rfr · H90WRFR13 · 2022-05-19 00:00:00 — Notera att samtliga svar bör vara övergripande, och de får inte innehålla hemliga uppgifter. Del 1: Kostnader Vad uppskattar Försvarsmakten att respektive insats kostat totalt i materiel- och personalrelaterade kostnader? I beräkningen ska kostnaderna för förberedelser inför insatsen, kostnaderna under insatsen samt kostnader för efterarbetet med insatsens genomförande ingå. Försvarsmakten bör översiktligt beskriva vilka avgränsningar som gjorts när kostnaderna har räknats ut, och dessa bör utformas så att kostnaderna för de olika insatserna blir jämförbara. Del 2: Insatsernas påverkan på den nationella förmågan Frågorna i del 2 är uppdelade efter förmågekomponenter med utgångspunkt i Natos DOTMLPF-I-modell. Har den internationella insatsen förändrat den militära doktrinen inom Försvarsmakten? Hur i så fall? BILAGA 3: SKRIFTLIGA FRÅGOR TILL FÖRSVARSMAKTEN Har den internationella insatsen förändrat Försvarsmaktens organisation när det gäller operativa ramvillkor, dvs. kraven på förmåga för operativ nivå ? Övning och utbildning (ej ledarskapsutbildning) Förändrade den internationella insatsen Försvarsmaktens sätt att öva den nationella förmågan för insatsen? Fick t.ex. nationella övningar förkortas eller ställas in? Har erfarenheterna från den internationella insatsen inneburit några större förändringar för Försvarsmaktens nationella utbildningar? Ge gärna exempel på hur och inom ramen för vilka utbildningar. Ungefär hur stor andel av materielen i den internationella insatsen har behövt anpassas eller återställas för att kunna användas i och dess närområde? Fick detta några konsekvenser? Om ja, i så fall vilka? Ge gärna exempel. Har riktlinjer för hur ledarskap (från ÖB till gruppbefäl) ska utövas och utformningen av ledarskapsutbildningar i Försvarsmakten förändrats med anledning av de erfarenheter som gjorts inom ramen för den internationella insatsen? Ge gärna exempel. Ungefär hur stor andel av personalen som bemannade insatsen bestod av Försvarsmaktens befintliga personal och hur stor del rekryterades externt, t.ex. reservofficerare, för det specifika uppdraget? Har bemanningen av den internationella insatsen fått konsekvenser för den nationella förmågan på kort sikt () och/eller lång sikt? Om ja, ge exempel på vilka dessa konsekvenser har varit. I vilken omfattning har erfarenheter från den internationella insatsen lett till större systemförändringar av den nationella infrastrukturen, t.ex. när det gäller sambands- och it-system eller logistik och sjukvård? Ge gärna konkreta exempel. BILAGA 3: SKRIFTLIGA FRÅGOR TILL FÖRSVARSMAKTEN Vilka konsekvenser för den nationella förmågan har det ökade fokuset på teknisk och/eller konceptuell interoperabilitet458 med andra länder inom ramen för den internationella insatsen haft? Ge gärna exempel. Beskriv hur den internationella insatsen bidragit till eventuell försvarsoperativ nytta eller tvärtom fått negativa effekter? Ge gärna exempel. Del 3: Försvarsmaktens uppföljningsarbete Frågorna i del 3 gäller en samlad bedömning –2020. Dela upp svaret i tidsperioder då det skett större förändringar och inte i detalj per insats. Vilka strukturer och system har Försvarsmakten haft för att tillvarata erfarenheterna från internationella insatser som är relevanta för den nationella förmågan, t.ex. ”lessons learned” och liknande? Hur har detta implementerats? Har erfarenheterna från de internationella insatserna påverkat/förändrat det praktiska arbetet inom Försvarsmaktens grundorganisation? Ge gärna exempel. 458 Exempel på teknisk interoperabilitet är samma ammunition, likadant drivmedel, sambandssystem. Med konceptuell interoperabilitet menas användning av samma begrepp, vokabulär. I denna bilaga kompletteras uppgifterna i kap. 1.6 om de metoder och arbetssätt som tillämpats i uppföljningen. gav arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering Försvarsmakten i uppdrag att ta fram ett underlag över de internationella militära insatser som beslutat om 1993–2020. I Försvarsmaktens underlag459 framgick att deltagit i 16 internationella insatser av olika omfattning. Se nedanstående tabell. Tabell 10 Internationella insatser som och Försvarsmakten deltagit i 1993–2020 Nato/FN/EU L91–L118, L01–L14 BA01–BA12/99 TD01–TD01/F Mali00–Mali13, Källa: Egen bearbetning av uppgifter i underlag från Försvarsmaktens PM (FM2021-11200:1), 2021-05- 11 och på Försvarsmaktens webbplats. BILAGA 4: METODBILAGA För att avgränsa arbetet och möjliggöra uppföljningen inom givna tidsramar och resurser gjorde arbetsgruppen ett urval av insatser som skulle studeras närmare. Arbetsgruppen ställde därvid upp följande kriterier för valet av insatser som skulle undersökas: •De tre försvarsgrenarna armén, marinen och flygvapnet skulle finnas representerade i uppföljningen. •De insatser som skulle ingå i uppföljningen skulle ha genomförts –2020. •Minst en insats och minst en insats efter 2008 skulle följas upp. •Insatser som genomförts under olika ledning, dvs. Nato, FN, EU skulle ingå i uppföljningen. •Uppföljningen skulle omfatta fem insatser. Gruppen valde därefter de fem insatser som ingår i uppföljningen. Underlaget i uppföljningen utgår i huvudsak från Försvarsmaktens skriftliga svar på frågorna som redovisas i bilaga 3. Därefter har underlaget kompletterats med iakttagelser från genomförda intervjuer och relevanta dokument. För att få underlag för en fördjupad analys av de internationella insatsernas påverkan på Försvarsmakten och den nationella försvarsförmågan intervjuades befintliga och tidigare nyckelpersoner vid Försvarsmakten. Valet att intervjua nyckelpersoner grundar sig i att RUFS önskat inhämta mer detaljerade uppgifter som kompletterar Försvarsmaktens skriftliga svar. Inför valet av intervjupersoner tog RUFS fram ett förslag på chefsnivåer i Försvarsmakten som skulle vara lämpliga att intervjua. Förslaget presenterades för och godkändes av arbetsgruppen . bistod RUFS med en lista med 15 namn på chefer för och internationella utbildningsenheten –2020. RUFS valde fyra chefer som verkat –1996, 2010–2011, 2013–2016 och nuvarande chef . Dessa chefer gav i sin tur tips på vilka personer som kunde vara lämpliga att intervjua. RUFS tog därefter fram namnen på nuvarande chefer, dvs. insatschefen, produktionschefen, försvarsgrenscheferna, logistikchefen, ledningssystemschefen, chefen för stabsavdelningen och stf. chefen för insatsstabens utvecklingsavdelning. Försvarsmakten bistod med kontaktuppgifter till dessa chefer. RUFS gick sedan vidare och identifierade tidigare insatschefer och produktionschefer samt kontingentschefer eller motsvarande för varje insats. Namnen söktes fram i rapporter och artiklar, genom tips samt genom BILAGA 4: METODBILAGA sökningar på webben. Därefter valdes några insats- och produktionschefer samt en kontingentschef eller motsvarande för varje insats. För att få ett lagom antal personer att intervjua inom tidsramen för uppföljningen valdes företrädesvis de personer som haft flera olika befattningar och som varit delaktig i en internationell insats. Valen gjordes i samråd med representanten för försvarsutskottets kansli och i något fall med en referensperson. För att få en bild av hur bataljonerna och regementena påverkats i efterfrågade även namn till tidigare bataljonschefer som skickat iväg personal på internationella insatser. Försvarsmakten tog fram en lista med sju namn på tidigare bataljonschefer som är verksamma inom myndigheten. RUFS valde på grund av tidsskäl att intervjua fyra av dessa bataljonschefer och hade ett telefonsamtal med ytterligare en. De semistrukturerade intervjuerna genomfördes till största delen digitalt på Skype och telefon. Drygt en handfull intervjuer kunde genomföras fysiskt på plats. Samtliga intervjuer pågick i . Både projektledaren och projektmedarbetaren deltog under samtliga intervjuer. Under en handfull intervjuer deltog även kontaktpersonen på försvarsutskottets kansli. Minnesanteckningar skrevs efter intervjun och skickades till intervjupersonerna för synpunkter och eventuella tillägg. Ingen inspelning eller transkribering gjordes. De skriftliga svaren och yttranden från intervjuerna har skilt sig åt, vilket kan ha olika orsaker. En orsak som framförts av en av referenspersonerna i uppföljningen är att Försvarsmakten är en stor organisation, där olika personer i olika positioner kan förmodas ha delvis olika syn på internationella insatsers konsekvenser för den nationella försvarsförmågan.460 En annan orsak kan vara att insatsernas betydelse bedöms vara större av dem som själva deltagit i insatsen. fick två uppdrag av RUFS att ta fram litteratur och artiklar i relevanta databaser –2021. Den första sökningen var mer generell och genomfördes inom ramen för förstudien och innan valet av insatser. Den andra sökningen omfattade endast de fem valda insatserna och inkluderade även sökningar av nyhetsartiklar. Resultatet av sökningarna visade att ett begränsat material berört internationella insatsers konsekvenser för den nationella militära förmågan, vilket innebär att uppföljningen i begränsad utsträckning har kunnat använda dessa underlag för att besvara frågeställningarna. Dock har materialet varit värdefullt för förståelsen av insatserna. 460Uppgift från , förste analytiker vid , . BILAGA 4: METODBILAGA Använda databaser och andra källor I sökningarna bland material från studier och forskning användes databaserna . Sökningar gjordes även i relevanta myndigheters databaser och webbsidor, t.ex. FHS DiVA och FOI. För det andra uppdraget genomförde sökningar på Ny- hetsportalen med avgränsade källor från DN, SvD, , och Altinget, Forskning och Framsteg och Dagens forskning. Utformningen av lämpliga söksträngar gjordes i dialog mellan RUFS och . Sökorden på svenska som användes under sökningarna var bl.a. internationella insatser, militära insatser, militära operationer, fredsoperation, försvarsförmåga, operativ förmåga, taktisk förmåga och strategisk förmåga. De engelska nyckelorden som användes var bl.a. Swedish armed forces, Swedish defence, military capabilities, international operations, military operations och peacekeeping operations. Sökorden i Nyhetsportalen utgick från de fem valda insatserna och var t.ex. Eufor, UNPROFOR, Operation Unified Protector, Minusma, ISAF, Operation . Dessutom kombinerades namnet på landet med erfarenhetshantering och lessons learned. Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Öppen utfrågning om för Offentlig utfrågning om rapporten – Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Digital offentlig utfrågning om sjukdomen ME/CFS och infektions- Nyheter i sociala medier – en forskningsöversikt av användning och effekter ur ett medborgarperspektiv Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den offentliga utfrågning om precisionsmedicin Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Sårbarheter och mot- ståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och Utvärdering av penningpolitik 2015–2020 Evaluation of the Riksbank’s Monetary Policy 2015–2020 Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av nyanländas etablering –arbetsmarknadsstatus med särskilt fokus på kvinnorna Uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ Uppföljning av delar av den svenska friluftslivspolitiken Innovationskritiska metaller och – en forskningsöversikt Hälso- och sjukvård för barn och unga i samhällets vård Öppen utfrågning om AP-fondernas placeringar av buffertkapitalet i