rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — Utgångspunkten för friluftsmålen är att utveckla och bedriva åtgärder för att förutsättningarna för friluftslivsutövandet ska förbättras. De olika målen har olika ingångar i detta övergripande syfte. Som framgår av uppföljningar utvecklas de olika målen i olika riktning. Målens första uppföljning skedde 2015 och den andra 2019. Vissa av målen uppvisar en positiv riktning, andra mål en neutral eller oklar riktning och ett mål en negativ riktning. Målen och deras utvecklingsriktning är i den senaste uppföljningen visar följande: •Mål 1 Tillgänglig natur för alla – positiv •Mål 2 Starkt engagemang och samverkan – positiv •Mål 3 Allemansrätten – neutral •Mål 4 Tillgång till natur för friluftsliv – oklar •Mål 5 Attraktiv tätortsnära natur – oklar •Mål 6 Hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling – oklar •Mål 7 Skyddade områden som resurs för friluftslivet – positiv •Mål 8 Ett rikt friluftsliv i skolan – negativ •Mål 9 Friluftsliv för god folkhälsa – neutral •Mål 10 God kunskap om friluftsliv – neutral Det faktum att det alltjämt finns vissa oklarheter när det gäller vissa av de mätbara målen som regeringen beslutade om motiverar att gå vidare med en mer detaljerad och systematisk uppföljning av några av dessa mål för friluftslivspolitiken. Det saknas aktuella nationella data om svenskarnas friluftslivsvanor, men det finns enligt ett stort intresse hos myndigheter och orga- nisationer när det gäller data om hur friluftslivet har förändrats under pande- min.1 De uppgifter och studier som har genomförts bygger således inte på be- folkningsstudier, utan resultat och slutsatser gäller endast regionalt. Målet Ett rikt friluftsliv i skolan är det som bedöms ha en utveckling i ne- gativ riktning. I diskuteras ett antal punk- ter som behöver följas upp.2 konstaterar bl.a. att det inte finns någon aktuell, nationell uppföljning av natur, utevistelse och friluftsliv i skolan. Friluftsliv kan utövas mer eller mindre organiserat, dvs. som en aktiv med- lem i en friluftsorganisation eller på egen hand. Enligt Svenskt Friluftsliv är målet att fler människor ska ha möjlighet att utöva ett aktivt friluftsliv, och . Ingen systematisk uppföljning har gjorts av hur friluftsorga- nisationerna har påverkats av pandemin. har gjort enkätundersökningar om svenskarnas friluftsva- nor , 2007, 2014 och 2018. Enligt har moti- ven till att vara ute i naturen förändrats. Trycket på naturen har också ökat i takt med att befolkningen har vuxit och fått mer fritid. På grund av att de flesta bor i städer och tätorter har det inneburit ett ökat tryck på den tätortsnära na- turen.3 I och med den pågående coronapandemin har svenskarnas resvanor föränd- rats och det har i olika sammanhang i medierna framkommit att allt fler vistas ute i naturen. Som konstateras i en forskningsrapport från Mistra Sport & Outdoors änd- rades förutsättningarna för en normal vardag för att minska virusspridningen i ganska abrupt våren 2020.4 Då coronapandemin på allvar började ta fart resulterade det i stora förändringar i samt konsekvenser för friluftslivet och dess utveckling. Människor rekommenderades att inte för- flytta sig utanför sin region, och rekommendationen var att om möjligt jobba hemifrån och att inte umgås i sällskap utöver sin egen sociala krets. Detta in- nebar sammantaget att förutsättningarna för att utöva ett aktivt friluftsliv änd- rades väsentligt för alla medborgare och, inte minst, friluftsför- eningar och organisationer runt om i landet. gjorde en mindre enkät som rikta- des till länsstyrelser, förvaltare och olika organisationer för att få en uppfatt- ning om vad de upplevt med anledning av pandemin.5 Enkäten skickades inte ut till kommunerna och det saknas enligt uppgifter om hur kommunerna upplever att coronapandemin har påverkat deras arbete med fri- luftlivsfrågor, inte minst när det gäller tätortsnära områden. 1Naturvårdsverket planerar att skicka ut en enkät om friluftsliv inför uppfölj- ningen av friluftsmålen 2023. 2Naturvårdsverket (2019b) Uppföljning av målen för friluftslivspolitiken 2019. 3https:///Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat- efter-omrade/Allemansratten/En-forutsattning-for-friluftslivet/. 4Hansen A.S., Falla Arce J. (2021) Friluftslivet under coronapandemin – Kartläggning av friluftsvanor och vistelse i naturen under coronapandemin i Västra Göta- land, Mistra Sport & Outdoors, rapport 2021:1. 5https:///Nyheter-och-pressmeddelanden/Naturen-extra-viktig-un- der-pandemin/. Syfte, frågeställningar och avgränsningar beslutade kulturutskottet att genomföra en uppföljning och utvärdering på området friluftsliv (§ 7 i utskottets protokoll 2020/21:12). Utgångspunkten för arbetet var det riksdagsbundna målet för friluftslivspoliti- ken och de tio mätbara mål som har redovisats till . En förstudie med förslag på inriktning för en uppföljning togs fram i dialog med utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp (nedan gruppen) och beslutade gruppen om huvudstudiens inriktning i linje med det förslag som presenterades i förstudien. Under arbetets gång tillkom information som innebar att syfte och fråge- ställningar förändrades i begränsad utsträckning och att punkten A tillkom ef- ter förstudien. Gruppen tillstyrkte dessa ändringar vid ett möte . Inriktningen är att fyra av friluftslivspolitikens tio mål ska följas upp sär- skilt. Två av målen, Tillgång till natur för friluftsliv och Attraktiv tätortsnära natur, bedöms vara intressanta eftersom utvecklingsriktningen är oklar. Ett av målen, Ett rikt friluftsliv i skolan, bedöms vara intressant eftersom det har en negativ utvecklingsriktning. Slutligen ingår målet Allemansrätten, eftersom det är en grundförutsättning för friluftslivet och friluftslivspolitiken. Målet ut- gör en väsentlig del av kunskapsaspekterna kring friluftslivet. Uppföljningen inriktas på att beskriva och analysera följande: A Friluftslivspolitiken och hur den uppfattas av olika aktörer – Hur fungerar målen för friluftslivspolitiken i praktiken för olika aktörer som arbetar med målen? – Är målen tillräckligt klara och därmed uppföljningsbara? – Hur fungerar samverkan och samarbetet mellan de olika aktörerna som ar- betar med friluftslivsmålen? B Friluftsvanor bland befolkningen – Hur har friluftsvanorna bland befolkningen förändrats? I vilken utsträck- ning har vanorna förändrats –2021? Exempel på frå- gor: Hur ofta vistas man ute i naturen och vilka är de huvudsakliga aktivi- teterna som man ägnar sig åt? Hur har kunskapen om allemansrätten för- ändrats? I vilken utsträckning utövas friluftslivsaktiviteter i bostadens när- het? C Friluftslivspolitiken och coronapandemin C1 Svenskarnas friluftslivsvanor under coronapandemin – Hur har utövandet av friluftsliv och vistelser i naturen förändrats under coronapandemin i ? C2 Kommunerna och länsstyrelserna och coronapandemin –Hur har coronapandemin påverkat kommunerna när det gäller kommunin- vånarnas utövande av friluftsverksamhet och kommunernas arbete med fri- luftslivsfrågor? –Hur har pandemin påverkat länsstyrelsernas arbete med friluftslivsfrågor? C3 Friluftsorganisationerna och coronapandemin –Hur har coronapandemin påverkat friluftsorganisationerna? D Ett rikt friluftsliv i skolan –Vilka huvudsakliga skäl bedöms ligga bakom den negativa utvecklingen av målet Ett rikt friluftsliv i skolan? –Varför har friluftsliv och utevistelse inte en stark ställning i realiteten trots att det finns ett starkt stöd i styrdokumenten? Enligt Svenskt Friluftsliv är friluftsorganisationernas arbete för att ta ut barn, ungdomar och vuxna i alla samhällsgrupper i naturen viktigt för folkhälsan. Av återredovisningarna för hur anslaget till friluftsorganisationer har fördelats framgick det att en stor andel av verksamhetsbidragen gick till de tio frilufts- livspolitiska målen samt barn och ungdomar. Ett annat syfte är att undersöka hur stor andel av verksamhetsbidraget som gick till åtgärder som riktades mot Ett rikt friluftsliv i skolan. –Vilka friluftsorganisationer och aktiviteter har beviljats verksamhetsbi- drag? –Hur har andelen verksamhetsbidrag som gick till detta mål förändrats un- der perioden –2020? I ett fall där målet bedöms ha en oklar utveckling gjordes bedömningen att det finns skäl att avstå från ytterligare uppföljning; det gäller Hållbar regional till- växt och landsbygdsutveckling. Skälen till det var främst att det arbete som pågår inom Regeringskansliet6 om en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring delvis tangerar samma mål. Ett annat skäl var vik- ten av att uppföljningen håller sig inom ramen för kulturutskottets berednings- område och det faktum att det förekommer gränsdragningsaspekter gentemot näringsutskottet. genomfördes projektet , vilket är ett sam- arbetsprojekt mellan olika organisationer. Friluftslivets hade som syfte att lyfta friluftslivet, att få många nya människor att vara ute och att visa upp 6I sitt slutbetänkande (SOU 2017:95) föreslog utredningen besöksnäring olika åt- gärder för en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Betänkan- det har remitterats och remissvaren publicerades . Enligt besked från tjänstemän vid (telefonsamtal, ) hade beredningen av utredningens förslag försenats på grund av covid-19-pandemin, men arbete pågår alltjämt. Enligt departe- mentet bedrivs arbetet utifrån friluftslivsområdets riksdagsbundna mål och särskilt delmålet för hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling. alla de värden som friluftslivet har. Målet var att av be- folkning skulle vara ute mer . Svenskt Friluftsliv med stöd av som finansierade och bidrog med kunskap i projektet. En utvärdering av Friluftslivets kommer att Av den anledningen så berörs Friluftslivets i be- gränsad utsträckning i denna uppföljning. Uppföljningen har genomförts av kulturutskottets uppföljnings- och utvärder- ingsgrupp (nedan gruppen). Underlaget har sammanställts av ut- värderings- och forskningssekretariat i samråd med kulturutskottets kansli. Ar- betsgruppen har löpande följt arbetet och lämnat synpunkter på uppföljningens inriktning och upplägg. I arbetet med uppföljningen har en kombination av kvalitativ och kvantitativ metod tillämpats. Uppföljningen omfattar en genomgång av publicerat material i form av t.ex. statistik, riksdagstryck, utredningar och rapporter från relevanta myndigheter och organisationer. Enkät om friluftsvanor bland befolkningen har gett () i uppdrag att göra en enkätundersökning med syfte att fånga upp hur svenskarnas frilufts- livvanor har förändrats . Svenskarnas friluftsvanor har kartlagts , 2007, 2014 och 2018.7 Genom att replikera vissa av frågorna går det att följa eventuella förändringar i friluftsutövandet . Enkäten om friluftsvanor bland befolkningen 2021 består av totalt 31 frå- gor.8 22 av dessa frågorna ställdes i den senaste undersökningen 2018,9 inklu- sive sju bakgrundsfrågor om t.ex. civilstånd, familjeförhållanden och boende- ort, och en fritextsvarsfråga. Enkäten kompletterades med sex specifika frågor om friluftslivsvanor under pandemin (fråga 15–20) och tre nya bakgrunds- variabelfrågor (fråga 21–23). Enkätundersökningen om friluftsvanor bland 7 Se (2019a) Friluftsliv 2018 – Nationell undersökning av svenska folkets friluftsvanor. Rapporten togs fram av ., Ankre R-M. & Chekalina T. vid på uppdrag av . (2015a) Friluftsliv 2014 – Nationell undersökning om svenska folkets friluftsvanor, rapport 6691. Rapporten togs fram av . & Hedblom M. vid Mittuniver- sitetet respektive SLU på uppdrag av . För dokumentation från undersök- ningen 2007, se webbsidan och i (2013) Frilufts- liv i förändring – Resultat från ett forskningsprogram Slutrapport. Rapporten togs fram av ., Stenseke M., . & Mossing A. på uppdrag av . För att se närmare på friluftslivets förändring jämfördes ett urval av frågorna i undersök- ningen 2018 med motsvarande frågor som ställdes i en postenkät genomförd inom forsk- ningsprogrammet Friluftsliv i förändring 2007. 8 Se bilaga 1. 9 Se (2019a). befolkningen 2021 skickades till ca 21 000 personer i åldern . Enkäten skickades som en kombinerad webb- och postenkätundersökning till ca 1 000 personer per län. Totalt svarade 6 549 personer, vilket motsvarar en svarsfrekvens på . I samråd med har svarsalternativen för vissa av frågorna ändrats. Antalet svarsalternativ ligger emellertid fast, vilket möjliggör en jäm- förelse mellan de olika undersökningarna. I enkätundersök- ning användes t.ex. följande skala: helt oenig, delvis oenig, varken oenig eller enig, delvis enig, helt enig och vet inte. I enkäten som skickades ut an- vändes i stället följande skala: i mycket låg grad, i låg grad, i varken låg eller hög grad, i hög grad, i mycket hög grad och vet inte. Även ålderskategorierna är inte helt jämförbara. Vad som är en acceptabel svarsfrekvens varierar beroende på olika faktorer, t.ex. vilken målgrupp enkäten riktar sig till samt hur många frågor enkäten innehåller. Enkätundersökningen om svenskarnas friluftsliv 2018 genomför- des på ett motsvarande sätt i form av en postal enkätundersökning och riktades till 21 000 personer bosatta i . Totalt besvarade 7 702 personer enkä- ten, vilket motsvarade en svarsfrekvens på . Svarsfrekvensen sjönk alltså med mellan de två senaste undersökningarna om svenskarnas friluftsvanor. Enligt SCB var svarsprocenten för fem till ofta väsentligt högre för motsvarande typer av enkäter. Andelen som besvarade enkäten undersökning ligger alltså i nivå med andra, mot- svarande, undersökningar. Givet den relativt sett låga svarsprocenten bör således en viss försiktighet iakttas när det gäller tolkningen av resultaten.10 Enkät om friluftslivspolitiken i kommunerna En enkät skickades till samtliga kommuner i lan- det. Arbetet med att ta fram och administrera utskicket av enkäten gjordes av utvärderings- och forskningssekretariat. En initial dialog fördes med Natur- vårdsverket om det fanns relevanta obesvarade områden som en enkät skulle kunna täcka in. Enkäterna skickades till kommunernas eller regionernas hu- vudadresser, dvs. till registrator eller kontaktcenter, med hänvisningen att den skulle vidarebefordras till tjänsteperson med ansvar för friluftslivsfrågor inom kultur och fritidsförvaltningen eller motsvarande. Syftet med enkäten var att undersöka friluftslivspolitiken i kommunerna. För att öka svarsfrekvensen var enkäterna slutna publikationer, och det går inte att koppla ett svar till en unik kommun. Sammanlagt skickades tre påminnelser. Frågorna i enkäterna fokuserar på vilka förändringar som har uppstått i kommunen till följd av pandemin, t.ex. när det gäller besökstryck i natur- och friluftsområden, informationsinsatser och budgetsatsningar.11 Resultatet av 10SCB, mejl, . Se bilaga 2 för SCB:s tekniska rapport som innehåller en beskriv- ning av undersökningens genomförande och metoder. 11Se bilaga 3 för kommunenkäten. enkätundersökningen redovisas i ett kapitel i den här rapporten där friluftslivet och coronapandemin diskuteras. Enkäten besvarades av 216 kommuner, vilket motsvarar en svarsprocent på Bedömningen är att det är en relativt hög svarsprocent och att det därför inte finns någon risk för s.k. bortfallsfel i form av uteblivna svar. Enkätsvaren har delats upp utifrån två bakgrundsvariabler, dels fem kate- gorier utifrån kommunstorlek, dels om kommunerna var fjällkommuner eller Uppgifterna om antal kommuninvånare har hämtats från Kom- muner och Regioner (SKR) och var de som gällde per . Genom att jämföra andelen svarande i varje kommuntyp (med detta avses här kommunstorlek, t.ex. kommuner med färre invånare än 15 000) med an- delen av samma kommuntyp för samtliga kommuner i landet kunde en bort- Svarsfrekvensen är något lägre för kommuner med färre än 15 000 invånare, medan svarsfrekvensen är högre för kommuner med Den andra bakgrundsvariabeln var om kommunerna var fjäll- kommuner eller inte. Något färre fjällkommuner (2 stycken) besvarade enkä- ten jämfört med ett utfall i nivå med svarsfrekvensen för enkäten som helhet. Bedömningen är att det inte finns någon systematisk skevhet i bortfallet.12 När det gäller svarsfrekvensen för varje enskild fråga var respondenterna tvungna att besvara alla frågor. Om de var osäkra kunde de välja något av svarsalternativen Vet ej/Kan inte bedöma. riktades till samtliga kommuner i landet och utgör således Av den anledningen finns inga urvals- eller Två andra statistiska felkällor som kan uppträda vid statistisk behandling är mät- och bearbetningsfel. Mätfel kan bero på att fel person svarar på frå- gorna eller att en intervjuare ställer ledande frågor eller skriver ned svaren fel- Det kan också bero på felformulerade frågor. stå när uppgifter kodats eller registrerats fel. är att de eventuella mät- och bearbetningsfel som kan finnas i enkäterna är av mindre omfattning och att enkätens resultat inte behöver ifrågasättas. sen gäller också om man beaktar de inkomna fritextkommentarerna från en- skilda kommuner (se nedan). Trots den förhållandevis höga svarsprocenten på enkäten gäller att siffrorna bör tolkas försiktigt. Det gäller inte minst när svaren analyseras utifrån bak- Kommunerna hade möjlighet att lämna kompletterande synpunkter eller s.k. fritextkommentarer till frågorna. Denna möjlighet nyttjade ett fyrtiotal En handfull kommuner (8 av totalt 41) antyder tänkbara mätfels- Några kommentarer gäller att frågorna var svåra att besvara och att sva- ren till viss del bygger på antaganden. Till exempel menar en kommun att många frågor inte är relevanta för en liten inlandskommun. upp att de inte har en organisation som möjliggör ett samlat svar på frågorna. Enkäten borde därför ha skickats till fler förvaltningar inom kommunerna för 12 Se bilaga 4 för en bortfallsanalys när det gäller bakgrundsvariablerna kommunstorlek och om det var fjällkommuner eller inte. att få en bättre bild av hur pandemin har påverkat. Slutligen menar två kom- muner att det är svårt att bedöma vilka satsningar som görs till följd av pande- min, eller vilka som hade blivit av ändå, t.ex. på grund av friluftslivets år. Den sammantagna bedömningen är att de eventuella mätfelen är små. De komplet- terande synpunkterna har lämnats av kommuner i alla kommunstorlekar och det finns ingen tendens att en specifik kommunkategori har lämnat fler syn- punkter som antyder eventuella mätfel. Inom ramen för uppföljningen har aktörer intervjuats (t.o.m. ). Syftet med intervjuerna har varit att få en fördjupad kunskap om svensk fri- luftslivspolitik, med fokus på de fyra mål som nämns ovan. Intervjuerna var semistrukturerade, dvs. frågorna var förberedda men intervjuerna formades till viss del utifrån de intervjuades svar. Intervjuer gjordes med några av de myndigheter som bedömdes vara mest intressanta med tanke på de fyra friluftslivsmål som ska följas upp särskilt. De intervjuade myndigheterna var , , Naturvårds- verket, , och Skolinspektionen. Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation för friluftsorganisationer i och företräder sammanlagt 27 organisationer. Intervjuer gjordes med Svenskt Friluftsliv, men också med 8 medlemsorganisationer. Intervjuer gjor- des också med och eftersom de tar emot verksamhetsbidrag (en del av statsbidraget till friluftslivets organisa- tioner) som fördelas av Svenskt Friluftsliv. Därutöver intervjuades också en central forskare som har arbetat mycket med skolan och mål 8 Ett rikt frilufts- liv i skolan. Totalt har också åtta friluftssamordnare vid länsstyrelserna intervjuats i uppföljningen. Urvalet gjordes med hjälp av . Två paramet- rar avgjorde vilka friluftssamordnare som skulle intervjuas, dels att det blev en geografisk spridning, dels att samordnare hade arbetat med friluftslivsfrå- gor . ställde 2021 dels några frågor om naturreservaten till friluftssamordnare hos länsstyrelserna, dels några frågor om länsstyrelsernas arbete med friluftsmålen. Frågorna om naturreservaten besvarades av 10 av friluftssamordnarna, medan frågorna om friluftsmålen besvarades av 12 fri- luftssamordnare. En jämförelse med svaren som framkom vid intervjuerna med friluftssamordnarna görs när så bedöms vara lämpligt.13 (RB) har gjort en informationssökning på friluftslivsom- rådet i olika databaser med publicerad forskning och andra studier. Se bilaga 2 för de sökord och sökordskombinationer som avgränsade sökningen. 13Friluftsfrämjandet, mejl, . Tidsperioden för översikten avgränsades till tiden –2021 och 2014– 2021, beroende på databas. Vidare gjordes sökningarna brett och därefter genomfördes genomgångar av träfflistor eller delar av träfflistor för att säkerställa att intressanta artiklar inte filtrerades bort. Ett urval av publika- tioner som ansetts relevanta för frågan har gjorts efter läsning av titel och abstract eller keywords. Urvalet har gjorts generöst, vilket innebär att det i vissa fall kanske inte direkt berör friluftsmålen i politiken utan snarare en aspekt av friluftslivet, såsom utveckling av friluftslivet. Endast de relevanta artiklarna har sedan använts i denna uppföljning. Ett utkast till denna rapport (förutom kapitlet med iakttagelser och bedöm- ningar) har faktagranskats av de myndigheter och organisationer som lämnat information och synpunkter till uppföljningen. I kapitel 2 redogörs för friluftslivets aktörer och hur friluftslivet utövas, dels organiserat, dels oorganiserat. Kapitel 3 beskriver målen för den svenska friluftslivspolitiken, med fokus på Allemansrätten, Tillgång till natur för friluftsliv och Attraktiv tätortsnära natur. Kapitel 4 redogör för förordningen om statsbidrag till friluftsorganisationer och hur stödet har fördelats till friluftsorganisationerna. I kapitel 5 redovisas hur de olika aktörerna, dvs. ansvariga myndigheter, länsstyrelser och friluftsorganisationer, uppfattar hur målen fungerar i prakti- ken. Kapitel 6 redogör för hur de olika aktörerna samarbetar med varandra när det gäller genomförandet av friluftslivspolitiken. Därefter redovisas i kapitel 7 en nationell enkätundersökning över svens- karnas friluftsliv . I kapitel 8 redogörs för hur pandemin har påverkat friluftslivspolitiken, dels hur svenskarnas beteende har förändrats, dels hur olika aktörer upplever att pandemin har påverkat arbetet med friluftslivspolitiken och/eller deras verk- samhet. Därefter redovisas i kapitel 9 målet Ett rikt friluftsliv i skolan. I kapitlet förs en diskussion om olika förklaringar som de berörda aktörerna anser förklarar målets negativa utveckling. I det avslutande kapitel 10 redogörs för uppföljningens iakttagelser och be- dömningar. Friluftsliv är ett samlingsbegrepp för fritidsaktiviteter som genomförs utom- hus i natur- och kulturlandskapet. Begreppet inkluderar såväl organiserad som oorganiserad verksamhet. Det organiserade friluftslivet utövas i föreningsform eller som naturturism. Grundförutsättningarna för friluftslivet är att det finns tillgång till natur, att den är tillgänglig på olika sätt (bl.a. genom allemansrät- ten) och att den har en viss kvalitet. Föreningarna bidrar till att göra friluftslivet tillgängligt genom att arrangera verksamhet i naturen. Svenskt Friluftsliv och deras medlemsorganisationer är en central aktör, men det finns andra organi- sationer, t.ex. och Naturturismföretagen. Det faktiska friluftslivet utövas antingen oorganiserat, dvs. man är ute i na- turen på egen hand, eller organiserat, dvs. man är ute i naturen tillsammans med en grupp, en förening eller ett företag. I det oorganiserade friluftslivet är det personliga engagemanget hos privatpersoner för friluftsliv i natur- och kul- turlandskapet en stark drivkraft. Därutöver finns det olika aktörer som påverkar förutsättningarna för fri- luftslivet på olika sätt, nationellt, regional eller lokalt. Till exempel skapar centrala myndigheter förutsättningar för friluftslivet. Några av dessa myndigheter är också ansvariga för friluftsmålen, t.ex. Natur- vårdsverket och . Andra viktiga aktörer är länsstyrel- serna och kommunerna.