidta utökade restriktiva åtgärder mot och vid behov, samt att verka för ett effektivt genomförande av dessa åtgärder. Risken att sanktioner kringgås bör analyseras vidare och åtgärder vidtas om så behövs. Regeringen konstaterar att de ekonomiska utsikterna är osäkra, och att det kommer bli viktigt att följa utvecklingen noga. Regeringen betonar vikten av att främjar sunda offentliga finanser, och menar att medlemsstaternas finanspolitik och tillämpningen av bör röra sig mot en normalisering. 4 (10) Givet det osäkra läget i omvärlden är det viktigt att medlemsstaterna kan anpassa sin finanspolitik vid behov. Regeringen konstaterar att det är upp till varje medlemsstat att besluta om finanspolitiska åtgärder. Merparten av de åtgärder som vidtas för att hantera negativa konsekvenser av krisen kommer och bör vidtas på nationell nivå. Regeringen välkomnar på ett generellt plan insatser för att underlätta för medlemsstaterna i detta avseende, inom ramen för befintliga . Regeringen menar att denna typ av åtgärder ska vara välriktade, tillfälliga och värna den inre marknadens funktionssätt. är det viktigt att man inte inför kontraproduktiva stimulanser till ekonomin i ett ekonomiskt läge med inflationstryck och utbudsstörningar. Regeringen anser vidare att EU bör verka för att ge ytterligare ekonomiskt stöd till . Regeringen anser att eventuella stödåtgärder på EU-nivå bör finansieras genom omprioritering av medel som redan finns i EU:s fleråriga budgetram –2027 och inte genom exempelvis ytterligare gemensam upplåning. (ev.) Ekonomisk återhämtning a)Lägesrapport om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens Rådet väntas få en lägesuppdatering om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF), med möjlighet till diskussion. Överläggning med finansutskottet om RRF ägde rum . fick senast information om processen för återhämtnings- och resiliensplanernas genomförandebeslut . Samråd med om RRF har ägt rum , . presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av RRF. Förordningen trädde i kraft . Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20: FPM52. Enligt förordningen ska medlemsstaterna lämna in återhämtnings- och resiliensplaner till kommissionen för att erhålla ekonomiskt stöd från RRF. 5 (10) Planerna ska godkännas genom att rådet antar genomförandebeslut. Planerna ska redogöra för vilka reformer och investeringar medlemsstaterna avser att genomföra, ange tidsbestämda mål och delmål för dessa åtgärder, samt förklara hur de planerade åtgärderna uppfyller de kriterier som anges i förordningen. Åtgärderna ska bland annat bidra till att effektivt hantera relevanta landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt bidra till den gröna och digitala omställningen. I planerna ska det också anges hur de föreslagna åtgärderna bidrar till jämställdhet. har 26 medlemsstater lämnat in sina återhämtnings- och resiliensplaner. Genomförandebeslut har godkänts av rådet för 22 medlemsstater. Kommissionen väntas lägga fram ytterligare förslag på genomförandebeslut . Förhandsutbetalningar är verkställda för de länder som ansökt om detta och vars återhämtningsplaner har godkänts av rådet. Vad gäller sedvanliga utbetalningar kan medlemsstaterna ansöka om dessa upp till . Det är kommissionen som fattar beslut om utbetalning efter att ha granskat huruvida landet uppfyllt de fastställda milstolparna och målen. har utbetalningar beviljats och . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar information om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens. b) Rådets genomförandebeslut I skrivande stund väntas inget förslag till genomförandebeslut inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens läggas fram för behandling av rådet på mötet . 7.Förberedelser inför med finansministrar och centralbankschefer och : Europeiska unionens mandat för G20; uttalande till Internationella monetära och finansiella kommittén (IMFC) 6 (10) Rådet väntas förbereda de möten som G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer samt IMFC håller den 20–. Som ett led i dessa förberedelser ska rådet godkänna EU:s gemensamma positioner till G20- mötet och EU:s gemensamma uttalande till . Ärendet har inte tidigare behandlats i . Både de gemensamma positionerna till G20-mötet och uttalandet till IMFC- mötet behandlar den ryska invasionen av påverkan på europeisk och global säkerhet, stabilitet och välstånd. EU understryker att vi kommer fortsätta samarbeta med internationella partners för att stödja och implementera långtgående sanktioner mot . Vidare betonar EU att konflikten har ökat den ekonomiska osäkerheten väsentligt och att den väntas dämpa den globala tillväxten. Även åtgärder för att stödja den ekonomiska återhämtningen från covid-19-pandemin och klimatförändringar lyfts fram. När det gäller det senare betonar EU särskilt vikten av koldioxidprissättning. EU lyfter även fram att den finanspolitiska inriktningen bör kunna anpassas vid behov, som hållbarhet i offentliga finanser värnas. IG20-positionerna betonas även vikten av att stärka internationell koordinering i den ekonomiska återhämtningen, tillvarata gröna och digitala möjligheter och stödja samarbete vad gäller vaccin mot covid-19. Även EU:s fortsatta arbete med att stödja låginkomstländer lyfts fram, inklusive en effektiv implementering av G20:s och skuldhanteringsinitiativ. I IMFC-uttalandet uttrycks även stöd till frivillig vidareutlåning av IMF:s särskilda dragningsrätter för att hjälpa sårbara ekonomier enligt de alternativ som IMF har tagit fram. Även exempel på vidtagna åtgärder för pandemihantering och klimatåtgärder lyfts fram. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till EU:s gemensamma positioner inför och EU:s gemensamma uttalande inför IMFC- mötet . 7 (10) 8.(ev.) Europeisk finansiell arkitektur för utveckling Ordförandeskapet och kommissionen väntas informera om det pågående arbetet med att förbättra den europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering. Därefter väntas rådet bjudas in till diskussion. Information lämnades till utrikesutskottet . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med har ägt rum , . Inom EU har det pågått ett arbete för att se över den europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering med syftet att effektivisera den nuvarande strukturen. antog rådet slutsatser där man pekade på ett antal åtgärder som ska bidra till att förbättra utvecklingseffekten inom nuvarande arkitektur för utvecklingsfinansiering. I slutsatserna uppmanade rådet, på svenskt initiativ, bland annat kommissionen att lägga fram en färdplan för genomförandet av målen och rekommendationerna i slutsatserna. Kommissionen presenterade sin färdplan . I färdplanen redogör kommissionen för ett antal åtgärder de avser vidta för att stärka arkitekturen för utvecklingsfinansiering. Åtgärderna delas in i fyra kategorier med olika syften; stärkt politisk styrning, ökad koordinering, bättre inkludering av fler europeiska utvecklingsaktörer i finansieringsarkitekturen, samt ökad synlighet och inflytande för EU och dess medlemsstater. Åtgärderna syftar till att öka EU:s totala genomslag och synlighet i utvecklingsarbetet genom större öppenhet mot fler aktörer, bättre samordning av relevanta aktörer och mer koordinerad informationsspridning. Bland kommissionens förslag kan bland annat nämnas att lansera en portal för att underlätta matchningen av efterfrågan på stöd med olika europeiska aktörer, hålla högnivåmöten med internationella finansiella institutioner utanför EU och att publicera alla styrdokument så att EU:s politiska prioriteringar är tydliga för alla aktörer som är del av EU:s finansiella arkitektur. Kommissionen skriver även att de ska se över möjligheten att etablera en exportkreditfacilitet på EU-nivå, vilket är en fråga som redan tidigare diskuterats i rådet. Därtill föreslår kommissionen att EU:s 8 (10) medlemsländer ska sträva efter att tala med en enad röst i internationella finansiella institutioner. I dessa institutioner ingår i olika valkretsar som även består av länder som inte är med i EU och där annan koordinering kan vara nödvändig. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens välkomnar att arbetet med att förbättra den europeiska arkitekturen för utvecklingsfinansiering fortsätter i syfte att stärka utvecklingseffekten för det globala multilaterala systemet med fokus på demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och klimat. Det är positivt att kommissionen har ett ambitiöst anslag med många konkreta åtgärdsförslag i sin färdplan. Regeringen kommer fortsätta analysera kommissionens förslag utifrån utgångspunkten att det övergripande syfte bör vara att stärka utvecklingseffekten. Regeringen anser att ökad EU-koordinering i relevanta sammanhang i internationella finansiella institutioner är positivt, samt att det redan finns fungerande forum för koordinering. kan det ibland finnas behov att föra fram valkretsens eller nationella prioriteringar. Regeringen håller inte med kommissionen om att det finns behov av en exportkreditfacilitet på EU-nivå och tycker att kommissionens formulering i färdplanen är allt för långtgående. 9.(ev.) Slutsatser om EU:s strategiska autonomi på det ekonomiska och finansiella området Rådet väntas godkänna slutsatser om den öppna strategiska autonomin i EU:s ekonomiska och finansiella system. De aktuella rådsslutssatserna har inte behandlats i tidigare. Överläggning med finansutskottet om kommissionens meddelande Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: Främja öppenhet, styrka och resiliens ägde rum . Kommissionen presenterade ett meddelande som innehöll åtgärder för att stärka EU:s ekonomiska och finansiella system. 9 (10) Meddelandet har tre huvuddelar: i) eurons internationella roll som reservvaluta, ii) EU:s finansiella infrastruktur och iii) sanktioner. Meddelandet beskrivs närmare i faktapromemoria 2020/21:FPM76. De aktuella rådslutsatserna syftar till att följa upp kommissionens meddelande. I slutsatserna betonar rådet bland annat vikten av att uppnå en balans mellan ekonomisk och finansiell autonomi å ena sidan, och av öppenhet, globalt samarbete och multilateralism å andra sidan. När det gäller att stärka eurons internationella roll och den finansiella infrastrukturen, betonar rådet bland annat vikten av vidare arbete för att fullborda bankunionen, för mer integrerade kapitalmarknader samt för att understödja den gröna omställningen på det ekonomiska och finansiella området. När det gäller sanktioner, framhålls vikten av nära samordning mellan medlemsstaterna för att säkerställa ett effektivt genomförande. Rådet ger också stöd till arbete för att identifiera och motverka möjligheter att kringgå och undergräva EU:s sanktioner. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till rådsslutsatser. a)(ev.) Lägesrapport om genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster Rådet väntas få en lägesuppdatering om medlemsstaternas genomförande av aktuella EU-rättsakter på finansmarknadsområdet. Information om genomförandet av EU-direktiv på finansmarknadsområdet gavs till . EU:s medlemsstater ska anpassa sin nationella lagstiftning efter de direktiv och förordningar som tas fram på finansmarknadsområdet. Mot bakgrund av detta redogör kommissionen halvårsvis om medlemsstaternas genomförande av aktuella EU-rättsakter på finansmarknadsområdet. 10 (10)