eunbil · H90N4E68A0 · 2022-01-01 00:00:00 — (Ev.) A-punkter (ev.) Förordningen om transparens och inriktning när det gäller politisk reklam – partiell allmän riktlinje Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om transparens och inriktning vad gäller politisk reklam. Förslaget innehåller harmoniserande krav på transparens då en tjänsteleverantör utarbetar, placerar, främjar, publicerar eller sprider politisk reklam. Utgivare av politisk reklam, dvs. olika medieföretag och nätverksplattformar, blir skyldiga att märka politisk reklam och att säkerställa att det finns ytterligare lättillgänglig information om det politiska sammanhanget. Förslaget innehåller också regler för användningen av inriktnings- och förstärkningstjänster i de fall dessa innebär behandling av känsliga personuppgifter. Förslag till svensk ståndpunkt Något förslag till partiell allmän riktlinje har ännu inte skickats ut. Regeringen har i förhandlingen välkomnat förordningens syfte att öka transparensen vid tillhandahållandet av politisk reklam i syfte att förbättra de praktiska möjligheterna för fri opinionsbildning och rättvisa val. På samma sätt har regeringen välkomnat att skyddet för användning av känsliga personuppgifter ökar vid behandlingen av inriktnings- och förstärkningstekniker för att sprida politisk reklam. Regeringen verkar för att förordningens omfattning och regler utformas så att lagstiftningen begränsas och blir proportionerlig. Med utgångspunkt i förordningens syfte och för att skydda de svenska mediegrundlagarna bör förordningen begränsas till att enbart avse politisk reklam som sprids online. Definitionen bör också vara tydlig för att förenkla för företagen och säkert träffa just reklammeddelanden och inte t.ex. redaktionellt innehåll. De kompromissförslag som presenterats innebär inte att förordningens tillämpningsområde begränsas på ett tillfredsställande sätt. Det senaste kompromissförslaget har inte behandlats i arbetsgruppen på ett ordentligt sätt och det finns därför en rad kvarstående frågor vad gäller förordningens definitioner och de grundläggande krav som ställs. Regeringen anser därför inte att det finns förutsättningar för att ställa sig bakom en delvis allmän inriktning vid rådsmötet. Datum för tidigare behandling i behandlade förordningsförslaget inför en riktlinjedebatt om det s.k. demokrati- och öppenhetspaketet vid Allmänna rådet . informerade om förslagets innehåll inför subsidiaritetsprövning . Överläggning ägde rum i . Förberedelser av den 23–– utkast till slutsatser Ett utkast till slutsatser från Europeiska rådets möte den 23–kommer att diskuteras. På dagordningen står situationen i , det ekonomiska läget och godkännande av de integrerade landsspecifika rekommendationerna samt slutförande av den europeiska . Vidare förväntas fastställa hur man ska gå vidare med konferensen om framtid och hålla en strategisk diskussion om EU:s förbindelser med sina partner i . Avslutningsvis förväntas även , och medlemskapsansökningar att diskuteras i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets extra möte . Förslag till svensk ståndpunkt Utkast till slutsatser har ännu inte delgivits medlemsstaterna. Det rådande säkerhetspolitiska läget med anledning av oprovocerade och olagliga krig mot understryker behovet av ett starkt EU som främjar fred och säkerhet i vår del av världen och globalt. Det är viktigt att EU fortsatt agerar med fasthet och beslutsamhet samt med bibehållen enighet. Regeringen konstaterar att de ekonomiska utsikterna är mycket osäkra och betonar vikten av att främjar sunda offentliga finanser. Regeringen anser att de integrerade landsspecifika rekommendationerna kan godkännas och föras vidare till så att den europeiska kan slutföras. Konferensen om framtid bör följas upp inom ramen för de europeiska institutionernas arbete och mandat. Regeringen förväntar sig slutsatser från med denna inriktning. Vad gäller EU:s förbindelser med partners inklusive de länder som inlämnat medlemskapsansökningar och diskussioner om de idéer om fördjupat samarbete som presenterats betonar regeringen vikten av att etablerade processer för utvidgningen respekteras samt att den inte blandas samman med eventuella nya samarbetsformer. Regeringen understryker även här vikten av största möjliga EU-enighet. Datum för tidigare behandling i Utkast till dagordning inför Europeiska rådets möte 23–behandlades vid samrådet i inför Allmänna rådets möte . Konferensen om framtid sammankallades med syftet att stärka demokratin och öka medborgarnas möjligheter att diskutera och uttrycka önskemål om deras förväntningar på EU:s framtid. Konferensens arbete har mynnat ut i en slutrapport som innehåller 49 övergripande förslag inom ett stort antal politikområden. Konferensens slutrapport innebär att arbetet går in i en ny fas. Förslagen granskas av rådet och kommissionen var för sig och respektive analys förväntas publiceras innan rådsmötet. har i en resolution föreslagit att ett konvent ska sammankallas för att behandla förslag till fördragsförändringar. Rådet kommer mot denna bakgrund att diskutera uppföljningen av konferensen Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser att konferensen om framtid bör följas upp inom ramen för de europeiska institutionernas arbete och mandat. Regeringens utgångspunkt är att de förändringar som kan behövas i EU skulle kunna genomföras utan några fördragsförändringar. Datum för tidigare behandling i har informerats om genom faktapromemoria 2019/20: FPM17. skedde samråd om uppföljningen av konferensen i inför behandling i Allmänna rådet . informerades om uppföljningen av konferensen . Europeiska : landsspecifika integrerade rekommendationer Kommissionen presenterade förslag till landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska terminen 2022. Rekommendationerna baseras bland annat på analys av medlemsstaternas nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram som lämnades in . Allmänna rådet förväntas vid sitt möte godkänna de integrerade landsspecifika rekommendationerna. Därefter förs de vidare till den 23–, som förväntas ställa sig bakom helheten. Slutligt formellt antagande väntas ske i . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen ställer sig bakom att rekommendationer ges till medlemsstaterna. Det är sedan upp till varje medlemsland att välja hur man förhåller sig till rekommendationerna. Regeringen föreslår att vid rådsmötet ställer sig bakom de integrerade landsspecifika rekommendationerna. Datum för tidigare behandling i Samråd om den europeiska terminen inför behandling i Allmänna rådet skedde . Frågan har därutöver varit föremål samråd inför andra rådsformationers möten. Årets landsspecifika rekommendationer har behandlats i nämnden inför och möten.