rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — Ekonomin hamnade i balans till följd av kraftiga besparingar, mins- kade kostnader på grund av utebliven verksamhet, permitteringsstöd och ökat bidrag från . I vilken utsträckning de lokala klubbarna har påverkats ekonomiskt av pandemin varierar kraftigt. Många mindre klubbar som framför allt arrangerar mindre tävlingar har i princip gått opåverkade ur krisen, finns det större klubbar som har drabbats hårt ekonomiskt på grund av inställda tävlingar. beviljades kom- pensationsstöd för förbundets större evenemang som ställdes in under både 2020 och 2021.369 Sportfiskarnas omsättning har inte påverkats på grund av pandemin. Om- sättningen för hela förbundets verksamhet ökade från 2019 till 2020. Huvuddelen av ökningen förklaras av ökad pro- jektverksamhet inom området vatten- och fiskevård och i viss mån ökade in- täkter från fiskekortsförsäljning och ökade medlemsintäkter. Den kortsiktiga effekten på verksamheten bedöms vara begränsad, inte minst på grund av det ökade intresset för friluftsliv, däribland fritidsfiske. Den stora risken, enligt Sportfiskarna, är den minskade aktiviteten på klubbnivå och om det kommer att ske en återgång till den nivå som var före pandemin. En annan risk är att föreningen är osäkra om de har klarat av att möta intresset hos de personer som börjar intressera sig för fritidsfiske.370 367Sommarfjällenkäten –2021 som är underlag för denna sammanfattning finns till- gängliga på : porter. 368Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, och (2021). 369Svenska , Skypeintervju, och Svenska Orienteringsför- bundet (2021) Årsredovisning –. 370Sportfiskarna, Skypeintervju, . 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Svenska menar att då de har lyckats behålla och också öka antalet medlemmar har pandemin endast påverkat ekonomin i begränsad utsträckning, åtminstone på central nivå. Omsättningen var trots framför allt uteblivna intäkter från tävlingar relativt oförändrad jämfört med Klubbens kostnader var lägre än budgeterat, vilket innebar att förening- en på central nivå ekonomiskt sett klarat sig relativt bra ekonomiskt. klubbarna betalar inte något till förbundet förutom en central avgift per täv- lingsstart och sedan tillfaller den större delen av medlemsavgiften förbundet. Det är oklart hur den exakta ekonomiska situationen ser ut för de lokala klub- barna och distrikten, eftersom de lokala klubbarna är enskilda juridiska perso- Inte minst har den uteblivna tävlingsverksamheten för enskilda klubbar sannolikt inneburit ett stort ekonomiskt avbräck. har i viss utsträckning stöttat de lokala föreningarna ekonomiskt, t.ex. genom att efterskänka försäkringsinbetalningar som de lokala klubbarna ska göra.371 För att säkra Svenska ekonomiska ställning beslutades om kraftiga kostnadsbesparingar för att möta de minskade intäkter som all inställd Besparingarna fortsatte även då pande- min fortsatte att påverka verksamheten. är att den totala omsättningen minskade med från kade omsättningen med till ca 2020. Enligt har ingen lokal klubb ansökt om konkurs vilket de tolkar som att de lokala klubbarna tagit av sitt sparkapital för att få sin eko- nomi att gå ihop. De lokala klubbarna har relativt få antal anställda och de fasta kostnaderna är förutom kostnader för klubbstuga eller föreningslokal Till exempel brukar klubbarna hyra mässhallar och andra lo- kaler när de arrangerar tävlingar och utställningar. De klubbar som drabbades hårdast var de som hade planerat att arrangera större evenemang där man inte kunde avboka hyreskontrakt eller andra avtal som man hade ingått. utmaningen blir enligt klubben att se i vilken takt verksamheten kan starta upp Enligt påverkades ekonomin endast i begränsad Förbundets totala intäkter ökade till och med från ca 167 mil- joner kronor 2019 till ca 2020, som de totala kostnaderna minskade, framför allt på grund av inställda utbildningar och minskade utgifter för resor och andra fysiska träffar. Det innebar totalt sett att förbundets ekonomiska ställning stärktes under 2020.373 Scouternas totala intäkter minskade från ca till ca 72 Primärt minskade intäkter från olika läger, arrangemang, försäljning, uthyrning samt sponsorsamarbeten. fick Scouterna också extra statsbidrag. Kostnaderna minskade kraftigt, från ca I och med inställd och omställd Svenska , Skypeintervju, och Svenska (2021). , Skypeintervju, och (2021). , Skypeintervju, och (2021). 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN verksamhet på nationell nivå har även kostnader uteblivit, men Scouterna valde också att inte tillsätta vakanser på riksnivå för att minska kostnaderna. De största ekonomiska problemen har uppstått hos de lokala scoutkårerna. De direktanslutna kårerna har tappat i genomsnitt i intäkter, främst beroende på minskade intäkter från olika arrangemang. Det motsvarar av den årliga omsättningen.374 Ekonomiskt sett har i begränsad ut- sträckning. De totala intäkterna minskade något jämfört med framför allt beroende på att föreningen var tvungen att upphöra med viss verk- samhet, t.ex. rekrytering av månadsgivare och medlemmar. var det ungefär samma bild som , dvs. lägre intäkter från gåvor, men stabilt medlemsantal och i princip oförändrade intäkter.375 8.4.3Pandemin och restriktionerna har bakbundit friluftsorganisationerna Svenskt Friluftsliv menar att friluftsorganisationerna har varit bakbundna på grund av restriktioner, men understryker att det var förståeligt varför restriktionerna infördes. Konsekvensen blev inställda större arrangemang och begränsade aktivitets- och utbildningsutbud. Av den anledningen äskade Svenskt Friluftsliv om ekonomiskt stöd för att kompen- sera för de minskade intäkterna, dvs. ett stöd som motsvarar coronastödet till idrotten, vilket inte vann gehör hos regeringen.376 Flera friluftsorganisatio- ner menar att det har blivit en obalans vid fördelningen av stöd och bidrag mellan friluftslivet och idrotten och att branschspecifikt coronastöd också borde ha införts för friluftslivet.377 378 Ett stort problem för friluftsorganisationerna är att de s.k. 70-plussarna utgör ryggraden i civilsamhället. Många funktionärer har försvunnit under pandemin, eftersom de av smittskyddsskäl inte har kunnat medverka vid olika aktiviteter. har efterfrågan på många av de aktiviteter som fri- luftsorganisationerna erbjuder ökat. Det innebär alltså enligt Svenskt Frilufts- liv att färre funktionärer ska ta hand om fler deltagare som det ska ske på ett smittsäkert sätt, dvs. i realiteten mindre grupper. 374Scouterna, Skypeintervju, och Scouterna (2021) Årsredovisning för Scouterna –. 375Naturskyddsföreningen, Skypeintervju, . 376Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 377Till exempel , Skypeintervju, , Svenska Brukshundklub- ben, Skypeintervju, , , Skypeintervju, 2021-05- 12och , Skypeintervju, . 378Flera av de intervjuade friluftsorganisationerna, t.ex. Sportfiskarna (Skypeintervju, 2021- 04-29) och Svenska (Skypeintervju, ), lyfter också fram att ideella föreningar inom idrott och friluftsliv inte behandlas likvärdigt när det kommer till beskattning och avgifter. Det finns ett undantag i § 19 i socialavgiftslagen (2000:980) där en ersättning till en idrottsutövare från en ideell förening som har till ändamål att främja idrott är avgiftsfri, om ersättningen från föreningen inte har uppgått till ett halvt prisbas- belopp. Se 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Prisbasbeloppet 2021 är . Enligt Svenskt Friluftsliv (Skypeintervju, ) är det i grund och botten ett motiverat undantag, men det skapar också en situation där likvärdiga aktiviteter inom andra sektorer behandlas olika. För all övrig ideell verksamhet gäller att det avgiftsfria beloppet är 999 kro- nor per person och år. Beloppsgränsen har inte justerats . Det skapas en ojämlik konkurrenssituation mellan friluftslivet och idrottslivet. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN har det oorganiserade friluftslivet vuxit, dvs. människor har på egen hand gett sig ut i naturen. Svenskt Friluftsliv betonar att det i grund och botten är bra, men problem kan uppstå om friluftsutövarna saknar kunskap om naturen och Trängseln och nedskräpningen har också ökat under pandemin på många platser.379 Även Sportfiskarna och Svenska lyf- ter fram att verksamheten har påverkats negativt på grund av att de har en övervikt av äldre funktionärer som arbetar med t.ex. tävlingar.380 Pandemin och restriktioner har inneburit en stor minskning när det gäller antalet genomförda aktiviteter och arrangemang. ligt har man påverkats mer än de flesta andra fri- luftsorganisationer eftersom föreningen bedriver en kommersiell verksamhet kopplat till boenden. Bokningarna försvann i stort sett . der fick föreningen stänga ned sina fjällstugor i förväg, vilket inte har hänt sedan . Även om bokningsläget förbättrades vinter- säsongen 2021 innebar smittskyddsrestriktionerna att föreningen fick minska på kapaciteten vid sina boenden. Lokalavdelningarnas primära syfte är att planera och genomföra natur- och kulturaktiviteter lokalt. Aktiviteterna omfattar vandringar, resor till lokala turistattraktioner och kortare resor med övernattningar. i princip alla dessa aktiviteter ställas in och delar av 2021. mindre antal lokalavdelningar försökte att bedriva olika aktiviteter i enlighet Tävlingssäsongen för orienteringslöpning hann knappt börja 2020 innan re- striktionerna tvingade arrangörsföreningarna att ställa in, flytta eller ställa om till betydligt mindre arrangemang. Enligt förbundet har också den övriga verk- samheten drabbats, t.ex. har planerade läger och utbildningar fått ställas in. normalt år görs ungefär 300 000 starter i tävlingar som sker i Svenska Orien- Antalet tävlingsstarter uppgick till ca 75 000 under Det organiserade friluftslivet har spelat en viktig roll under pandemin. menar att friluftsföreningarna kunde ha bidragit i en högre utsträckning. Konflikterna mellan markägare och oorga- niserade besökare ute i naturen har ökat. Det har uppstått trängsel och ett ökat slitage på mark och vegetation i och med att människor har sökt sig till de mest populära naturområdena och nedskräpningen har ökat. allemansrätten och de rättigheter och skyldigheter som ingår har bidragit till Pandemin innebar stora förändringar och omställningar för Svenska Bruks- Förbundsstyrelsen har analyserat pandemi- situationen och nya beslut har fattats löpande för att följa de restriktioner och riktlinjer som utfärdats av myndigheterna. alla officiella tävlingar och prov ställdes in. Tävlingarna öppnades upp igen i Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . Sportfiskarna, Skypeintervju, och Svenska , Skypeinter- , Skypeintervju, . , Skypeintervju, och Svenska Orienteringsför- bundet (2021). 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN organiserades i stort sett inte heller några fy- siska konferenser eller möten i den centrala organisationen. Verksamheten på klubbnivå begränsades av restriktionerna under större delen av 2020, men också 2021.383 behövde ställa in av verksamheten då begränsningen att maximalt åtta personer fick delta vid olika arrangemang infördes. Konkret innebär det att tävlingar har ställts in medan utbildningsverksamhet som inte har kunnat genomföras digitalt har fått skjutas . Det innebar att framför allt endast mycket små och lokala ar- rangemang kunde genomföras. Ett normalt år har organisationen 350 000 star- ter (en hund, en person motsvarar ett tävlingstillfälle) vid hundevenemang medan det minskade till 120 000 starter . Enligt föreningen var det större problem med att möta det ökade intresset från nyblivna hundägare än det varit under våren 2021.384 Restriktionerna har begränsat utbud av aktiviteter och ledarutbildningar. I de fall där det har varit oklart kring tolkningen av Folk- hälsomyndighetens rekommendationer har föreningen konsekvent valt att tolka rekommendationerna strikt och därmed beslutat om hårdare begräns- ningar för verksamheterna. Ett problem är att inte har kun- nat möta den efterfrågan på friluftslivsverksamhet som har funnits, inte minst på lokal nivå. Många aktiviteter, främst de som riktar sig mot barn och unga, har långa köer, vilket är en förändring jämfört med tidigare. Trots detta pro- blem har lyckats organisera en förhållandevis hög andel av sina aktiviteter på lokal nivå. Det har varit möjligt genom att ledarna har fått dra ett tungt lass genom att aktiviteter genomfördes i smågrupper och en ledare t.ex. höll i en kurs och en på eftermiddagen.385 Enligt Sportfiskarna har pandemin påverkat föreningen i begränsad ut- sträckning. En del av de aktiviteter som var planerade , men också , har fått ställas in eller genomföras på ett alternativt och smittsäkert sätt. Aktiviteter har t.ex. genomförts i mindre grupper. Den stora påverkan har varit på klubbnivå och deras möjlighet att planera och genomföra aktiviteter som t.ex. tävlingar. Eftersom i de lägre årskurserna i princip har varit undantagna från smittskyddsrestriktionerna har projekten som riktats mot skolan inte påverkats i samma utsträckning. Ett normalår deltar ca 40 000 barn och unga i olika aktiviteter, dvs. både via skolan och . deltog ca 32 000–33 000 i olika aktiviteter. Minskningen beror på att det delvis saknades ledare på klubbnivå.386 menar att ett relativt stort problem är att vissa de- lar av utbildningarna har fått strykas och det därför har uppstått en utbildnings- skuld som förbundet dels centralt, dels lokalt, måste beta av . har kärnverksamheten, dvs. jakten, inte påverkats negativt. Det är snarare så att fler medlemmar har utnyttjat möjligheten att vara ute oftare i 383Svenska , Skypeintervju, och Svenska (2021). 384Svenska , Skypeintervju, . 385Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, . 386Sportfiskarna, Skypeintervju, . 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN naturen för att jaga. Förbundet upplever att de problem som har uppstått till följd av det ökade besökstrycket, dvs. slitage och nedskräpning, har varit av ganska liten betydelse.387 Scouternas verksamhet , men också delvis , präglades av pandemin och hanteringen av denna. All medverkan i större ar- rangemang ställdes in. En stor del av aktiviteterna fortsatte att genomföras lo- kalt, men samarrangemang tillsammans med kårer från andra orter upphörde Denna begränsningen fortsatte att gälla också under årets första månader 2021. Scoutverksamheten upprätthölls, dels genom ett ökat in- slag av digitala scoutmöten, dels genom att utomhusverksamhet blev Läger med övernattning ersattes i hög utsträckning med Nedskräpningen i naturen har ökat i och med det ökade besöks- trycket ute i naturen under pandemin. Många kårer sysslar med skräpplock- ning och byggande av vindskydd som en återkommande aktivitet. utbildningarna påverkades kraftigt av pandemin och många kursomgångar uppger att den stora påverkan har skett när det gäller fortbildning och utbildningsinsatser. t.ex. kommunernas deltagande i projektet friluftsliv i skolan. kretsar är att det ökade besökstrycket i naturen har lett till bl.a. ökat slitage och mer nedskräpning. Ett problem är att männi- skor tenderar att besöka samma friluftsområden nära större städer och de mest populära nationalparkerna och naturreservaten. kan också besökarnas bristande kunskap om allemansrätten ha bidragit till de problem som har uppstått. Det har varit fler ovana besökare med sämre kun- skap om de skyldigheter som ingår i allemansrätten.389 387Svenska , Skypeintervju, . 388Scouterna, Skypeintervju, och Scouterna (2021). 389Naturskyddsföreningen, Skypeintervju, . 9 Ett rikt friluftsliv i skolan Vid den senaste uppföljningen – som genomfördes av 2019 –var målet om ett rikt friluftsliv i skolan det enda som visade en negativ ut- veckling. Även Skolinspektionen har i sina granskningar funnit att andra akti- viteter har företräde framför friluftslivsaktiviteter. Enligt de intervjuade myn- digheterna finns flera förklaringar till målets negativa utveckling. Exempelvis nämns att saknar väglednings- eller tillsynsrätt när det gäller skolan samt att och Skolinspektionen saknar formella uppdrag som rör friluftslivsmålet för skolan i sina myndighetsinstruktioner och reglerings- brev. Andra utmaningar som nämns är bl.a. praktiska, didaktiska och schema- tekniska problem, skillnader i förutsättningar (t.ex. tillgång till tätortsnära na- tur nära skolor inte minst på grund av olika miljöer som tätort/glesbygder m.m.) eller skillnader i rektorers resursprioriteringar till aktiviteter (t.ex. fri- luftsdagar). Andra förklaringar som bidrar till målets negativa utveckling är stora klasser, brist på personal och svårigheter att få till stånd ämnesövergri- pande samarbeten. Flera länsstyrelser ser målet som svårarbetat då de saknar både kontaktväg in i skolverksamheten och styrmedel gentemot skolornas verksamhet. Från forskarhåll finns en osäkerhet om exakt vilka faktorer som förklarar den ne- gativa utvecklingen av målet. Från forskarhåll pekar man på flera aspekter: Skolans målstyrningsreform 1994 innebar bl.a. en övergång till preciserade kunskapskrav inom idrott och hälsa samt att de obligatoriska friluftsdagarna försvann både i gymnasiet och . Skolreformerna 2001 och 2011 ledde till ett fokus på tekniska krav och att upplevelsen av bl.a. naturen hamnade i skymundan. Friluftslivet har enligt professorn saknat – och saknar –starka företrädare inom lärarutbildningen och högre utbildning. , liksom flera myndigheter aktiva i friluftsmålsarbetet (in- klusive länsstyrelserna), anser att borde bli formellt ansvarig myn- dighet för friluftslivsmålet i skolan. själva ser det inte som själv- klart att de kan ta ansvaret, bl.a. då friluftslivet endast utgör en mindre del av skolans uppdrag. Även Skolinspektionens roll med det aktuella friluftsmålet har diskuterats. Flera andra aktörer, t.ex. friluftsorganisationer, delar synen att borde ges ett formellt ansvar för målet. Flera myndigheter befarar att friluftslivet ska försvagas i nya läro- och kursplaner fr.o.m. . anser å sin sida att oinsatta organisationer har fått ett slags tolkningsföreträde av läroplanens ge- nomförande. Svenskt Friluftsliv och flera av dess medlemsorganisationer delar farhågan att friluftslivet ska försvagas då det – enligt dem – finns oklarheter om allemansrättens och orienteringens ställning i ämnet idrott och hälsa. pekar på att både förespråkare och kritiker har 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN funnits i diskussionen kring den nya läroplanen. Från forskarhåll betonas ris- ken att lärare och elever fokuserar på betygsgrundande kunskapskrav, vilket ökar risken att friluftslivet inte ges tillräcklig plats i undervisningen. saknas det krav i grundskolornas läroplaner på att det ska vara ett visst antal friluftsdagar , och det saknas kunskap om hur många friluftsdagar Sannolikt har antalet friluftsdagar i minskat. Av återredovisningar för hur anslag till friluftsorgani- sationer fördelats framgår att antalet organisationer som fått bidrag för skol- projekt ökade –2020. Däremot ökade inte summan av projekt- kostnader i samma utsträckning. Andelen bidrag för skolprojekt ligger mellan 9.1 Friluftslivsmålet i skolan utvecklas negativt Som framgick i kapitel 3 var det endast ett av de tio friluftslivsmålen som visade en negativ utveckling i senaste uppföljning 2019, nämligen mål 8 Ett rikt friluftsliv i skolan. Målet uppvisade enligt Naturvårds- verkets uppföljning 2015 en oklar utveckling. En förklaring till målets nega- tiva utveckling beror på svårigheterna att följa upp målets preciseringar. Det finns ett starkt stöd för friluftsliv i styrdokumenten för förskola och skola, men i realiteten har inte friluftsliv och utevistelse i skolan en stark ställning. Nedan redogörs för olika förklaringar som de berörda aktörerna anser förklarar målets negativa utveckling. 9.2 Några myndigheter om den negativa utvecklingen har inget uppdrag som rör friluftslivsmålen i regleringsbre- vet för 2021.390 Däremot täcker instruktion in friluftslivs- arbetet, och myndigheten ska dels verka för att bevara och utveckla friluftsli- vet, dels samordna myndigheternas arbete när det gäller friluftsliv och sam- verka med andra berörda i sådana frågor.391 Enligt finns flera orsaker till varför målet bedöms ha ut- vecklats ofördelaktigt. anser att bäst kan förklara målets negativa utveckling då de har expertkompetens och underlag om sko- lans resultat och behov. Enligt har de begränsat mandat att arbeta med frågan eftersom de inte har några styrmedel som kopplar an mot skolornas verksamhet. Mer specifikt har alltså inte någon väglednings- eller tillsynsrätt när det gäller skolan. Enligt kan verket främst påverka skolorna genom sin vägledning när det gäller sam- hällsplaneringen, dvs. att det ska finnas tillgång till natur och friluftsområden 390Regleringsbrev för avseende , M2020/02056 (delvis), M2020/02000, M2020/01479 m.fl. I regleringsbrevet fastställs villkoren för anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer och anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur, vilket delvis kan användas till kostnader för skötsel av skyddade områden, artbevarande, friluftsliv m.m. 391Förordning (2012:989) med instruktion för . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN i närheten av skolorna, samt genom stöd till information om allemansrätten och friluftsliv i skolan genom LONA.392 Många lärare saknar enligt tillräckliga kunskaper och kompetens för att undervisa i friluftsliv. Även bristen på bra kompetensut- veckling lyfter fram som en viktig anledning till varför målet uppvisar en negativ utveckling. Viktiga pusselbitar är enligt både vilken fortbildning de nuvarande lärarna får och vilken kompetens bli- vande lärare får inom lärarutbildningen när det gäller utomhuspedagogik för att kunna planera friluftsmomenten inom idrott och hälsa på ett effektivt sätt. Därtill tillkommer säkerhetsmässiga aspekter som begränsar undervisningen i skolmiljö. Kraven på vilken kompetens som lärare behöver för att bedriva fri- luftsundervisning skiljer sig åt mellan en skola som är förlagd i en större tätort jämfört med en skola som är förlagd i en mindre ort. Det krävs tillgång till natur i närheten av skolan för att hinna ta ut en klass inom ramen för den ordi- narie lektionstiden. Förutsättningarna att utöva och att undervisa i friluftsliv skiljer sig också åt mellan olika delar av . Enligt är kunskapskraven styrande för lärarnas undervisning, speciellt för högstadiet blir det därför svårt med ämnesintegration då varje ämne har tydliga krav. Det kan innebära att rektorn t.ex. inte prioriterar genomförandet av friluftsdagar då det tar resurser i anspråk och inte minst tid från den ordinarie undervisningen. Andra förklaringar som bidrar till målets negativa utveckling är stora klasser och brist på personal.393 9.2.1Skolverket anser att det finns flera förklaringar till målets negativa utveckling har inget uppdrag i sin myndighetsinstruktion som rör målet om friluftsliv i skolan. för innehåller inte heller några uppdrag eller villkor som rör friluftsliv eller samverkan med andra myndig- heter för att arbeta med friluftslivsmålen.394 Inte heller Skolinspektionen har något krav i sin myndighetsinstruktion eller sitt regleringsbrev på att de ska arbeta med friluftslivsmålen och mer specifikt målet för friluftslivet i sko- lan.395 arbetade tillsammans med inför framtagandet av målet om ett rikt friluftsliv i skolan. Enligt finns det, vilket också beskrevs ovan, ett starkt stöd för friluftsliv i styrdokumenten för förskola och skola. Det gäller framför allt i kursplanen för idrott och hälsa. un- derstryker att flertalet, , av alla elever som lämnar har godkänt i ämnet idrott och hälsa och alltså därmed uppfyller läroplanens 392Naturvårdsverket, Skypeintervju, . 394Förordning (2015:1047) med instruktion för . Regleringsbrev för budget- avseende , U2018/01224 (delvis), U2020/05328, U2020/06608 (delvis) m.fl. 395Förordning (2011:556) med instruktion för . Regleringsbrev för avseende , U2020/00208, U2020/00923, U2020/02490 m.fl. 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN krav, där friluftslivet är en del. Friluftslivsmålet för skolan är enligt myndig- heten komplext, vilket gör det svårt att följa upp. En granskning av hur under-