rfr · H90WRFR15 · 2022-06-13 00:00:00 — Sedan ändrades bilden radikalt snabbt under de här månaderna , och har vi fått en rejäl uppgång i andra priser också, inte bara energipriser. Men vi satt och diskuterade om det kunde vara för att vi är en liten, öppen ekonomi. Där kan man möjligen tänka att det borde komma snabbare till än till en stor ekonomi. Men så var det ju inte. Är det så att vi kan ha konkurrensförhållanden i som gör att det tar ? Den typen av diskussioner hade vi, men vi måste ju ytterst ändå basera våra penningpolitiska beslut på den svenska utvecklingen och inte på den amerikanska inflationen. Så här i efterhand ser man att det var någonting som vi missade, men det var också svårt att säga vad det var. Jag tror att det var som sa att ingen prognosmakare hade en prognos med så att säga ett större inflationshot på gång i . Det är en del. Sedan vill jag bara lägga till, och och har kommenterat det, att i finanspolitiken är det en avgörande skillnad jämfört med såklart, så där kom mycket mer från efterfrågesidan än vad det har gjort i . Jag tror och hoppas, precis som sa, att när det gäller lönebildningen har vi ett helt annat system med ett ramverk som håller ihop lönebildningen på ett helt annat sätt än vad har. Där hoppas jag att man är kapabel att internalisera effekter på ekonomin på ett annat sätt än vad de gör. Än så länge ser det bra ut. Låt oss hoppas att det fortsätter så, men mycket kommer att hänga på att lönebildningen inte kompenserar sig överdrivet nu för de här inflationseffekterna. Där har vi för övrigt en viktig roll att spela i att se till att vi kan bedriva en trovärdig penningpolitik så att inflationen går tillbaka mot målet. Det är precis det vi försöker kommunicera nu att vi satsar på. Ytterligare en aspekt är det här att vi har en längre historik med ett inflationsmål än vad har. Amerikanerna gjorde ju också en lite olycklig strategiförändring precis innan detta med det genomsnittliga inflationsmålet. Då kan man hoppas att vi kanske har lite bättre förankrade långsiktiga inflationsförväntningar i än vad de har som på marginalen kanske kan hjälpa oss lite grann. Förhoppningen vi har är att vi har fått de här bredare prisstegringarna men att vi ska kunna förhindra att det sprider sig vidare till lönestegringar och inflationsförväntningar – det är liksom rätt mycket , tycker jag, som handlar UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN om detta i penningpolitiken – och kommunicera en plan så att vi kan göra detta , : frågar om stagflation och om risken för det är större . Jag vill börja med att definiera stagflation som jag ser på det eftersom det diskuteras väldigt mycket. En del pratar om ett scenario då vi går in i en kra schlandning men inflationen fortsätter att vara ganska hög. char, huspriserna går ned och så vidare. Det är inte vad jag menar med stag- Stagflation är ett mycket mer långsiktigt fenomen där man har en låg till- växt som beror på att det finns ett antal strukturreformer som inte har genom- förts – man har inte orkat med att göra en nödvändig strukturomvandling, och har man tappat – ofta på grund av en felaktig penningpolitik och en felaktig finanspolitik – förtroendet för penningvärdet och inflationsmålet så att man också får en hög inflation. Ett sådant scenario kan vi ju komma in i, men det förutsätter att man då gör samma misstag som vi gjorde . Riskerna är väl ändå inte jättestora. Politikmisstag kan vi se, men åtminstone i ser jag väl inte riktigt den där uppenbara fallerade strukturomvandlingen som vi såg – tänk varvskris och så vidare. Men det är klart att det ju kan hända. i världshandeln och sådant, och sker det, vilket förstås är en möjlighet, kan det ställa betydande krav på strukturomvandling som vissa ekonomier kanske inte Om man i stället i den situationen försöker stimulera sig bort ur den typen av problem hamnar man i stagflation. Men jag ser ändå kanske inte jätteöverhängande stora risker för det, för det ändå en betydligt mer gynnsam situation nu än vad det var . mot är det här kraschscenariot förstås fullt möjligt. Låt mig också säga någonting om det här med den neutrala räntan. Ådahl och jag har ju en fäbless för . krisen och det som vi ser nu får man betrakta som förmodligen temporära. har en tendens att öka den neutrala räntan. Allt annat lika borde räntan vara högre i en sådan situation för att hålla efterfrågan i nivå med potentiell pro- Får vi en förändring i världshandeln som kanske leder till en mer långsiktigt inte lika positiv utveckling när det gäller utbudet har det snarare kanske en negativ effekt och skulle bidra till att vi ligger kvar på en ganska låg neutral Den forskning som görs på orsakerna till det här stora fallet i den neutrala räntan pekar på att de flesta faktorer ändå kommer att finnas kvar. som jag egentligen ser som skulle kunna vara någonting som kan bidra uppåt lite grann är det ökade investeringsbehov som kommer av omvandlingen till ett klimatneutralt samhälle. Den kommer att kräva att investeringsnivån i UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN världen går upp med i storleksordningen ett par procentenheter av bnp, och det är inte oöverkomligt men det är ganska mycket. Det kan bidra till en något högre neutral ränta. Ordföranden: så mycket, ! Vi har två partier här som inte har fått ställa några frågor , så jag tänker att vi tar dem. Det är inte säkert att vi sedan hinner med fler frågeställare. (V): Tack för intressanta dragningar! Den fråga som jag hade har till viss del redan besvarats. Den handlar om arbetsmarknaden och det faktum att vi har ganska långa avtal i som ändå ger stabilitet. Men jag kanske kan formulera om frågan till att handla om hur ni ser på att räntesättningen som vi har, som antingen kan bero på tillgångspriser eller som utbudschocker, kan drabba löntagarna eftersom man just har fasta avtal till skillnad från företagen som i viss mån ändå kan justera lite mer flexibelt. Jag ställer frågan till vice riksbankschef . (L): Precis som Per var inne på har det mesta redan sagts när man kommer in så här på slutet, men jag har en liten fråga om de tillfälliga prisökningar på energi som är kopplade till invasion av . Hur tillfälliga anser ni att de är, och vilken betydelse har de för inflationen framåt? , : Vi kan väl börja med att säga att de prisökningar som vi har sett inte är någonting som kan hantera. Det är någonting som liksom har inträffat. Pandemi och krig och sådana här saker innebär att vi allihop blir lite fattigare. Det är sanningen. Det vi kan lära oss av 70-talet när priser och löner jagade varandra är att löntagarnas köpkraft inte steg trots att de nominella lönerna steg väldigt mycket. De reformer som genomfördes i har ändå inneburit att vi under ungefär har haft väldigt låga prisstegringar. Löneökningarna har inte varit jättehöga heller, men de har varit något högre än prisstegringarna. Vi har alltså sett att löntagarna egentligen kontinuerligt har fått ökad köpkraft i under kanske . Jag tror att den viktiga uppgift som vi har på är att genom vår penningpolitik se till att förväntningarna vad gäller kommande inflation ligger kring inflationsmålet. Det är det bästa bidraget som vi kan ge för att vi ska kunna återvända till den situation där människor får ökad köpkraft. Det verktyg vi har är penningpolitiken, och det är styrräntan. Det är den som vi kommer att använda oss av. I det korta perspektivet kommer det innebära att människor får betala mer för sitt boende och mer för sina lån, men det finns liksom ingen annan väg. Det är så det hela verkar. Poängen är att vi ska ha ett långsiktigt förtroende för det tvåprocentiga målet, och vi ska kunna återvända till en situation med ökad köpkraft. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN kommer att vara en övergångsperiod . De tidigare prisökningarna är det ingenting att göra åt. Räntorna kommer att gå upp och lånen kommer att bli Det är så penningpolitiken verkar, och det är så som vi kommer att Det har vi också talat om i det senaste penningpolitiska beslutet, att vi ser framför oss ett antal räntehöjningar framöver. Då är det åt- minstone klart för de svenska hushållen åt vilket håll vi kommer att vandra. Per , : Jag har ett par kommentarer till de här frågorna. viktig sak tycker jag är att när räntan stiger blir det ytterligare en faktor som adderar negativt för hushållen på kort sikt. Det går inte att komma ifrån. För dem som har lån blir lånen dyrare, och det kommer redan i ett skede där priset stiger, vilket blir en påfrestning på realinkomsten för hushållen. allmänna läget är inte särskilt gott heller, så det är ju inte positivt för hushållen. Men det viktiga att inse tror jag är att om vi väntar med att reagera på det här är risken att man senare måste höja räntan ännu snabbare och ännu mer. Har det då gått så långt att man dessutom har fått ett trovärdighetsproblem för inflationsmålet kan slutresultatet för hushållen bli ännu högre ränta och ännu Det läget är ännu sämre än att nu på kort sikt ta att räntan stiger Lyckas vår manöver så att vi därigenom kan säkra inflationsmålet, i alla fall på lite sikt, kommer också hushållen att klara sig bättre med den Jag tror att det var som sa att LO och Riks- banken är bästa vänner, och det var ett resonemang av det slaget som han hade i åtanke då. Sedan tänker jag på de tillfälliga energiprisökningarna. De kommer inte i sig att vara en källa till varaktig inflation. Skulle det vara så behöver de här energipriserna stiga för alltid, , och det kommer inte att hända. kommer att plana ut och förmodligen falla tillbaka när omständigheterna har Men det är inte det som är huvudbekymret, utan huvudbekymret är att de här störningarna fortplantas in i pris- och lönebild- ningen och att man där får en mekanism som permanentar, ändrar, de här från början tillfälliga impulserna till inflationen. Det är där den här pris–lönespira- len och liknande saker kommer in, och det är det som man vill förhindra. Även om inte energipriserna i sig kommer att stiga för alltid finns ett pro- blem där som handlar om att förhindra att det fortplantar sig vidare in i pris- Ordföranden: hinner med tre jättekorta frågor från ledamöterna. (S): Tack för intressanta föredragningar och inlägg! tänkte stanna upp lite grann vid det här med hur hushållen kommer att hantera situationen med den höjda räntan och de planerade räntehöjningarna framöver. I bakhuvudet måste man också ha att det ju har skett en förmögenhetsom- fördelning tack vare eller på grund av, beroende på hur man ser det, köpen av UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN kanske vi hamnar i en situation där löntagarna ser risker för att köpkraften kommer att minska och de får det besvärligt med lånen på sina bostäder. Har ni i direktionen när ni har resonerat om räntehöjningen och den framtida banan, stress testat vad ni tror om vad hushållen kommer att klara på den här resan givet det läge vi har ? Boriana (M): Jag har egentligen fått svar på min fråga, men jag ska fråga en sak till. Går lärdomarna från hanteringen av krisen som skapades av pandemin att applicera på kommande kriser, eller kräver varje kris sina egna åtgärder och man blir efterklok först i efterhand? (C): Jag har en snabb fråga som vi delvis har berört. Jag ser att det är rätt uppenbart att vi kommer att få förändrade mönster vad gäller världshandeln. Om man lägger ihop effekterna av pandemi, klimatomställning och krig kommer det att bli någonting annat. Allt kan inte bli på just-in-time någon annanstans ifrån. Vad ser ni att det här förändrade handelsmönstret kommer att leda till för penningpolitiken? Ingen vill ju gå tillbaka till 70-talsscenariot även om vi kanske måste komma tillbaka just till leveranssäkerhet som vi hade . , : Det var en kvarvarande fråga från , och tog upp samma sak. Vi lämnar åt sidan hur QE fungerar i olika ekonomiska förlopp och stannar till vid vad som har hänt med de svenska bostadspriserna. Bostadspriserna steg ju under pandemin, men boräntorna sjönk inte i någon större utsträckning – vi kanske pratar några enstaka, alltså 10, 15 eller 20 punkter. Framför allt villapriserna steg, och det var för att hushållen ändrade preferenser och eftersökte ett större boende. Vi såg det i en hel del andra länder också. Din fråga som jag uppfattade den, , var vad man ska förvänta sig för svensk bo marknad framöver och, lite spetsigt, om vi förutsätter en dramatisk utveckling där. Svaret är: Det gör vi inte. Vi tror inte att priserna kommer att öka, men om du läser vår senaste penningpolitiska rapport ser du att vi tror att det kommer att vara en viss nedgång med ett par procent under hela prognosperioden. Det för mig över till frågan från om vi så att säga har stress testat hushållen för detta. Svaret är att när vi gör våra konjunkturprognoser tittar vi på, givet den reporänta som vi tror leder till den bästa inflationsmålsuppfyllelsen, vad det får för effekter på hushållens agerande. Sedan kalibrerar vi den prognosen för den privata konsumtionen därefter. Min slutsats av detta är: Ja, de svenska hushållen klarar högre räntor såvida banksystemet har gjort sitt jobb med adekvata kreditprövningar. Det utesluter inte att det kommer att finnas enskilda hushåll som har tagit för stora risker, UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN men vi förutser inte ett större problem med hushållssektorn av de högre rän- , : Då kan jag fortsätta med frågorna från Boriana och Du frågade om lärdomar från krisen, Boriana, och självklart ska vi dra lär- domar från krisen. Jag tror att en av de stora lärdomarna från pandemin var att det var en väldigt ovanlig och annorlunda kris. I början, och det har vi nämnt , handlade det framför allt om att förhindra en finanskris. Det var en häl- sokris och det höll på att bli en väldigt djup ekonomisk kris, men vi var nära Det var därför vi agerade med de tillgångsköp som vi gjorde. Vi sänkte inte räntan, som påpekade, vilket inte var rätt åtgärd i det Men jag tror att du var inne på något viktigt, och det är att varje kris kommer att kräva rätt typ av åtgärder och rätt typ av kombination av åtgärder. Det är det som vi har betonat, och som också nämnde , att ibland är det ränta, ibland är det obligationsköp som är rätt åtgärd och ibland är det kombinationen av de två. Vi behöver kunna anpassa oss efter olika omstän- digheter, och står vi inför en ny typ av global kris och ska vi göra rätt åtgärder för den. Men självklart lär vi oss av den förra krisen. fick vi en kris på en kris, och ska vi kunna hantera det med de verktyg vi har, och den verktygslåda vi har är ganska bred. Sedan kommer vi till fråga om klimatförändringar, krig och minskad Det kommer att vara utmaningar framöver, och det kommer att vara två områden där jag tror att vi kan förvänta oss stora svängningar i pri- serna, och det är just energipriser, som ni har frågat mycket om, och livsme- gjorde lite reklam för sitt tal, så då kan jag göra lite reklam för mitt tal då jag fokuserade mycket på just frågan om hur vi mäter I underliggande inflation rensar man ju ofta bort energi- och livsme- delspriser, trots att det är det som alla hushåll alltid måste använda. bär det framöver? Ni får gärna titta på de slutsatser jag drar där. Jag tror att vi tyvärr kan för- vänta oss ganska stora svängningar, och vi behöver då kunna kommunicera hur vi ska agera med de utmaningarna. Men det kommer att bli utmaningar framöver just när det gäller de här frågorna. , : Min kommentar om detta med kriser är att det alltid är en utmaning att dels hantera kriserna, naturligtvis, dels att komma ihåg dem. Man glömmer lätt, och det är inte alltid så lätt att vidmakthålla kunskapen. En reflektion kring det här är att hade vi en valutakris, en stats- finansiell kris och en bankkris som vi hanterade. Den stora, globala finanskri- sen hade vi inte i , men däremot hade vi en kris runt omkring oss, och då tvingades vi att hantera den. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN har vi gått igenom en pandemi. Flera har noterat att pandemin inte över huvud taget var en finanskris, och det var en viktig uppgift i sig att se till att pandemin inte blev en finanskris. vet vi inte vad det är för kriser som kan inträffa , utan man får komma ihåg det som har varit och försöka påminna sig om vilka kombinationer som gällde då och vad som gjordes och relatera det som ska göras till var vi är någonstans och vilka de medel eller instrument som står till buds är när man ska hantera det. Det har varit väldigt roligt att vara här och prata om svensk penningpolitik den här förmiddagen – tack för det! Jag vill avsluta med att spinna vidare lite på det som min kollega tog upp om att vi tenderar att vid var tid tro att det finns en och endast en sorts penningpolitik. Men om man tar ett lite längre tidsperspektiv lär man sig ganska fort att penningpolitiken alltid omformas därför att vi inte lever i ett vakuum. Det som anses vara absolut rätt kanske man till och med tycker är fel . Den handlar alltid om samma tre saker när det gäller centralbanksverksamhet. Det handlar alltid om balansräkning. pratar vi om det i termer av QE, och då jobbar vi på tillgångssidan. Men så fort det händer någonting på tillgångssidan händer det också någonting på skuldsidan. På skuldsidan handlar det om pengar och penningmängden. Sedan, oberoende om det är tillgångssida eller skuldsida, är det så att så fort det händer någonting med vår balansräkning ändras också räntan. Det finns inga andra varianter av penningpolitik än de här tre. Välj två så får ni den tredje per automatik. Sedan ändras orden över årtiondena eller århundradena, men det är ändå alltid de här tre sakerna som kommer tillbaka i en eller annan form. Ordföranden: Jag vill tacka för en väldigt intressant förmiddag. Jag har själv en förmåga, tror jag, att tro bättre om framtiden. Tyvärr visar ju utvecklingen just nu att det inte alltid går åt det hållet, utan det kan hända saker i vår närhet som gör att vi går åt ett helt annat håll och att vi inte går mot någon normaltid utan en ny kris på något sätt. Jag hoppas inte det, men det är ju verkligen så att vi lever i en onödigt spännande tid. Med detta sagt har det varit väldigt intressant. och har bidragit jättemycket till vår granskning här av . Stort tack till er! Tack också till hela direktionen och till riksbankschefen och förste vice riksbankschefen framför allt för att ni har varit här och så frikostigt delat med er av synpunkter och svar på frågorna! Tack också till ledamöterna för ibland kloka frågor! Bilder från den offentliga utfrågningen Redogörelse för penningpolitiken 2021 2021 – av snabb återhämtning •Vaccinationer mot covid-19 och lättade restriktioner •De kraftiga BNP-fallen återhämtades världen över •Krisåtgärderna under pandemin började avvecklas •Snabbt stigande inflation, främst till följd av stigande energipriser, BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Pandemin fortsatte prägla utvecklingen men de kraftiga BNP-fallen återhämtades 2021 Anm. Index 2019 Q4=100. KIX är en sammanvägning av länder som är Källor: , nationella källor, SCB, U.S. viktiga för handel med omvärlden. Snabbt stigande inflation i flera länder Årlig procentuell förändring. Konsumentpriser avser KPIF för Källor: , , , U.S. , KPI för och och HIKP för euroområdet. …men bortsett från energi och mat var inflationen fortfarande låg för Årlig procentuell förändring. Underliggande inflation avser KPIF Källor: , , , U.S. exklusive energi och mat för , HIKP exklusive energi och mat för euroområdet, KPI exklusive energi och mat för och BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Penningpolitik för att få tillbaka KPIF till målet och stödja ekonomiska återhämtningen •Ovanligt stora svängningar i inflationen •Underliggande inflation fortfarande låg •För en inflation varaktigt nära målet •Reporäntan kvar på noll Värdepappersköpen begränsade pandemins effekter på svensk ekonomi Värdepappersköp bidrog till låga räntor Utlåningen har hållits uppe Anm. Ränteskillnad mellan olika obligationsslag och statsobligationer i , . Streckade linjer markerar beslut den 12, 16, 19 och . Procent respektive årlig procentuell förändring. Källor: Bloomberg, Macrobond, , SCB och . Programmet för värdepappersköp fullföljdes • Beslut under sista penningpolitiska mötet •Därefter gradvis avtrappning av obligationsinnehavet Nominellt belopp, miljarder kronor. Företagspapper avser obligationer och certifikat utgivna av icke-finansiella företag. BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA Trots stigande inflation – förväntningarna nära målet Anm. Inflationskompensationen avser en 5-årig period med start , räknad utifrån obligationsräntor (7-dagars glidande medelvärde). Både inflationskompensationen och förväntningarna från Prospera avser KPI. Källor: Kantar Prospera, SCB och . •Kraftfulla åtgärder har varit motiverade •Inflationen drevs av energipriser och steg snabbt under slutet av året men långsiktiga förväntningar upprätthölls •Risker som har realiserats •Osäkerhet kring det geopolitiska läget Stora störningar i ekonomin – acceptabel inflationsmålsuppfyllelse S V E R I G E S R I K S B A N K BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN •Övergripande om innehållet i rapporten •Kort kommentar om prognoserna •Vad jag tycker om penningpolitiken BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA •Inte mycket att säga om prognoserna •Men hade gärna sett mer resonemang om svårigheterna 2021 •Vilka bedömningar/antaganden som gjordes Sammanfattningsvis kan konstateras att inflationen varierade mer än vanligt , men att penningpolitiken bidrog till goda förutsättningar för en inflation mer varaktigt nära inflationsmålet. Inflationsindikatorer pekade upp men olika mycket BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Givet att räknade framåt – hade varit bra att kommunicera hur de tänkte på QE i relation till reporäntan strategi – lik Fed, BoE mfl Sedan sägs inget mer…. BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN BILAGA •Snabbt och resolut agerat 2020 – inte läge för finlir •Stod klart att ekonomin lärt sig hantera restriktioner och att finanspolitiken hållit uppe hushållens inkomster och motverkat konkurser •Inflationstrycket tilltog – men utbudsdrivet – så låg ränta rimligt •Finansiella förhållanden mycket expansiva •QE var en krisåtgärd, rimligt minska när akut kris över. Pandemin inte en ekonomisk kris i botten, dvs inte obalanser som tar att komma till rätta med •Onödigt ”binda” sig med ekonomisk ram Tycker skulle slutat expandera balansräkningen tidigare ”under pandemin, när läget på de finansiella marknaderna hade stabiliserats och ränteutvecklingen inte längre i första hand drevs av riskpremier, syftade köpen mer till att på bred front hålla nere ränteläget i ekonomin och stimulera efterfrågan” Jämför 2019 med 2021 Tveksamt om motiverat med så stora åtgärder – ingen ekonomisk kris Styrräntan mest effektiva redskapet för BILAGA BILDER FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Ränteskillnader lägre än innan pandemin ➢ Hushållensinkomster steg snabbt ➢ Hushållens sparande högt ➢ Bostadspriser steg snabbt ➢ Företagen ovanligt optimistiska om framtiden ➢ God tillgång till krediter Vill skicka med… ✓Mer kring kommunikation i redogörelsen ✓Mer analys av de svåra prognosfrågorna ✓Argumenten för QE kunde varit tydligare – och jag tycker QE skulle trappats ner tidigare Ansvarsbegränsning och särskilda upplysningar Alla placeringar innebär risker och investeraren uppmanas att fatta egna beslut om lämpligheten att placera i något av de värdepapper som omnämns i rapporten, mot bakgrund av egna mål med placeringen, ekonomisk ställning och riskvillighet. Ett finansiellt instruments historiska avkastning är inte en garanti för framtida avkastning. Värdet på finansiella instrument kan både öka och minska och det är inte säkert att du får tillbaka hela det investerade kapitalet. , som är en division inom (publ) (i fortsättningen kallad ”SHB”), är ansvarig för sammanställningen av analysrapporter. I står SHB under tillsyn av , i av norska , i av finska och i av danska .