urf · H9A5URF2 · 2022-05-18 00:00:00 — Det föreskrivs att utöver det får välja en eller flera ställföreträdande ombudsmän och att en ställföreträdande ombudsman ska ha tjänstgjort som ombudsman. Enligt tilläggsbestämmelse 13.2.1 i riksdagsordningen ska konstitutions- utskottet, på eget initiativ eller på begäran av någon av ombuds- män, samråda med en ombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art.12 Ordningen för val av ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän anges i 13 kap. 3 § RO och tilläggsbestämmelse 13.3.1 i riksdagsordningen. Av regleringen framgår i huvudsak följande: Samtliga ombudsmän väljs var för sig. Valet av en ombudsman gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att ett nytt val har genomförts under fjärde året därefter och den då valde har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . Valet av en ställföreträdande ombudsman gäller för av från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer. Det är som bereder val av ombudsmän och ställföreträdande ombudsmän. Regler om entledigande av ombudsmän finns i 13 kap. 4 § RO. I bestäm- melsen fastställs att på begäran av får ent- lediga en ombudsman eller en ställföreträdande ombudsman som inte har förtroende. Om en ombudsman avgår ska välja en efterträdare för en ny fyraårsperiod. JO:s framställningsrätt regleras i 9 kap. 17 § RO. Av bestämmelsen framgår bl.a. att JO får göra framställningar hos i frågor som rör myndig- hetens kompetens, organisation, personal eller verksamhetsformer. Vidare framgår att får föreskriva att JO även i andra fall får göra fram- ställningar hos samt att särskilda bestämmelser om redogörelser till från JO finns i lag. I tilläggsbestämmelse 9.17.5 i riksdagsordningen föreskrivs att var och en av ombudsmän får göra framställningar hos med anledning av frågor som har uppkommit i hans eller hennes tillsynsverksamhet. Ytterligare föreskrifter om sådana framställningar finns i 4 § JO-instruktionen (se avsnitt 2.5.3). Åtal mot en av ombudsmän för ett brott som begåtts i utövningen av hans eller hennes uppdrag får beslutas endast av konstitutions- utskottet (13 kap. 24 § RO). 12Enligt tilläggsbestämmelse 8.10.1 och 8.10.2 i ursprungslydelsen av den tidigare gällande riksdagsordningen (1974:153) – riksdagsordning – utsåg från det att utskottet hade blivit tillsatt en delegation, JO-delegationen, bestående av sex ledamöter i utskottet, för att, på begäran av någon av ombuds- män, samråda med ombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. Val av ombudsman bereddes av JO-delegationen, som samrådde med de av partierna utsedda ledamöterna i talmanskonferensen. Denna ordning avskaffades sedermera och JO-delega- tionens uppgifter övertogs i sin helhet av (se bet. 1990/91:KU8). I lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän () finns ytterligare bestämmelser om JO:s uppdrag, uppgifter och befogenheter samt om hur verksamheten ska organiseras och redovisas. I 1 § andra stycket JO-instruktionen slås fast att chefsJO och justitie- ombudsmännen ”har i den omfattning som anges i 2 § tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden”. Tillsynsuppdragets omfattning och vilka som står under JO:s tillsyn preciseras i 2 §. Enligt bestämmelsen står under ombudsmännens tillsyn 1.”statliga och kommunala myndigheter, 2.tjänstemän och andra befattningshavare vid dessa myndigheter, 3.annan som innehar tjänst eller uppdrag, varmed följer myndighets- utövning, såvitt avser denna hans verksamhet, 4.tjänstemän och uppdragstagare i statliga affärsverk, när de för verkens räkning fullgör uppdrag i sådana aktiebolag där staten genom verken utövar ett bestämmande inflytande. I fråga om befattningshavare vid försvarsmakten omfattar tillsynen dock endast befäl av lägst fänriks grad och dem som innehar motsvarande tjänste- ställning.” Vidare anges i 2 § att ombudsmännens tillsyn inte omfattar 2.riksdagsstyrelsen, , överklagande- nämnd eller riksdagsdirektören, 3.riksbanksfullmäktige samt ledamöter av direktionen i utom såvitt avser deltagande i utövning av beslutanderätt enligt lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering, 4.regeringen eller statsråd, 6.ledamöter av beslutande kommunala församlingar. Ombudsmännen står inte under tillsyn av varandra (2 § fjärde stycket). Det främsta syftet med JO:s verksamhet är att främja rättssäkerheten. JO ska särskilt se till att myndigheter och domstolar följer regeringsformens bestämmelser om opartiskhet och saklighet och att den offentliga verksam- heten inte gör intrång i medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter (3 § första stycket). Vid tillsyn över kommunala myndigheter ska en ombudsman beakta de former i vilka den kommunala självstyrelsen utövas (3 § andra stycket). Ombudsmännen ska verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Upp- kommer det under tillsynsverksamheten anledning att väcka fråga om en författningsändring eller någon annan åtgärd från statens sida, får en ombudsman göra framställning i ämnet till eller till regeringen. En justitieombudsman ska samråda med chefsJO innan han eller hon gör en (Se tilläggsbestämmelse 9.17.5 i riksdagsordningen och 4 § JO- instruktionen.) Ombudsmännens tillsyn bedrivs genom prövning av klagomål från allmän- heten samt genom inspektioner och andra undersökningar som ombuds- männen finner påkallade (5 § första stycket). Ombudsman ska samråda med chefsJO om inspektioner och andra under- sökningar som han eller hon avser att genomföra (5 § andra stycket). Ombudsmännen fullgör därutöver de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan enligt det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (5 a §). Enligt 6 § första stycket avgör en ombudsman ett ärende genom beslut, i vilket han eller hon får uttala sig om huruvida en åtgärd av en myndighet eller befattningshavare strider mot lag eller annan författning eller annars är felaktig eller olämplig. I samma bestämmelse anges vidare att en ombudsman även får göra sådana uttalanden som avser att främja enhetlig och ändamålsenlig rätts- tillämpning. I 6 § finns vidare regler om bl.a. JO:s roll som särskild åklagare och anmälan om disciplinära förfaranden respektive avsked. Således framgår av 6 § andra stycket att en ombudsman som särskild åklagare får väcka åtal mot en befattningshavare som genom att åsidosätta vad som åligger honom eller henne i tjänsten eller uppdraget har begått annan brottslig gärning än tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott. I samma bestämmelse anges att om utredningen i ärendet ger en ombudsman anledning anta att sådan brottslig gärning har begåtts, ska det som föreskrivs i lag om förundersökning, åtal och åtalsunderlåtelse samt om allmän åklagares befogenheter i övrigt i fråga om brott under allmänt åtal tillämpas. Vidare anges att i mål som har väckts vid tingsrätt bör talan fullföljas till endast om synnerliga skäl föranleder det. I 6 § tredje stycket regleras en ombudsmans rätt att göra anmälan i vissa fall. Således anges att om en befattningshavare, genom att åsidosätta det som åligger honom eller henne i tjänsten eller uppdraget, har gjort sig skyldig till ett fel som kan beivras genom disciplinärt förfarande, får en ombudsman göra anmälan till den som har befogenhet att besluta om disciplinpåföljd. Vidare framgår av bestämmelsen att när det gäller den som är legitimerad yrkes- utövare inom hälso- och sjukvården, tandvården, detaljhandeln med läkemedel eller djurens hälso- och sjukvård, får en ombudsman i vissa fall göra anmälan om återkallelse av legitimation eller behörighet, om begränsning av behörighet samt om föreskrift av prövotid till den som har befogenhet att besluta i respektive fråga. Enligt 6 § fjärde stycket får en ombudsman som anser att en befattnings- havare ska avskedas eller stängas av från sin tjänst på grund av brottslig gärning eller grov eller upprepad tjänsteförseelse, göra anmälan om detta till den som har befogenhet att besluta om en sådan åtgärd. När en ombudsman har gjort anmälan i ett ärende som avses i tredje eller fjärde stycket ska han eller hon få tillfälle att komplettera egen utredning och yttra sig över utredning som har tillförts ärendet av någon annan. En ombuds- man får också närvara om muntligt förhör hålls. Detta gäller dock inte ärenden om avstängning. (Se 6 § femte stycket.) JO:s möjlighet att föra talan vid domstol i vissa typer av mål när det gäller beslut om disciplinansvar regleras i 7 §. I JO-instruktionen slås vidare fast att en ombudsman inte bör ingripa mot lägre befattningshavare utan självständiga befogenheter, om det inte finns särskilda skäl för ett ingripande (8 §). Bestämmelser för JO om förundersökning och åtal mot ett statsråd och åtal som ett riksdagsutskott har beslutat mot en befattningshavare hos eller dess organ finns i 10 § JO-instruktionen. Där anges att en ombudsman är skyldig att väcka och utföra åtal som enligt 13 kap. 3 § RF har beslutat mot ett statsråd samt åtal som ett riksdagsutskott enligt vad som är föreskrivet har beslutat mot en befattningshavare hos eller dess organ, dock inte åtal mot en annan ombudsman (10 § första stycket). En ombudsman är även skyldig att biträda ett utskott med förundersökningen mot en sådan befattningshavare som nämns i första stycket och med en sådan särskild utredning av omständigheter som kan ligga till grund för att skilja en riksrevisor från uppdraget som avses i 13 kap. 7 § andra stycket RO (10 § andra stycket). Att ombudsmännen ska överlämna en tryckt ämbetsberättelse med visst innehåll till framgår av 11 §. I12–16 §§ finns regler om organisation. Bestämmelserna innehåller föreskrifter om bl.a. chefsJO:s ansvar för verksamheten, ombuds- mannaexpeditionens och kanslichefens roll, samråd med konstitutions- utskottet, delegationsbeslut och ställföreträdande ombudsmäns tjänstgöring. Av 12 § framgår bl.a. följande. ChefsJO – som enligt 13 kap. 2 § RO är administrativ chef och bestämmer inriktningen av verksamheten i stort – ansvarar inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att JO hushållar väl med statens medel. ChefsJO ska, efter samråd med övriga ombudsmän, i arbetsordning meddela bestämmelser om organisationen av verksamheten och om ansvarsområden för var och en av ombudsmännen, besluta om verksamhetsplan för myndigheten samt besluta om årsredovisning och förslag till anslag på statens budget för JO. Enligt 13 § första stycket ska det för verksamheten finnas en expedition, ombudsmannaexpeditionen. Det anges att en kanslichef, byråchefer och övriga tjänstemän ska vara anställda vid ombudsmannaexpeditionen. Vidare föreskrivs att chefsJO får anlita annan personal samt experter och sakkunniga imån av behov och tillgång på medel, samt att chefsJO bestämmer om personalens tjänstgöring. Av 13 § andra stycket framgår att kanslichefen ska dels leda arbetet under chefsJO inom ombudsmannaexpeditionen, dels lämna ombudsmännen det biträde som behövs. I 14–16 §§ finns särskilda bestämmelser om bl.a. chefsJO:s uppdrag. Således anges i 14 § första stycket att utöver det som föreskrivs i JO- instruktionen och arbetsordningen, ska chefsJO meddela de råd och anvis- ningar som behövs för arbetet inom ombudsmannaexpeditionen. Enligt 14 § andra stycket ska chefsJO samråda med i organisationsfrågor av större vikt. Av 14 § tredje stycket framgår att en ombudsman som vill påkalla samråd med måste först samråda med chefsJO. Oberoende av vad som följer av arbetsordningen får chefsJO genom särskilt beslut föreskriva att ett visst ärende eller grupp av ärenden ska hänskjutas till chefsJO eller till någon av de andra ombudsmännen (15 § första stycket). Vidare får chefsJO – i arbetsordningen eller genom särskilt beslut – dels bemyndiga en tjänsteman vid ombudsmannaexpeditionen att vidta en åtgärd för beredning av ett ärende, dels bemyndiga kanslichefen att besluta i administrativa frågor, dock inte när det gäller anställning av en byråchef (15 § andra stycket). I 15 § tredje stycket anges att chefsJO beslutar om en ställföreträdande ombudsmans tjänstgöring som ombudsman. Av bestämmelsen framgår att en ställföreträdande ombudsman får tas i anspråk för tjänstgöring om någon ombudsman på grund av en längre tids sjukdom blir förhindrad att utöva sin tjänst eller det av annat särskilt skäl finns behov av att en ställföreträdande ombudsman tjänstgör. När chefsJO har semester eller är hindrad att utöva sin tjänst ska den av de andra ombudsmännen som har varit ombudsman tjänstgöra i hans eller hennes ställe. Om två eller flera har varit ombudsmän har den som är äldst av dem företräde. (Se 16 § JO-instruktionen.) Allmänna regler om klagomål till JO och om ärendenas handläggning finns i 17–24 §§. I 17 § första stycket finns föreskrifter om hur en anmälan till JO bör vara utformad och vad den bör innehålla. I 17 § andra stycket ges den som är frihetsberövad rätt att skriva till JO utan hinder av eventuella inskränkningar i rätten att sända brev och andra handlingar som annars gäller. En anmälare som så önskar ska få bekräftelse av expeditionen att anmälan har kommit in till JO (17 § tredje stycket). När det gäller ärendenas handläggning gäller i huvudsak följande. Enligt 18 § första stycket behöver JO inte ta upp ett ärende till granskning, utan kan överlämna det till en annan myndighet för prövning. Detta förutsätter att ärendet är av sådan beskaffenhet att det lämpligen kan utredas och prövas av myndigheten i fråga och att myndigheten inte har prövat saken. I vissa fall kan JO även överlämna klagomål mot en advokat till (18 § andra stycket). Av 18 § tredje stycket framgår att en särskild utredning av omständigheter som kan ligga till grund för att skilja en riksrevisor från uppdraget inte kan överlämnas. I 19 § anges att en ombudsman skyndsamt bör lämna klaganden besked om huruvida klagomålet avvisas, avskrivs från handläggning, överlämnas till någon annan enligt 18 § eller upptas till utredning. Enligt 20 § bör JO inte utreda förhållanden som ligger längre tillbaka i tiden än , om det inte finns särskilda skäl för det. Att en ombudsman ska verkställa de utredningsåtgärder som krävs för prövning av klagomål och andra ärenden framgår av 21 § första stycket JO- instruktionen. En ombudsman kan förelägga och, i förekommande fall, döma ut vite när ombudsmannen begär upplysningar och yttranden (jfr 13 kap. 6 § andra stycket RF), dock inte i ärenden där han eller hon har beslutat att inleda förundersökning (21 § andra stycket). Regler om JO:s delegationsmöjlighet finns i 22 §. Av bestämmelsen fram- går i huvudsak följande: En ombudsman får i vissa fall uppdra åt annan att leda förundersökning eller att väcka och utföra åtal som ombudsmannen har beslutat (22 § första stycket). Beslut att överklaga dom eller beslut till högre rätt får endast fattas av en ombudsman (22 § andra stycket). En ombudsman kan förordna en tjänsteman vid ombudsmannaexpeditionen att på ombudsmannens vägnar föra talan respektive vidta handläggnings- åtgärder i vissa typer av ärenden om disciplinansvar (22 § tredje och fjärde stycket). I 22 § femte stycket JO-instruktionen finns en bestämmelse som ger JO rätt att delegera dels rätten att verkställa inspektion, dels beslutanderätten i klago- målsärenden till tjänstemän vid ombudsmannaexpeditionen. Delegations- möjligheten är dock avgränsad och får inte innefatta rätt att 1.göra framställning om författningsändring eller någon annan åtgärd från statens sida enligt 4 § första stycket, 2.göra uttalande som innehåller kritik eller vägledande uttalanden enligt 6 § första stycket, 3.vidta åtgärd mot befattningshavare i egenskap av särskild åklagare respektive anmälare i disciplinärende enligt 6 § andra, tredje eller fjärde stycket, 4.överlämna ärende till annan myndighet enligt 18 §, eller 5.fatta beslut i ärende som avgörs efter att skriftligt yttrande eller skriftliga upplysningar inhämtats från berörd myndighet eller tjänsteman. Hur ärenden avgörs regleras i 23 § första stycket JO-instruktionen. Där anges att ett ärende avgörs sedan det har föredragits av en tjänsteman vid ombuds- mannaexpeditionen eller av en särskilt utsedd föredragande. Beslut att avvisa ett ärende eller att skriva av ett ärende från handläggning kan dock fattas utan En ombudsman kan också avgöra andra ärenden utan före- dragning, om det finns särskilda skäl. I 23 § andra stycket finns regler om återlämnande av handlingar i JO:s ärenden. En handling som har getts in till JO i ett ärende får inte återlämnas förrän ärendet har avgjorts. Om originalhandlingen i ett sådant fall inte finns hos någon myndighet får återlämnandet förenas med villkor om att bestyrkt kopia av handlingen ges in. Att det ska föras diarier över samtliga ärenden och de åtgärder som vidtagits i dessa anges i 24 § första stycket JO-instruktionen. Vidare ska det vid ombudsmannaexpeditionen i fråga om varje beslut finnas en handling som visar vem som har fattat beslutet och vem som har varit föredragande samt beslutets dag och innehåll. Registratur ska hållas över särskilt uppsatta beslut. (Se 24 § andra stycket JO-instruktionen.) Protokoll förs vid inspektioner och när protokoll krävs av annan orsak (24 § tredje stycket). Enligt 25 § ska diarier, protokoll och registratur för den tid som ämbets- berättelsen avser lämnas till som ämbets- berättelsen lämnas till . I en bestämmelse som avser ombudsmannaexpeditionens öppethållande slås fast att det är chefsJO som bestämmer vilka tider expeditionen ska hållas öppen för allmänheten (26 §). En bestämmelse om avgifter finns i 27 §. När det gäller anställning av personal framgår det av 28 § att det är chefsJO:s uppgift att tillsätta tjänster vid ombudsmannaexpeditionen och att anta personal i övrigt, i den mån chefsJO inte enligt 15 § överlåter dessa uppgifter på kanslichefen. Slutligen innehåller JO-instruktionen även en bestämmelse – 29 § – i vilken det hänvisas till lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter när det gäller över- klagande av beslut som gäller tjänstetillsättning eller som annars rör tjänste- män vid ombudsmannaexpeditionen. ChefsJO ska, efter samråd med ombudsmännen, i en arbetsordning meddela bestämmelser om organisationen av verksamheten och om ansvarsområden för var och en av ombudsmännen (12 § andra stycket JO-instruktionen). JO:s arbetsordning beslutas således av chefsJO. Arbetsordningen, och bifogade bilagor, innehåller bestämmelser om bl.a. ombudsmännens uppdel- ning i ansvarsområden (1 §), fördelning av ärenden som hör till flera ansvars- områden (2 §), tjänstgöring vid ledighet (3 §), ombudsmannaexpeditionen (4 §), Opcat-enheten (5 §), kanslichefen (6 §), biträdande kanslichefen (7 §), 13 Framställningen i detta avsnitt bygger på uppgifter i Arbetsordning för ombudsmän, gällande fr.o.m. , senast reviderad (JO:s ärende med dnr ADM 27-2022). byråcheferna (8 §), föredragande och områdesansvariga föredragande (9 §), beslut och protokoll (10 §), utlämnande av handlingar (11 och 12 §§), öppet- hållande (13 §) och hänvisning till reglering av befattnings- och arbets- beskrivningar, delegationsbeslut samt delegerad beslutsrätt (14 §). Här följer vad som i huvudsak framgår av arbetsordningen: Ombudsmännens tillsyn är uppdelad i fyra ansvarsområden. Varje ombuds- man är ansvarig för ett ansvarsområde och det finns fyra tillsynsavdelningar hos JO. Myndigheter och ärendekategorier inom den offentliga förvaltningen hänförs till ett visst ansvarsområde och fördelas därigenom mellan ombuds- männen till respektive tillsynsavdelning. Vad som ingår i varje ansvarsområde framgår av bilaga 1 till arbetsordningen. I bilaga 2 till arbetsordningen anges fördelningen av tillsynsavdelningarnas beredningsansvar. I tveksamma fall kan chefsJO bestämma vilken ombudsman som ska handlägga ett ärende. För att fullgöra de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan enligt Opcat, biträds ombudsmännen av en särskild enhet, Opcat-enheten. Enheten ska även i övrigt utföra de arbetsuppgifter som chefsJO bestämmer. ChefsJO beslutar efter samråd med berörda justitieombudsmän om riktlinjer för Opcat-enhetens verksamhet och plan för inspektionsverksamheten. Opcat- enheten består av en enhetschef, en biträdande enhetschef och föredragande. Vid de fyra tillsynsavdelningarna tjänstgör byråchefer, områdesansvariga föredragande och föredragande samt ett ärendekansli. Tjänstemännen biträder ombudsmännen i beredningen av klagomåls- och initiativärenden samt lag- stiftningsremisser. Byråcheferna fördelar var och en inom sitt sakområde ärenden till före- dragande samt bereder egna ärenden. De får bl.a. besluta om utrednings- åtgärder, handlägga frågor rörande efterskrifter14 i avgjorda ärenden och – på uppdrag av vederbörande ombudsman – verkställa inspektioner, dock med vissa begränsningar när det gäller framställning av anmärkningar och uttalanden (jfr 22 § JO-instruktionen). De får även – efter särskilt beslut av vederbörande ombudsman – fatta beslut i ärenden som väckts genom klagomål i enlighet med vad som framgår av 22 § JO-instruktionen. Byråcheferna ska se till att ärendena blir handlagda på ett tillfredsställande sätt och med den skyndsamhet som krävs. En byråchef bör medverka i hand- läggningen av ärenden som är av större vikt. Byråcheferna ska också bistå Opcat-enheten i dess verksamhet. De ska regelbundet följa upp verksamheten i förhållande till de mål som myndigheten har satt upp, analysera konstaterade risker för brister i måluppfyllelse och vidta de åtgärder som krävs. En byråchef på varje tillsynsavdelning har de administrativa uppgifter som chefsJO bestämmer. Föredragandena får i de ärenden som de har tilldelats hämta in underhands- upplysningar och handlingar rörande saken samt överlämna handlingar till 14Med efterskrifter avses skrivelser som kommer in i ett ärende efter det att beslut i ärendet har meddelats. anmälaren för yttrande. Efter särskilt bemyndigande av vederbörande ombuds- man får de även handlägga frågor rörande efterskrifter i avgjorda ärenden och verkställa inspektioner, dock med vissa begränsningar när det gäller fram- ställning av anmärkningar och uttalanden. Områdesansvariga föredragande får härutöver – efter särskilt bemyndigan- de av vederbörande ombudsman – besluta om remisser och andra utrednings- åtgärder. ChefsJO biträds även av en administrativ avdelning som består av en enhet för personal-, ekonomi- och lokalfrågor, en enhet för registratur och arkiv, en enhet för administrativ juridik, en it-enhet, en kommunikationsenhet, en till- förordnad byråchef, en internationell samordnare och en HR-strateg. Kanslichefen är chef för den administrativa avdelningen. Kanslichefen ansvarar för att utveckla och kvalitetssäkra JO:s administration, för strategisk planering samt för samverkan med och andra myndig- heter. Kanslichefen har också ett övergripande ansvar för ekonomi-, personal- och lokalfrågor, liksom för frågor om it-stöd, intern och extern kommunikation och information samt registratur, myndighetens avtal och upphandlingar. Kanslichefen kan även tilldelas ärenden för beredning, på uppdrag av en ombudsman verkställa en inspektion, dock med vissa begränsningar när det gäller framställning av anmärkningar och uttalanden, och – efter beslut av chefsJO – utföra särskilda utredningar samt i övrigt biträda ombudsmännen. Kanslichefen får i de ärenden som handläggs av honom eller henne besluta om remisser och annat utredningsförfarande. Kanslichefen får även förordna vikarier i den utsträckning som anges i arbetsordningen. När kanslichefen inte är i tjänst eller är på tjänsteresa fullgörs hans eller hennes uppgifter av den biträdande kanslichefen. Om inte heller den biträdande kanslichefen är i tjänst får kanslichefen förordna en byråchef eller enhetschefen för som vikarierande kanslichef.