rfr · H90WRFR12 · 2022-05-20 00:00:00 — Man kan föra dialog. Det är ju väldigt vanligt att man träffar bolagen och har en kontinuerlig dialog. Man kan också verka via stämman och lägga för- Detta är framför allt vanligt i amerikanska bolag men förekommer också på flera andra marknader. Då ber man i motionerna om ökad transparens: Kan ni skriva en rapport om detta? Vi behöver mer disclosure och rapportering och Det är också den typen av motioner som får högst röstetal. Man får också bestämma sig för om man tycker att det är tillräckligt. tingen kan man se det som att disclosure och transparens är viktiga steg på vägen, och då är det en viktig påverkan, eller så kan man hävda att detta pap- persarbete inte är vad man behöver. Men forskningen kan i alla fall konstatera att man ofta får högre röstetal när man ber om ökad insyn och liknande snarare än när man ber om mer konkret förändring. Forskning visar också att effekter UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN från den här typen av motioner som får höga röstetal kan spilla över till andra bolag som verkar inom samma bransch, så att det kan bli ringar på vattnet. Här vill jag säga att även påverkansarbete via dialoger och motioner kan vara en del i att påverka normer om var gränsen för företagsansvar går och så vidare. kunde säga: Det är inte våra fabriker, så detta med att barn har sytt fotbollarna får ni prata med andra om. Så kan vi inte göra längre. Det förskjuts vad vi tycker är rätt och fel, och där är aktieägare också med och påverkar. : Det här är bara några glimtar av en forskningsöversikt som finns att ladda ned på hemsida om man vill fördjupa sig mer. Jag skulle vilja sammanfatta med att säga att både påverkansarbete och avinvesteringar har en roll att spela. Jag är inte säker på att man kan komma fram till att det ena är bättre än det andra. Man behöver båda två, förmodligen. Det här är komplex materia, och det finns en viktig poäng med att AP- fonderna kan bedriva ett självständigt arbete i att navigera i detta. Jag tror inte det är politikens roll att styra pensionsfonderna och säga att de ska avinvestera eller att de ska påverka. Det är en bedömningsfråga. Man ska heller inte gå på magkänslan. Det är lätt att känna att man inte ska ha fossilt i sin portfölj eftersom finns, men det är lite som att tro att en tygkasse är bättre än en plastkasse, men tydligen är det inte så. Man behöver grunda beslut i forskning och väga det ena mot det andra på ett vetenskapligt grundat sätt. Ordföranden: för det, ! skrev en rapport om AP-fondernas hållbarhetsarbete, och vad passar då bättre än att riksrevisor berättar om detta och om de slutsatser som har dragit? , : Fru ordförande! Tack för möjligheten att komma hit och berätta om vår rapport! Jag måste också säga att det har varit väldigt intressant att lyssna till övriga talare här. Vår rapport om AP-fondernas hållbarhetsarbete kom för lite . Jag utgår ifrån att ni alla känner till vad roll är, nämligen att som myndighet under utföra oberoende revision. Och det övergripande syftet med vår verksamhet är ju att bidra till den demokratiska insynen, till en god resursanvändning och till en effektiv förvaltning i staten. Vi gör det i olika verksamhetsgrenar. Inom den årliga revisionen så granskar vidrygt 200 statliga myndigheters årsredovisningar , och för den verksamhetsgren som den här rapporten är ett utflöde ur, effektivitetsrevisionen, har vi en mer selektiv granskning. Vi väljer själva inom vilket område vi vill rikta vår söklykta. Normalt sett producerar vi mellan 30 och 40 granskningsrapporter och här väljer vi granskningsområde utifrån väsentlighet och risk, men det är också min årliga granskningsplan som jag lämnar till som styr vår granskningsverksamhet. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Varför valde vi då att titta på AP-fondernas hållbarhetsarbete? Ja, ingen har ju kunnat undkomma klimatdebatten och de olika initiativ som tas för att snabba på omställningen till ett hållbart samhälle. Här har även frå- gor som rör social hållbarhet blivit alltmer aktuella, till exempel arbetskrafts- exploatering och jämställdhetsfrågor. Även vi i har då funnit det naturligt att utöka vårt fokus mot hållbarhetsområdet. Vi har också kunnat konstatera att både och regeringen återkommande har framhållit att hållbarhet är en väsentlig aspekt inom AP-fondernas verksamhet. Som ni ju alla känner till har Första–ett lag- krav om att främja en hållbar utveckling. AP-fondernas uppdrag som statliga myndigheter att förvalta det svenska folkets pensionskapital har vi alltså tyckt innebär ett särskilt ansvar. Att AP-fonderna agerar som goda föredömen är naturligtvis en förutsättning för allmänhetens förtroende både när det gäller AP-fondernas egna verksamheter och för pensionssystemet som helhet. AP-fonderna förvaltar så pass stora belopp är ytterligare ett krav som skärper förväntningarna på att de ska vara goda föredömen, inte minst när det gäller Med råge är alltså kraven på risk och väsentlighet uppfyllda här. Vad är det då vi har tittat på? Jo, granskningen omfattar samtliga sex AP- fonder utifrån deras respektive uppdrag. Sjätte och Sjunde AP-fonderna har ju andra uppdrag än Första–, och alla har alltså granskats utifrån Den övergripande frågeställningen för oss gällande alla fonderna är om deras hållbarhetsarbete är ändamålsenligt. Här har vi utgått ifrån ESG- begreppet och valt att titta på såväl investeringsverksamheten som ägarstyr- ningen var för sig. Vi har tittat på hur hållbarhet är integrerat i styrdokument och om fondernas hållbarhetsredovisning är lättillgänglig och resultatinriktad. Däremot har vi inte granskat regeringens tillsättning av styrelseledamöter, fondernas interna hållbarhetsarbete, deras avkastning eller faktiska innehav. Vad kom vi då fram till? Vår övergripande slutsats är att hållbarhetsarbetet är ändamålsenligt i samtliga AP-fonder givet deras uppdrag men att mer be- höver göras för att främja mål och intentioner om en hållbar ut- veckling liksom för att stärka uppföljningen. Vi ser att hållbarhet uttrycks i fondernas styrdokument och att det finns etablerade processer för att integrera hållbarheten i investeringar och i ägarstyrningen. Som ni ju vet har fonderna till stor del sålt av bolag med fossil verksamhet. noterar vi att få bolag har sålts av på grund av brott mot internatio- nella konventioner baserat på etikrådets rekommendationer. dialogen med bolagen för att uppnå förändring. När det gäller utvecklingsområden menar vi att hållbarhetsuppdrag och mål kan bli tydligare för vissa av AP-fonderna. saknade både Sjätte och Sjunde AP-fonden lagkrav på sig kring hållbarhet. Här har vi dock noterat att regeringen har överlämnat en proposition till om ett nytt hållbarhetsmål för , och för Sjunde AP-fonden känner vi till att det bereds lagförslag i med lik- nande innehåll som för Första–. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi bedömer även att fonderna bör utveckla sina mål kring social hållbarhet. Det råder ju inga tvivel om att arbetet med att påverka bolag i en mer hållbar riktning genom dialog är en mycket komplex fråga. Det är också svårt att följa upp vilka resultat som uppnås, vilket inte bara gäller AP-fonderna utan hela finanssektorn som helhet. Vi menar dock att det här arbetet måste vidareutvecklas. Det gäller också hur uppnådda resultat ska redovisas. Då kommer jag till våra rekommendationer. Vi har riktat rekommendationer till såväl AP-fonderna som till regeringen. Sammanlagt lämnar vi fem rekommendationer till AP-fonderna och tre till regeringen. Jag har redan varit inne på bakgrunden till de flesta av dem, så jag tänker inte uppehålla mig särskilt länge kring dem. Sammanfattningsvis kan dock sägas att rekommendationerna för AP- fonderna främst handlar om att förtydliga målsättningar och rapportering. När det då gäller rekommendationerna till regeringen kan jag säga att den första handlar om att ta initiativ om ett hållbarhetsmål för , vilket vikan konstatera nu har gjorts genom den proposition som överlämnades till . Den andra rekommendationen den handlar om att utveckla den årliga skrivelsen till om AP-fondernas verksamhet. Här ser vi att skrivelsen behöver bli tydligare och svara på om Första–Fjärde AP- fonden uppfyller de lagstadgade hållbarhetskraven. Vi menar även att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete bör redovisas tydligare. Vi har ju med intresse läst regeringens skrivelse om vår rapport. Där framgår ju att både regeringen och AP-fonderna har tagit till sig våra rekommendationer. Det har också blivit tydligt här , tycker jag. Vi uppfattar att det nu pågår ett arbete med att implementera våra rekommendationer. Med detta vill jag tacka för mig och önska alla lycka till med det fortsatta viktiga arbetet. Ordföranden: tack för det, ! Du avslutade med att säga några ord om regeringen och vilka rekommendationer som har till regeringen. Vad passar då bättre än att vi lämnar ordet till finansmarknadsminister , som ska få svara på frågan hur väl AP-fonderna uppfyller lagstiftningens krav på en föredömlig och hållbar kapitalförvaltning. Statsrådet (S): Tack för att jag fick komma hit! Jag vill också tacka föregående talare för väldigt bra inlägg om AP-fondernas verksamhet. På ett övergripande plan är ju en av regeringens allra viktigaste prioriteringar att accelerera klimatomställningen, och AP-fonderna är mycket stora institutionella investerare som har en unik möjlighet att bidra till den omställningen, så det är självklart bra att vi diskuterar hur AP-fonderna lever upp till de högt ställda hållbarhetskraven . Jag tänkte för det första gå igenom hur kravet på föredömlig förvaltning gestaltar sig. Det gäller ju Första–, som vi har med oss . Jag kommer emellertid att återkomma lite till frågan om UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN lagstadgad hållbarhetsreglering för Sjätte och Sjunde AP-fonderna. kommer jag också att ta upp något om regeringens roll i förhållande till AP- fonderna och redogöra för de utvärderingar som har genomförts och den kom- mande utvärdering som ska lämnas till . Jag vill först säga något om föredömlig förvaltning. nu gäller kom ju 2019. Den ställde krav på Första–om att dessa ska förvalta fondmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla in- vesteringar och ansvarsfullt ägande. Vid förvaltningen ska fonderna fästa sär- skild vikt vid hur en hållbar utveckling kan främjas. inte göra avkall på det övergripande målet om avkastning givet risk. Det lagstadgade målet om föredömlig förvaltning innebär att AP-fonderna ska arbeta aktivt med att integrera miljöaspekter, sociala aspekter och bolags- styrningsaspekter i sin förvaltning. Det handlar alltså om att ta hänsyn till mil- jömässig, social och ekonomisk hållbarhet. I det här arbetet ska AP-fonderna, som har sagts , beakta internationella konventioner som har undertecknat avseende exempelvis mänskliga rättigheter. Lagstiftningen ger uttryck för en förväntan om att AP-fonderna ska vara föredömen i sin kapitalförvaltning. I det ligger att förvaltningen ska vara ef- fektiv, resultatinriktad, präglas av öppenhet och bidra till en långsiktig hållbar värdetillväxt av tillgångarna. Målet att fondmedlen ska förvaltas på ett före- dömligt sätt innebär dock inte ett ställningstagande för någon viss förvalt- Lagstiftningen tar heller inte i övrigt ställning till hur förvalt- ningen ska ske utan innebär att AP-fonderna ska beakta ESG-frågor oavsett Det är AP-fonderna själva som ska precisera målet om föredömlig förvalt- Det gäller både den närmare innebörden av målet och hur det förhåller sig till det övergripande målet för placeringsverksamheten. Föredömlig förvaltning i lagstiftningen ställer krav på att AP-fonderna ska samverka och uppvisa öppenhet. Fondernas förvaltning vilar på allmänhetens förtroende, och det är viktigt att fonderna strävar efter att vara så öppna som Samverkan ska omfatta att Första–Fjärde AP-fonderna har en gemen- sam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen. AP-fonderna ska även ha gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet om föredömlig förvaltning har uppnåtts och vilka tillgångar som fond- medel inte bör placeras i. Det är upp till fonderna att avgöra hur samverkan ska gå till och om den ska omfatta mer än det jag precis har nämnt. Låt mig säga något om regeringens roll. AP-fonderna är oberoende myn- digheter, och till skillnad från andra myndigheter så styrs de endast genom lag. Regeringens styrning är begränsad till att utse ledamöter i AP-fondernas sty- Därutöver ska regeringen utvärdera fondernas förvaltning av AP-fondernas oberoende bedöms vara viktigt för att upprätthålla förtroendet för pensionssystemet. När det gäller AP-fondernas hållbarhetsarbete får jag ofta frågor om fon- dernas innehav i specifika bolag eller länder och om de uppfyller lagstiftning- ens krav på föredömlig förvaltning. Här brukar jag vara tydlig med att UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN regeringen varken får eller kan ha synpunkter på AP-fondernas enskilda placerings- och förvaltningsbeslut. Det är styrelserna som är ansvariga för att fondernas investeringar uppfyller lagstiftarens krav. Jag vill också säga något om de utvärderingar vi har genomfört. Regeringen har genomfört två utvärderingar sedan lagstiftningen om föredömlig förvaltning trädde i kraft . När det gällde verksamheten bedömde regeringen att det arbete som var på fonderna och bedriver med att integrera hållbarhetsfrågor i förvaltningen ligger väl i linje med lagstiftarens krav, även om det där och då befanns vara en för att utvärdera målet, nämligen . Regeringen konstaterade också att AP-fonderna kommit långt på hållbarhetsområdet i en jämförelse med andra ledande institutionella investerare globalt. betonade regeringen att AP-fonderna har ett starkare lagkrav än andra institutionella investerare och att det därför kan förväntas att AP- fonderna ligger i framkant. Slutligen lyfte regeringen fram att det finns möjlighet till fortsatt utveckling och förbättring inom flera områden, bland annat när det gäller arbetet för att AP-fondernas investeringar ska ligga i linje med mål om att begränsa den globala temperaturökningen. Regeringen gjorde också bedömningen att AP-fondernas strategier och målsättningar kopplade till föredömlig förvaltning skulle kunna förtydligas. Därutöver – det är fortfarande 2019 vi talar om – betonade regeringen att den förväntar sig att AP-fonderna fortsätter att sträva efter ökad transparens inom både nya och existerande investeringar i onoterade tillgångar. Sedan kommer vi till utvärdering. I utvärderingen av AP-fonder- nas verksamhet 2020 gjorde regeringen en särskild analys av Första–Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi. Vi konstaterade att marknadsvärdet för AP-fondernas innehav i fossil energi hade minskat med mellan –2020. Det förklarades både av en minskning av antalet bolag inom fossil energi och av en nedåtgående utveckling av tillgångarnas värde. Regeringen noterade att AP-fonderna har olika strategier när det gäller att minska exponeringen eller avyttra innehav, och regeringen konstaterade att AP-fondernas avyttring av tillgångar i fossil energi hade ökat kraftigt sedan den nya hållbarhetsregleringen trädde i kraft, även om minskning av exponeringen pågått längre än så. Därutöver lyfte regeringen fram att AP-fonderna förstärkt arbetet med en aktiv ägarstyrning inom hållbarhet. Regeringen betonar att den förväntade sig att fonderna fortsätter att driva dessa frågor mot bolag med hög klimatpåverkan. vill jag säga något om den rapport som är i vardande. Vi baserar vårt arbete på en rapport från konsultfirman , som har gjort en extern utvärdering. Det har de också gjort . Den rapporten konstaterar att Första–har fortsatt sitt hållbarhetsarbete genom att utveckla redovisning och målsättningar. Flera av fonderna har till exempel antagit nya policyer och strategier på hållbarhetsområdet, och detta kommer UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN att innebära nya eller förändrade målsättningar. lyfter fram att AP- fonderna i stor utsträckning har nått sina hållbarhetsmål . När det gäller AP-fondernas arbete inom klimatområdet konstaterar att den portföljviktade koldioxidintensiteten har sjunkit för tre av fyra AP-fonder men att den för den sista, nämligen Tredje AP-fonden, har minskat i absoluta tal även om den portföljviktat har ökat. rekommenderar att Första–ska fortsätta att vidareutveckla hållbarhetsredovisningen så att den blir mer resultatinriktad och anser också att AP- fonderna bör se över om rapportering av resultat kan förtydligas då målen ofta är processorienterade. Denna rapport kommer att ligga till grund för regeringens utvärdering, som ska lämnas till . Vår ambition, kan jag tillägga, är att vi väl ska leva upp till högt ställda krav och rekommendationer. Jag nämnde i inledningen att målet om föredömlig förvaltning gäller Första–. De ska integrera miljöaspekter och sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter. Sammanfattningsvis har våra bedömningar varit att AP-fonderna arbetar aktivt med dessa frågor och att AP-fonderna har infriat regeringens förväntningar. Det finns möjligheter att stärka hållbarhetsarbetet ytterligare, och här ser regeringen positivt på rekommendationer till AP-fonderna. Regeringen ser också positivt på att AP-fonderna fortsätter att utveckla sitt arbete och tydliggöra målsättningar och redovisning inom hållbarhetsområdet. Jag kan också passa på att lyfta fram att vi har lämnat en proposition till om ett förslag om att ska omfattas av motsvarande hållbarhetsreglering som Första–Fjärde AP-fonderna. Det skulle innebära att uppdraget när det gäller föredömlig förvaltning förtydligas att gälla även , och det är ju helt i linje med rekommendationer. Det föreslås också att Första–Fjärde AP-fonderna samt ska samverka när det gäller redovisning av hur målen om hur föredömlig förvaltning har uppnåtts. Det tror jag också bidrar till ökad öppenhet och ökad jämförbarhet. Som riksrevisorn framhöll bereds just nu i ett lagförslag om att även Sjunde AP-fonden ska omfattas av samma hållbarhetsreglering som Första–, och regeringen har för avsikt att återkomma i den frågan. förvaltar Första–nästan . Fondernas avkastning har bidragit till att värdet på buffertkapital har ökat med . Jag betraktar deras uppdrag med stor ödmjukhet, och jag är imponerad över att fonderna har tagit så stora steg framåt i hållbarhetsarbetet. Ordföranden: tack för det! Jag vill tacka alla för dessa mycket intressanta presentationer. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ordföranden: tillbaka! Då är det för frågestund. Det betyder att ledamöterna i utskottet – partivis, i partistorleksordning – kommer att få möjlighet att ställa frågor. Jag skulle vilja rekommendera er som är på podiet att skriva upp några frågor; det kommer att vara några i taget. Ni som ställer frågorna får gärna vara tydliga med om ni riktar er till någon eller några. kanske ni vill att alla ska svara på en fråga, vilket kan ta lite mer tid om alla ska hinna på den här timmen. Men var lite tydliga, så blir det jättebra. Mubarik (S): Tack för väldigt bra och intressanta dragningar! Jag tänkte börja med en liten kommentar kring det som sa om att det inte finns några motsättningar mellan hållbarhet och ekonomisk utveckling. Jag vill fråga om man kan gå lite längre än att det inte finns någon motsättning. Kan ni säga något om hur arbetet mot hållbara investeringar kan bidra till en bättre ekonomisk utveckling av fonderna? Sedan har jag en fråga till, som är vänd till vem som helst. Vi vet ju att det finns etiska regler för placeringar. finns det skillnader i placeringar mellan olika fonder. Är detta ett problem, och hur kan man göra det mer konsekvent? Min sista fråga handlar om utvärderingar av bolag. Det sker förändringar, både inom bolagen och i samhället. Hur sker de här utvärderingarna, och hur tar det att avyttra en fond när man får veta att ett bolag till exempel bryter mot de etiska reglerna? (M): Ordförande! Jag instämmer i föregående talares tack för bra och intressanta dragningar. Det är många intressanta perspektiv. Bara en kort reflektion: Ni förvaltar väldigt mycket pengar. Rätt använda, med aktivt ägarskap, kan dessa göra mycket gott, påverka och så vidare. Men omvänt är baksidan att gör man fel eller kliver åt fel håll kan man också göra en hel del skada. Man har ett stort ansvar när man jobbar med så här mycket pengar. Jag har tre korta och konkreta frågor. De handlar lite om vad som styr innehållet i hållbarhetsbegreppet och vad som kommer att vägleda er, alltifrån vapenindustri till kärnkraft och så vidare. Min första fråga handlar helt enkelt om hur ni i AP-fonderna – ni behöver inte svara allihop; det räcker om någon gör det – ser på investeringar i exempelvis kärnkraft som en del i omställningen. Den andra handlar om hur ni ser på taxonomins påverkan eller vad ni tror att taxonomin kommer att påverka i ert arbete. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den tredje frågan är mer specifik utifrån Fjärde AP-fondens dragning och handlar egentligen om hur man jämför utvecklingen mot inkomstindex. har såklart sin relevans, men mäter ni också mot avkastning i övrigt, mot andra börsindex, OMX 30 och liknande, och hur står ni er i ett sådant läge? såklart intressant ytterst för alla oss medborgare. , Tredje AP-fonden: Jag fick frågan från Mubarik hur man kan bidra till ekonomisk utveckling genom hållbarhet. Vi kan se hur det sett ut historiskt när man gjort en omställning inom en Vi har gjort många omställningar och haft många teknikskiften, och mycket handlar om teknikskiften i den nuvarande produktionen för att övergå till en mer hållbar produktion. Dessa teknikskiften kan både höja pro- duktiviteten i bolagen och förhoppningsvis bidra till minskad resursåtgång och De kan alltså med mycket stor sannolikhet bidra till tillväxten. Svårigheten är egentligen att veta vilken teknologi som kommer att bli den vinnande, så det finns också risker med detta. Men det finns många möjligheter att bidra till en fortsatt tillväxt med mindre resursåtgång och mer hållbar resursåtgång genom omställning. Jag tror absolut att det är förenligt med långsiktig tillväxt att ställa om inom många sektorer. Får jag svara på en fråga till? Jag kan passa på att ta en fråga som nämnde, nämligen den om inkomstindex. Mätningen mot inkomstindex görs egentligen för att se huruvida vi bidrar till den långsiktiga finansieringen av Växer vi snabbare än inkomstindex innebär det att tillgångarna ökar snabbare än skulden, så därför är det ett relevant mått. självklart jämför vi oss också med andra index. Vi jämför oss inte bara med ett börsindex, utan vi jämför oss med en portfölj som har en liknande risk som vår portfölj – nu pratar jag för Tredje AP-fonden. Vi har valt en långsiktig portfölj som skulle kunna leverera samma avkastning som vårt mål är. Den portföljen består av noterade aktier, med home bias i , och räntor med en genomsnittlig duration ungefär som världsmarknadens räntor och 20 procents valutaexponering. ganska lik den risk som vi har i AP3:s portfölj. Vi har aktier, 25 procent räntor och alternativa investeringar. Den portföljen har vi överavkastat mot. Vi började mäta på detta sätt efter Det kan man säga är det billigaste sättet att förvalta kapital. kostar lite mer att förvalta, för vi är lite mer kompetenta än en sådan här enkel Vi har övaravkastat med , och det rör sig om åtskilliga miljarder. Vi benchmarkar oss alltså, men vi benchmarkar oss också mot andra. är ett exempel. , Första AP-fonden: Jag skulle också vilja börja i frågan om motsättningar eller eventuell förstärkningsmekanism mellan ekono- misk tillväxt och hållbarhet. Man kan tänka att det finns som en piska UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN och en morot i det här systemet. För att börja med piskan är det till exempel koldioxidprissättning som driver på för mer klimat-, energi- och materialsmarta lösningar. Det bidrar till tillväxt och produktivitetsutveckling i existerande industrier.