rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — Uppföljning av nyanländas etablering – arbetsmarknadsstatus med särskilt fokus på kvinnorna beslutade att göra en förstudie om nyanlända invandrares etablering med särskilt fokus på nyanlända kvinnor, efter förslag från utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Efter genomförd förstudie och på förslag av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp beslutade utskottet att inriktningen på uppföljningen skulle vara nyanlända invandrares arbetssituation efter avslutat etableringsprogram och att ett tydligt jämställdhetsperspektiv skulle genomsyra uppföljningen. Underlaget till rapporten har tagits fram av utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med utskottets kansli. Syfte och inriktning ............................................................................... Metod och genomförande...................................................................... Grupperingar av koder ................................................................... Centrala termer och begrepp................................................................ Målgrupper och ansvarsfördelning ...................................................... Personer som får anvisas till etableringsprogrammet..................... Insatser som ingår i etableringsprogrammet................................... Tid med etableringsinsatser............................................................ Ersättning och sanktioner............................................................... Särskilt om samhällsorienteringen ................................................. Jämställdhetsperspektivet i etableringsinsatserna................................ Samverkan kring etableringsinsatserna ............................................... Deltagarna i etableringsprogrammet 2018–2019 ...................................... Deltagare i etableringsinsatser............................................................. Minskat antal deltagare i etableringsinsatser.................................. 3.1.2 Färre unga kommunmottagna män skrivs in i Överförda och nyinskrivna deltagare i ETP ........................................ Många överförda deltagare i etableringsprogrammet de Majoriteten kom från västasiatiska länder...................................... Närmare hälften var 30–.............................................. Drygt hälften hade kortare utbildning än ............................. Nyinskrivna deltagares insatser –2019 ............... Flest män i subventionerade anställningar ..................................... Fler män än kvinnor i arbetsmarknadspolitiska insatser................. Fler kvinnor än män i arbetsförberedande insatser......................... Flest kvinnor till reguljär utbildning .............................................. Problem med anvisningar till utbildningsplikt ............................... Deltagare utan registrerad aktivitet ................................................ Status efter lämnat etableringsprogrammet ......................................... Flest deltagare hade gått till annat program ................................... Fördjupad analys bekräftar vissa kända mönster............................ Etableringen på arbetsmarknaden tenderar att vara svag ............... Färre i jobb- och utvecklingsgarantin ........................... Effekter av coronapandemin .......................................................... Fördjupning – nyanlända från och ............................ Deltagare från och ............................................... 4.2 Resultat för deltagare från och ............................ Flest deltagare i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program .......... Förberedande utbildning oavsett utbildningsnivå........................... Arbetspraktik ökar möjligheterna till en anställning ...................... Få deltagare har fått stöd och matchning av extern aktör............... Nystartsjobb har i många fall lett till arbete för män...................... 4.3 Resultat och ............................................ Extratjänster har lett till arbete för kvinnor .................................... Vanligast befinna sig i jobb- och utvecklingsgarantin ................... 5 Lämnar nyanlända kvinnor etableringsprogrammet och 5.1 Avaktualisering från Arbetsförmedlingen ........................................... Arbetsförmedlare kontaktar deltagare på flera sätt......................... Fler män än kvinnor avaktualiserade av okänd orsak..................... Flest kvinnor avaktualiserade av känd orsak.................................. 5.2 Avaktualisering av föräldralediga eller kvar i systemet?..................... Arbetsförmedlingskontor hanterar föräldralediga olika ................. Arbetsförmedlingen riskerar att tappa deltagare ............................ 5.3 Hinder för utrikes födda kvinnor ......................................................... Föräldraledighetens roll för kvinnors etablering ............................ Ohälsa ett hinder för att delta i arbetskraften ................................. Behov av utbildning och språkkunskaper....................................... Arbetsförmedlares stereotypa föreställningar................................. Värderingar och familjens roll har betydelse för etableringen ....... Avsaknad av relevanta insatser ...................................................... 5.4 Kommunala arbetsmarknadsenheters stöd........................................... Många deltagare behöver hjälp av kommunalanställda.................. 5.5 Exempel på operativ och lokal samverkan .......................................... Samverkan fungerar i södra ...................................... Goda erfarenheter av extratjänster i ................................ Koder och skillnader i grupperingar ........................................................... Kommunstatistik över nyanlända i etableringsuppdraget ........................... Tabellbilaga Arbetsförmedlingens datalager .............................................. Etableringsprogrammet – faser och anvisningar till insatser ...................... beslutade att göra en uppföljning om nyanlända invandrares etablering med särskilt fokus på kvinnorna. Syftet med uppföljningen är att få en bild av de nyanländas arbetsmarknadsstatus efter avslutat etableringsprogram. Rapporter visar att de nyanlända kvinnorna har en långsammare arbetsmarknadsetablering än männen. Därför har denna uppföljning ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Etableringsprogrammet introducerades och innebar i huvudsak att regelverket för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet i större utsträckning harmoniserades med det regelverk som gäller för övriga arbetssökande. Inom ramen för denna uppföljning har en studie av samtliga deltagare i etableringsprogrammet –2019 genomförts, med en fördjupning av de två största deltagande grupperna i programmet sett utifrån ursprungsområde. I studien undersöks de inskrivnas deltagande under dessa år, deras arbetsmarknadsstatus efter att de lämnat etableringsprogrammet och vilka insatser nyinskrivna deltagare har anvisats. Studien har genomgående en redovisning uppdelad på kvinnor respektive män. Uppföljningen visar att det totalt var ca 54 000 deltagare i etableringsprogrammet , varav var kvinnor och var män. Drygt hälften hade börjat med en etableringsplan enligt den tidigare ordningen och sedan överförts till etableringsprogrammet. Många deltagare var unga, var och var . Drygt hälften av deltagarna hade en utbildning som var kortare än . När det gäller anvisade insatser till nyinskrivna deltagare bekräftas det mönster som tidigare rapporter pekat på, nämligen att fler kvinnor tar del av insatser inom reguljär utbildning medan fler män tar del av arbetsmarknadsinriktade insatser, t.ex. nystartsjobb och introduktionsjobb. Extratjänster är den enda subventionerade arbetsmarknadsinriktade insats som fler kvinnor än män tar del av, vilket är en trend. Uppföljningen visar vidare att den största delen av deltagarna i etableringsprogrammet fortsätter till andra arbetsmarknadspolitiska program. hade av de som hade lämnat programmet fortsatt i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program efter avslutat program, hade status ”övrigt”, som bl.a. innefattar öppet arbetslösa, hade en subventionerad anställning och var i reguljär utbildning. Ett förnyat datauttag visar att det fortfarande var vanligast att befinna sig i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program. Det var fler kvinnor än män, jämfört med , som befann sig i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program efter avslutat etableringsprogram. Fler män än kvinnor hade lämnat Arbetsförmedlingen av okänd orsak, de flesta i åldersgruppen 20–. av deltagarna i målgruppen hade skrivits ut av känd orsak. Det var fler kvinnor än män, främst i åldersgruppen 30–. Enligt vad som framkommit i denna uppföljning har det generella mönster som påvisats av tidigare studier av nyanländas etablering inte brutits. Nyanlända kvinnor tar fortfarande inte del av insatser i lika stor utsträckning som nyanlända män, och kvinnorna har överlag en långsammare progression än männen. Det beror delvis på att arbetsmarknadsinriktade insatser i större utsträckning finns i manligt dominerade branscher, varför det är lättare för män att ta del av insatser som leder till etablering. Det beror också på att männen uppges vara mer drivande, och om de har familj ser de sig som familjeförsörjare. Detta är viktiga iakttagelser inför det fortsatta arbetet med reformeringen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Målen för jämställdhetspolitiken är tydliga. Kvinnor och män ska bl.a. ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut, och kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Både statistik och intervjuer visar att när nyanlända kvinnor själva får välja yrke väljer de oftast traditionellt kvinnliga yrken. Dessa yrken kräver ofta kunskap i svenska språket och formell utbildning – till skillnad från en del mer traditionellt manliga jobb. Detta medför att vägen till etablering på arbetsmarknaden blir längre för nyanlända kvinnor än för nyanlända män. Om kvinnorna saknar utbildning från hemlandet blir vägen mycket lång. Mer personligt stöd har dock visat sig vara framgångsrikt och prövas i olika projekt och satsningar. Inom ramen för uppföljningen har det även gjorts vissa iakttagelser som gäller Arbetsförmedlingens handläggning av ärenden inom ramen för etableringsprogrammet. Det kan konstateras att digitalisering kan vara bra för många arbetssökande, men inte för alla. Det framgår av både rapporter och intervjuer att många personer i målgruppen nyanlända inte klarar av att kommunicera med myndigheten digitalt. Det är vidare viktigt att det finns ett heltäckande handläggningssystem för att minska risken för felregistrering eller registrering av inkorrekta beslut. Bristande registervård påverkar möjligheterna att följa upp insatser. Enligt nuvarande ordning avser registrering av beslut planerade insatser. En iakttagelse är att återkoppling av vad som verkligen genomfördes, tex. uppgifter om närvaro och progression, förekommer mer sällan och i så fall som en del i vissa lokala samarbetsavtal. En tydligare återkoppling av vilka insatser som genomförts skulle sannolikt bidra till att öka effektiviteten inom etableringsprogrammet. Av regeringsformen framgår att varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde.1 har även beslutat om riktlinjer2 för utskottens uppföljning och utvärdering, av vilka framgår bl.a. att såväl uppföljning som utvärdering bör ha en framåtblickande inriktning och medverka till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. beslutade att göra en förstudie om nyanlända invandrares etablering med särskilt fokus på nyanlända kvinnor.3 Efter genomförd förstudie beslutade utskottet att inriktningen på uppföljningen skulle vara nyanlända invandrares arbetssituation efter avslutat etableringsprogram samt att ett tydligt jämställdhetsperspektiv skulle genomsyra uppföljningen.4 Underlaget till rapporten har tagits fram av utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med utskottets kansli. 1.1 Syfte och inriktning Syftet med denna uppföljning är att fånga de nyanländas arbetssituation efter avlutat etableringsprogram. Den övergripande inriktningen är att göra en studie av samtliga inskrivna i etableringsprogrammet, uppdelat på kvinnor och män, under programmets första och vilka insatser de anvisades och därefter mäta vad de gjorde efter avslutat program. För att fördjupa bilden undersöks dessutom inskrivna från de två största grupperna sett utifrån ursprungsområde, i etableringsprogrammet, vilka insatser de anvisades och vad de gjorde efter avslutat program. Särskilt fokus läggs på kvinnornas arbetssituation, både de som avslutat programmet och de som skrivits ut från Arbetsförmedlingen. Uppföljningen ska vidare urskilja mönster i de studerade populationernas arbetssituation – inte individers steg mot etablering5 – genom att analysera registrerade beslut om insatser på Arbetsförmedlingen. Att följa upp de inskrivna i etableringsprogrammet under programmets två första år och deras efterföljande arbetssituation kan ge en preliminär bild av programmets effektivitet, men de resultat som redovisas har inte hunnit få det 14 kap. 8 § regeringsformen. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23; framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. 2019/20:21. 2019/20:30. 5För att utröna det behöver man sammanföra data från Arbetsförmedlingen med data från SCB och göra studier . långa tidsperspektiv som andra uppföljningar har haft (vilket kan vara viktigt då etablering på arbetsmarknaden tar tid).6 Nyanländas väg mot arbete eller reguljär utbildning, med särskilt fokus på jämställdhet, är komplexa fenomen. Uppföljningen kompletteras därför med kvalitativa data och beaktar forskning om vilka faktorer som påverkar huruvida nyanlända snabbt och effektivt nått etablering i form av arbete eller studier. För att fånga nyanländas arbetssituation efter avslutat etableringsprogram har uppföljningen följande frågeställningar om inskrivna t.o.m. : •Hur ser deltagandet ut bland samtliga inskrivna i programmet uppdelat på variablerna kön, ursprungsområde och utbildningsnivå? •Vilka insatser har de anvisats? •Vilken var deras status efter avslutat program (vid olika mättillfällen)? •Hur ser deltagandet ut bland inskrivna från och , inom gruppen 20–som har framför sig på arbetsmarknaden, uppdelat på variablerna kön, ursprungsområde och utbildningsnivå? •Vilka insatser har de tagit del av? •Vilka mönster kan urskiljas mellan kvinnor och män, utbildningsnivå och hemland när det gäller insatser och status ? •Vilken var deras status efter avslutat program vid två ytterligare mättillfällen? •Finns det deltagare i etableringsprogrammet som lämnar eller hamnar utanför arbetskraften? •Vilka deltagare skrivs ut av känd eller okänd orsak ? •Vilka rutiner har arbetsförmedlare för att fånga upp deltagare som inte kommer på inbokade möten m.m., och när skrivs de ut? •Ser arbetsförmedlare några mönster i de som skrivs ut? •Vilka lokala samarbeten finns för att fånga upp de som har svårigheter med att etablera sig (i utbildning eller arbete)? •Nyanlända kvinnor med kort utbildning har pekats ut som en riskgrupp. Hur går det för dessa i etableringsprogrammet? 1.2 Metod och genomförande Uppföljningens alla delar bygger på dokumentstudier, tillgänglig och specialbeställd statistik samt intervjuer. 6Flera sådana studier har genomförts , t.ex. (2020), Flykting- och anhöriginvandrares väg till arbete, SNS, samt Aktiviteter för flykting- och anhöriginvandrare inom etableringsprogrammet, IFAU 2020:4, , RiR 2018:12. Dokumentstudierna är omfattande och består av offentliga utredningar, riksdagstryck och rapporter från forskare och myndigheter, t.ex. Arbetsför- medlingen, Statskontoret, , , , SCB, Delmi och Dua. har inledningsvis bistått med sökningar som har gjorts i DivA, Swepub, Libris och Google Scholar för citeringssökning. även gjorts i publikationsdatabaser hos forskningsaktörer.7 Särskilda statistikbearbetningar har beställts från Arbetsförmedlingens da- Därutöver har tillgänglig statistik använts från SCB och SKR:s databas Intervjuer har genomförts med arbetsförmedlare med erfarenhet av etable- ringsinsatser för nyanlända, i både etableringsuppdraget och etableringspro- Intervjuer har även genomförts med chefer, samordnare och specia- lister vid kommunala arbetsmarknadsenheter, rektorer för vuxenundervisning och svenska för invandrare (sfi) samt forskare och experter vid centrala organ. För en närmare beskrivning av val av intervjupersoner, se bilaga 1. Grundpopulationen i statistikbearbetningarna från Arbetsförmedlingens datalager består av inskrivna nyanlända i etableringsprogrammet t.o.m. i åldern 20–. Åldersintervallet är det som gäller för deltagande i etableringsprogrammet. Statistiken avser unika individers första inträde i etableringsprogrammet. Utifrån grundpopulationen har andra populationer använts för att besvara uppföljningens frågeställningar. Dessa populationer är: • Överförda och inskrivna deltagare • Deltagare som lämnat etableringsprogrammet • Deltagare från och . För en beskrivning av populationerna, se bilaga 1. Statistikuttag vid tre olika tillfällen Statistikuttag från Arbetsförmedlingens datalager har gjorts vid tre olika tillfällen. Därefter gjordes ytterligare uttag och för att fler deltagare då hade hunnit utnyttja maxtiden i programmet, men även för att se eventuell påverkan av coronapandemin. 7https:///integration-norden/fakta-och-forskning/lankar-till-aktorer/sve- rige/ samt (), Delegationen för unga och nyanlända till arbete, SCB, , Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi (), So- cialantropologiska institutionen . Måtten status och senast kända status Uppföljningen av nyanländas inträde på arbetsmarknaden eller övergång till reguljära studier görs genom att fastställa deras arbetsmarknadsstatus efter att de lämnat etableringsprogrammet. ”Status ” är ett vanligt förekommande uttag inom Arbetsförmedlingen för att visa på resultat. 3.4mäter vi vilken status som deltagarna hade den senast kända sista gången de lämnade programmet vid mättillfället . Status ger emellertid enbart en ögonblicksbild, och dessutom ganska nära inpå de avslutade insatserna. En deltagare som lämnat etableringsprogrammet kan återinträda i programmet efter utskrivning om det finns tid kvar i etableringsprogrammet och om ramtiden tillåter det. I uppföljningen kombineras därför ”status ” med ”senast kända status”. Indikatorn mäter den senaste registreringen av inskrivnas status vid valfritt datum. 1.2.2 Grupperingar av koder Individens status registreras i Arbetsförmedlingens datalager med många olika koder, vilka är svåra att överblicka. När måttet ”Status ” används och för att analysera skillnaderna mellan deltagare som går vidare till arbete, studier eller annan status har därför följande fem grupperingar av koder skapats: Här ingår Arbetsförmedlingens koder för tillsvidareanställda/egen näringsverksamhet utan stöd, fått tidsbegränsad anställning, deltidsarbetslösa, timanställda, fått fortsatt anställning hos samma arbetsgivare, tillfälligt arbete, ombytessökande och fått anställning inom . Här ingår Arbetsförmedlingens koder för introduktionsjobb, nystartsjobb, lönebidrag för utveckling i anställning, lönebidrag för trygghet i anställning, lönebidrag för anställning, offentligt skyddat arbete, modernt beredskapsjobb, extratjänster, lönebidrag för utveckling i anställning hos och instegsjobb. 3.Åter arbetsmarknadspolitiska program. Här ingår Arbetsförmedlingens koder för start av näringsverksamhet, arbetspraktik, etableringsprogrammet, jobbgaranti för ungdomar, jobb- och utvecklingsgarantin, projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning, förberedande insatser, arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning. Här ingår Arbetsförmedlingens koder för förberedande insatser8 som avser grundläggande eller gymnasial nivå och komvux grundläggande, gymnasial eller folkhögskolenivå, etableringsprogrammet komvux på grundläggande eller gymnasial nivå eller motsvarande, etableringsprogrammet eftergymnasial utbildning, utbildningskontrakt, deltidsstudier inom jobb- och utvecklingsgarantin och annan utbildning än arbetsmarknadsutbildning. Notera att deltagarna i denna kategori 830 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. kan vara registrerade som deltagare i andra program, men de räknas bara här. Här ingår Arbetsförmedlingens koder för öppet arbetslös, arbetssökande med förhinder, kommuninsats, kontakten upphört annan känd orsak och kontakten upphört av okänd orsak. När det gäller ”senast kända status” används Arbetsförmedlingens gruppering som består av: –avaktualiserade osubventionerade arbeten –inskriven med arbete –kvar i etableringsprogrammet, jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar eller övriga program med aktivitetsstöd –öppet arbetslösa9 och övriga inskrivna. Se även bilaga 2 Koder och skillnader i grupperingar. Denna uppföljning görs inom ramen för en begränsad tidsperiod och med en väl avgränsad population. För att fånga den omgivande kontexten beaktas flera faktorer. Det betyder dock inte att uppföljningen fördjupar sig exempelvis i den pågående reformeringen av Arbetsförmedlingen, den kommunala vuxenutbildningen, Dua-överenskommelser eller de kommunala arbetsmarknadsenheternas mångfasetterade arbete med de nyanländas etablering. Dessa faktorer beaktas, men endast i syfte att kasta mera ljus över de nyanländas arbetssituation efter avslutat etableringsprogram, som ett komplement till statistiken. Individer som kommer för att gifta sig med någon som redan är bosatt i landet, s.k. giftermålsmigration eller ”kärleksinvandring”, är inte berättigade att ta del av etableringsinsatser och ingår därför inte i denna uppföljning. Detsamma gäller individer som har ett arbetstillstånd i (oavsett vilket land de kommer från). 1.4 Centrala termer och begrepp I denna uppföljning används begreppet etableringsprogrammet i egentlig bemärkelse, dvs. för det arbetsmarknadspolitiska program som funnits sedan den 1 januari 2018.10 För insatserna inom etableringsreformen 2011–2017 används begreppet etableringsuppdraget. 9Öppet arbetslös är den arbetssökande som är inskriven vid Arbetsförmedlingen, är utan arbete, aktivt söker arbete, omgående kan tillträda ett arbete och som inte deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. 10Det förekommer i vissa rapporter att begreppet etableringsprogrammet används när man beskriver etableringsinsatserna inom ramen för etableringsreformen, t.ex. (2020 b). Begreppet nyanländ används i enlighet med Arbetsförmedlingens definition, dvs. utrikes född person vars vistelsetid i i normalfallet inte överstiger 36 månader efter erhållet uppehållstillstånd beviljat enligt utlänningslagen (2005:716). Den tidpunkt från vilken forskning kan följa individerna är när uppehållstillstånd beviljats.11 Termerna varierar för att benämna de som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. I vissa fall beskrivs de som arbetssökande, som inskrivna, som nyanlända eller som arbetslösa långt från arbetsmarknaden. I denna uppföljning används framför allt termen ”inskrivna” samt ”deltagare” i etableringsprogrammet. När det gäller de olika insatserna i etableringsprogrammet används Arbetsförmedlingens benämningar (utan förkortning). För en kort beskrivning av vad de olika insatserna står för, se bilaga 5. Arbetsförmedlingens datalager består av koder och kategorier. I uppföljningen används till viss del andra, mer lättillgängliga indelningar som redovisats ovan (se även bilaga 2 för beskrivning över hur koderna används). I avsnitt 2 beskrivs etableringsprogrammet.