rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — Man framhåller att Arbetsförmedlingen har utbildningar i genusperspektiv m.m. och att man försöker jobba med sig själva.233 De framhåller dock de begränsningar som finns i deras arbete när det gäller vilka insatser de kan erbjuda och vilka resurser de har men också vad kvinnorna själva vill göra. En arbetsförmedlare berättar att det tar att ge stöd åt nyanlända kvinnor med kort utbildning. Vid gruppvägledning går man igenom många olika yrken, men det kan vara främmande för dem med andra yrken än traditionellt kvinnliga som barnskötare och undersköterska. Om man lyckas få in dem på andra banor kan familjen bli till ett hinder. ”Jag tror att det är en blandning av både-och. Vi kan ha fördomar också, men vi har inte tiden att hjälpa dessa människor ut i arbeten där vi har brist på människor.”234 Det framhålls att kvinnor väljer yrken som kräver mer förberedande studier och formell utbildning, som exempelvis barnskötare och undersköterska, och det är fler kvinnor än män som är intresserade av dessa yrken. De insatser som Arbetsförmedlingen har passar inte riktigt denna målgrupp. Som arbetsförmedlare får man då försöka hitta fortsatta studier.235 En arbetsförmedlare berättar att man på olika sätt försöker betona för nyanlända kvinnor de möjligheter som öppnar sig i etableringsprogrammet att välja ett yrke, även det som man tidigare inte tänkt på, att tänka utanför ramarna. Vi hade en period i där man hyrde bussar för att visa andra arbetsplatser. har projektet med extratjänster. Vi försöker boka hälften-hälften rakt [av] så att kvinnor kommer med. Men sedan anställer ju och de anställer utifrån kompetens.236 230Kommissionen för jämställda livsinkomster, Promemoria, Komm2021/00077/A 2020:01-1. 231Ibid., s. 14. 232Kommissionen för jämställda livsinkomster, bilaga, Komm2021/00077/A, , s. 2. 233Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 234Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 235Skypeintervju med arbetsförmedlare i , och , . 236Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . Statskontoret fann att av de som anställdes av i moderna beredskapsjobb var män, se Statskontoret, (2019), Uppföljning av moderna beredskapsjobb i staten, s. 9, se även avsnitt 3.3.1. 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? Det berättas hur man försöker öppna tankevägar för dem, ”det behöver inte bli buss men det kanske utvecklar sig till något annat steg på vägen, i en annan riktning, bara man vet att möjligheten finns här”.237 Arbetsförmedlare pekar även på individuella faktorer som vilja och motivation. Grunden är också att personen måste vilja. Det är jättesvårt att kunna tvinga en kvinna som är analfabet som bara tror att hennes jobb i världen är att ta hand om hemmet. Där måste vi hitta sätt att kanske uppmuntra dem att göra något annat.238 Männen är oftast mer drivande och löser sin situation på egen hand, framför allt om de har en familj då det har varit deras uppgift att försörja familjen.239 Det kan också vara problem att få igång en diskussion med kvinnorna därför att de har accepterat sin roll som hemmafru240, alternativt att kvinnorna har dåligt självförtroende och behöver större insats vid kartläggning för att hjälpa dem att upptäcka vad de kan (en sorts översättning av icke formella kompetenser till svensk kontext).241 Det finns också en annan aspekt; att kvinnorna redan kan vara fullt sysselsatta: Oavsett hur mycket vi försöker få ut kvinnor i arbete – ibland kan det lyckas att det är kvinnan som får jobb och arbetar. Men jag har haft kontakt med de här kvinnorna i mitt tidigare jobb på kommunen. Myndigheten pressade dem ”du måste gå ut, du måste försörja dig” och kanske har de sju till åtta barn hemma. Demografisk forskning visar att det finns många likheter vad gäller nativitet mellan inrikes födda och utrikes födda. En stor del av migranterna kommer från lågfruktsamma länder (i exempelvis har barnafödandet numera liknande nivåer som i ), med undantag för som är ett land med högt barnafödande, och migranter skaffar fler barn än andra migrantgrupper i Sverige.243 Av den norska studien över irakiska, afghanska och somaliska kvinnor som deltog i det norska introduktionsprogrammet framgår att det var vanligt med många barn i somaliska familjer och även att kvinnan var ensamstående.244 238Skypeintervju med arbetsförmedlare i , och , . 240Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 241Skypeintervju med arbetsförmedlare i , . 242Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 243Intervju med demograf , . Se även Puranen (2019), Med migranternas röst, s. 121 f. 244Djuve, Kavli och , Fafo 2011:02, s. 17 (med referens till 2020:231). Av alla barn i med somalisk bakgrund bodde enbart tillsammans med mamman, jämfört i befolkningen i sett (ibid.). 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? Användningen av systematiserat arbetssätt Arbetsförmedlingen har arbetat med ett s.k. systematiserat arbetssätt i etableringsuppdraget i syfte att säkerställa en gemensam lägsta nivå på service och insatser oavsett kön, ålder, utbildningsbakgrund eller andra faktorer. Arbetssättet innebär att etableringsprocessen delas in i fyra steg för att skapa en kedja av aktiviteter. Utgångspunkten är att det stöd och den service som ges till deltagaren ska utgå från personens behov och den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Arbetssättet innefattar bl.a. att arbetsförmedlare använder en checklista för att tydliggöra var i processen deltagaren befinner sig.245 I en delredovisning av handlingsplanen för jämställdhetsintegrering 2015– 2017 anges att den mest genomgripande insatsen för att öka fokus på kvinnors meriter och förutsättningar att arbeta –2017 var att införa ett systematiserat arbetssätt i hela myndigheten. Arbetsförmedlingen anför att uppföljningar av metoden visar att kvaliteten i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen ökat, i synnerhet för kvinnor i etableringen.246 Den utvärdering av arbetssättet som genomfördes efter sex månaders pilotverksamhet visade att arbetssättet haft vissa positiva effekter vid pilotkontoren (t.ex. hade sannolikheten att ta del av sfi inom ökat), men inte haft några effekter på utflöde till arbete eller studier. I rapporten framhölls att jämställdhetsarbete ofta bedrivs i projektform, vilket är problematiskt då det sällan går in i den ordinarie verksamheten, och att nyckeln till att nå ett hållbart jämställdhetsperspektiv kan vara systematisering och reglering. ”Ett systematiserat arbetssätt ändrar inte hur beslut fattas utan syftar till att skapa en struktur för handläggning.”247 En checklista behöver vara en integrerad del av Arbetsförmedlingens verksamhet och vara synkroniserad med myndighetens övriga system.248 I intervjuer med arbetsförmedlare framkommer att det skiljer sig mellan kontor om man använder det systematiserade arbetssättet eller inte. På vissa kontor är bilden att det inte längre används. Det berättas att det blir en omöjlig arbetssituation eftersom den arbetssökande numera flyttar runt mellan olika handläggare. Arbetsförmedlaren skulle behöva sitta och städa efter andra och det fungerar inte. Det blir överarbete.249 Andra använder det, i den mån det går eller i mån av tid.250 ”Man gör det man hinner, men det vore bra att om man inte behövde skriva samma information på tre olika ställen.”251 245Arbetssättet ska även underlätta för en arbetsförmedlare att ta vid i ett pågående ärende (se Arbetsförmedlingen (2020), Arbetsförmedlingens handläggarstöd, Etableringsprogrammet, s. 6). 246Arbetsförmedlingen (2018), Delredovisning av handlingsplan för jämställdhetsintegrering på Arbetsförmedlingen 2015–2017, Af-2018/00091312, s. 4. 247Cheung och (2019), Utvärdering av ett systematiserat arbetssätt inom etableringsuppdraget – Resultaten från en pilotverksamhet, s. 6 f. 248Cheung, e-post . 249Skypeintervju med arbetsförmedlare i , och , , och . 250Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? En förmedlare menar att ett systematiserat arbetssätt med dess checklista kanske är ett bra stöd. Hon har noterat att många deltagare som har haft andra handläggare exempelvis inte har fått information om bedömning av utländska betyg. ”Så på sätt och vis har jag ändå tyckt att det har varit bra, att det är som en påminnelse: glöm inte de här grejerna.”252 5.3.5Värderingar och familjens roll har betydelse för etableringen framhåller i sitt betänkande 2020 att integrationen på arbetsmarknaden är avhängig ursprungslandets utbildningssystem och arbetsmarknad. ”På samma sätt kan faktiska arbetsdelningsmönster och värderingar om jämställdhet från ursprungslandet också påverka arbetsmarknadsintegreringen – takten och slutpunkten – framför allt för kvinnor.”253 Vidare anför att det är fler unga kvinnor än män med utländsk bakgrund som varken arbetar eller studerar. Många unga hämmas av hedersrelaterade normsystem, särskilt flickor och kvinnor drabbas. framhåller att det är en viktig jämlikhets- och framtidsfråga att flickor och pojkar med utländsk bakgrund får samma fri- och rättigheter som alla andra. Ett problem i sammanhanget är att kunskap om hedersnormer inte är spridd inom institutioner och myndigheter.254 En kartläggning av världens länder255 visar att och övriga har de mest sekulära och frihetliga samhälleliga värderingarna av alla undersökta länder. befolkning har också bland de mest jämställda könsnormerna i världen, medan flera av stora migrantgrupper kommer från länder där normerna är betydligt mer könskonservativa. Migranternas värderingar ändras i det nya landet men de ändras i olika grad. Kvinnors respektive barns rättigheter är områden där migranternas värderingar inte ändras lika mycket, och därmed i genomsnitt skiljer sig mer från de inrikes föddas. Hedersrelaterade normer är de som ändrats minst hos migranterna i Sverige.256 Hedersrelaterade normer spelar även roll när det kommer till val av utbildning, framhåller Jämlikhetskommissionen.257 I en stor intervjustudie med utomeuropeiska migranter i 2019258 framgick i fråga om jämlikhet att ansåg att det är helt eller delvis 252Skypeintervju med arbetsförmedlare i , . 253SOU 2020:46, vol. 1, s. 515. 255World Values Survey (WVS) är en enkätundersökning som , alltsedan 1981, på nationell nivå mäter värderingar och sociala normer i hundratalet länder. Det betraktas som ett av världens mest ambitiösa projekt när det gäller att mäta människors värderingar och sociala normer. För varje mätning skapas en s.k. kulturkarta, där nivåerna av frihetliga/överlevnadsvärderingar och sekulära/traditionella värderingar i varje land framställs. Se [hämtad ]. 256SOU 2020:46, vol. 1, s. 507 f. (med referens till Inglehart och Welzel [2005], och [2020] samt Puranen [2019]). och genomförde, med bidrag från , en migrant-WVS-undersökning med fokus på icke-europeiska migranter från de sju största 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? sant att det är mannens jobb att försörja familjen. På frågan om huruvida barn lider av att deras mor har ett avlönat arbete svarade närmare hälften av migranterna ”håller med” eller ”håller med fullständigt”, ett förhållande som kvarstod när svaren delades upp på kön.259 Samtliga arbetsförmedlare berättar att de träffar både kvinnan och mannen vid det första besöket – så att de får samma information. Nästan alla informerar att de fortsättningsvis vill träffa kvinnan ensam. Det förekommer dock att mannen fortsätter att följa med kvinnan till inbokade möten. …vi såg det här mönstret att varje gång vi bokade samtal med kvinnan så kom mannen och på varje fråga svarade mannen. […] Vi kallade kvinnan utan mannens närvaro för att se vad säger kvinnan själv. En arbetsförmedlare berättar att hon brukar gå med på det, men om medföljaren svarar på alla frågor brukar hon säga till kvinnan att ”det är dig jag vänder mig till”, på ett fint sätt. Det har hänt att förmedlaren har fått be en man att gå ut. Det finns också män som är stödjande.261 En arbetsförmedlare framhåller likaledes att man får vänta och se vad som händer. ”Man kan få lite fördomar raderade. Det är inte alla som är så dominanta. En del är väldigt stöttande också och vill hjälpa till.” Huruvida familjen är ett hinder eller inte beror på varifrån man kommer, på familjeförhållanden. ”Vi har många otroligt välutbildade som också kommer till oss och utbildning hänger ju ihop med hur man ser på familjestrukturer.”262 En arbetsförmedlare berättar att det kan förekomma att änkor, oftast från , vill ha med sig äldsta sonen då denne anses vara familjens överhuvud. I dessa fall kan söner hantera mödrars kreditkort, mobilt bank-id och aktivitetsrapporterna. Det påverkar vårt arbete också. Om du får telefonsamtal från en son som tycker att han kan bestämma vilka aktiviteter mamman ska ha, då fungerar det inte, då måste man som arbetsförmedlare sätta stopp för vissa saker.263 Från traditionell kvinnoroll till förvärvsarbete Att komma som kvinna från ett land med traditionella könsroller, kanske redan med flera barn, och bara ha en kort eller ingen utbildning bakom sig och förväntas börja arbeta kan synas som ett stort steg att ta.264 Arbetsförmedlare migrantgrupperna, folkbokförda i . Syftet var att undersöka hur de största grupperna ser på sig själva och det nya hemlandet. Intervjuer och enkäter genomfördes med drygt 6 500 migranter (genomsnittlig tid i 2–) , se Puranen (2019), Med migranternas röst, s. 30, s. 69 f. 259 Puranen (2019), Med migranternas röst, s. 246. 260 Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 262 Skypeintervju med arbetsförmedlare i , . 263 Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 264 I studien om migranters värderingar framhålls att migranter från samhällen som karakteriseras av hög mortalitet och fertilitet samt fattigdom, låg social rörlighet och bristande utbildning för flertalet (s.k. korta livshistorier) som kommer till samhällen som karakteriseras av låg mortalitet och nativitet, samt välmående, hög social mobilitet och tillgång till utbildning (s.k. långa livshistorier) gör en komprimerad resa. Sociala normer och värderingar från 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? framhåller att det initialt kan vara så, men att det förändras det när kvinnorna får möjlighet att komma ut. …när de väl börjar, när de kommer ut på praktik och kanske får något jobb och de tycker sedan att det är så roligt att de har kommit ut i arbete. Det är något nytt för dem. ’är det mitt liv.’265 Det finns kvinnor utan utbildning som ser att de är likvärdiga här och de vill ta chansen att lära sig läsa och skriva och förstå. Det blir någon sorts frigörelse.266 Kommunala arbetsmarknadsenheter har en liknande bild: Det kan vara en puckel till att börja med men de flesta brukar landa i det . Man måste ju också se att det finns en framtid om man ska börja reflektera över sig själv som yrkesarbetande i stället för att ta hand om familjen. […] För många ökar motivationen när de är här. Man tycker det är roligt att komma ut, man vill göra något, man vill ha ett jobb. Att bara sitta hemma blir inte så attraktivt när man väl kommit in i ett sammanhang.267 Man betonar också vikten av goda exempel. Att se att andra lyckas och faktiskt kan komma in på arbetsmarknaden ökar motivationen.268 Svenskan är en av nycklarna, att vilja är en av nycklarna, att se att det kan finnas något för mig är en nyckel. Motivationsarbetet är en av de största utmaningarna just för den här gruppen. Att se att man faktiskt kan ha en plats. I stort sett alla vill vara med och bidra, hindret är att man inte tror att man kan bidra.269 5.3.6 Avsaknad av relevanta insatser Problemet med avsaknaden av relevanta insatser för målgruppen utrikes födda kvinnor med kort utbildning har framhållits i flera rapporter. Med referens till konstaterade i sin granskning 2015 av nyanländas etablering att nyanlända kvinnor – oavsett om de är flyktingar eller anhöriginvandrare – erbjuds mindre relevanta arbetsmarknadsinsatser än nyanlända män.270 En sammanfattande iakttagelse i granskning är: Bristande progression i exempelvis sfi skapar hinder för deltagande i arbetsförberedande insatser som etableringsplanen ska fyllas med olika aktiviteter så att individen får sin etableringsersättning. Vissa planer brister då i meningsfulla insatser.271 den ena till den andra sociala modellen kolliderar och detta blir särskilt tydligt när det gäller kvinnors villkor, se Puranen (2019), s. 236. 265 Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 266 Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 267 Skypeintervju med arbetsmarknadsenhet, och kommuner, 270 RiR 2015:17, s. 112. 271 Ibid., s. 123. 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? Av intervjuer i andra studier framgår att det kan vara svårt att identifiera lämpliga aktiviteter som matchar de nyanländas förkunskaper och arbetslivserfarenhet.272 över deltagande i aktiviteter för nyanlända inskrivna i etableringsuppdraget 2013 och som följdes fann att det fortfarande var förhållandevis vanligt att kvinnor deltog i olika förberedande aktiviteter, som t.ex. hälsofrämjande aktiviteter eller sociala aktiviteter inför arbete, även i slutet av programmet.273 I en kartläggning av identifierades fem aktiviteter som bidrar till att integrera nyanlända kvinnor i arbetskraften; nämligen social integration, praktik, nätverk, rådgivning och utbildning i företagande.274 konstaterade att verksamheter som specifikt fokuserar på utrikes födda kvinnor ofta har ett primärt fokus på social integration.275 I intervjuer med målgruppen framkom att utrikes födda kvinnor utan arbete vill delta i verksamheter som fokuserar på arbete eller har arbetsnära aktiviteter, dvs. i verksamheter där arbete är det huvudsakliga syftet, medan sociala aspekter utgör sekundära syften. konstaterade att få sådana verksamheter var specifikt riktade till utrikes födda kvinnor och rekommenderar myndigheter och aktörer som planerar, finansierar och/eller genomför verksamheter på området att särskilt stödja verksamheter för utrikes födda kvinnor som har ett huvudsakligt fokus på arbete.276 Dua framhåller i sitt delbetänkande 2018 att en stor utmaning vad gäller utrikes födda kvinnor i etableringsuppdraget är att säkerställa ett evidensbaserat arbetssätt som utgår från kvinnornas särskilda kompetenser eftersom flera jobb erbjuds inom mansdominerade branscher. Lågutbildade kan ha informella kompetenser (exempelvis hushållsekonomi, matlagning, sömnads- eller omvårdnadsarbete) som kan tas till vara, men som inte alltid uppmärksammas inom ramen för en traditionell arbetsmarknadspolitisk bedömning.277 Flera arbetsförmedlare framhåller att en orsak till att nyanlända kvinnor har en långsammare progression än män är att det saknas insatser för målgruppen: Det finns inte seriösa aktiviteter för dem för att göra framsteg. Vi har väldigt ofta pysselaktiviteter och det här ser vi gång på gång. […] Det är oftast vänliga tanter i olika projekt som tar hand om dem.278 En arbetsförmedlare i en större stad framhåller likaså att det saknas aktiviteter att sätta in för kvinnor med kort utbildning. Om de har bristande kunskaper i svenska språket tar inte andra aktörer som ger yrkes- och studieförberedande 272Larsson (2015), s. 182 f. och (2019) s. 30 f. 273Andersson (2020 b), s. 33. Det anges ”tredje året i programmet” utifrån studiens upplägg där räknas som året då den nyanlända kommunplacerades. 274Tillväxtverket (2019), Fem vägar till arbete och företagande för utrikes födda kvinnor, s. 6. 275Ibid., s. 8. Verksamheter inom social integration erbjuder ofta aktiviteter för att öva det svenska språket i kombination med samhällsorienterande insatser (ibid.). 276Ibid., s. 22. 277SOU 2018:12, s. 147. 278Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? insatser eller introduktion till arbete hand om dem. Om kvinnorna inte klarar sfi måste arbetsförmedlaren ”trolla med knäna och hitta på någonting med kommunen för att de ska ha någon aktivitet”. Det är inte bra, konstaterar arbetsförmedlaren.279 I finns ett projekt som heter , som lyfts fram som framgångsrikt för nyanlända kvinnor med låg utbildning av en arbetsförmedlare. Projektet har t.ex. samarbete med och en cateringfirma i . Många av kvinnorna är duktiga på att sy och i projektet syr de och en del av dem får sedan anställning på Ikea.280Arbetsförmedlaren betonar behovet av riktade insatser i form av projekt eller praktik, som t.ex. Yalla-trappan. Hon betonar att lite äldre kvinnor behöver få se att de faktiskt kan ta ett jobb och att en kvinna som kommer ut i ett projekt eller praktik bygger ett nätverk. Om hon är lite yngre får hon förebilder. Om man hittar en praktik händer det saker både med unga och äldre kvinnor, dels med språkutvecklingen – för alla lär sig inte på skolbänken – dels med deras självförtroende.281 För många är det ganska viktigt att kunna prata med lärarna i skolan, att kunna gå i affärer, att veta hur man kan betala räkningar. Det är en bättre förberedelse för att de ska känna att de kan få en plats på arbetsmarknaden än ett standardprogram.282 5.4 Kommunala arbetsmarknadsenheters stöd Kommuner och Regioner (SKR) genomför regelbundet enkätundersökningar bland landets kommuner för att tydliggöra kommunernas perspektiv på arbetsmarknadspolitiken. I en enkätundersökning om arbetsmarknadspolitikens omläggning bedömde av kommunerna att Ar- betsförmedlingens närvaro lokalt inte var tillräcklig för att åstadkomma bra service till enskilda arbetssökande enligt myndighetens uppdrag.283 Nästan hälften () uppgav att den personella närvaron inte var tillräcklig för att säkra god samverkan mellan kommunen och Arbetsförmedlingen.284 SKR ställde fördjupande frågor till de kommuner som saknade ett arbetsförmedlingskontor. Resultaten – som byggde på svar från ett femtiotal kommuner – visar att kommunerna i fråga stöttade arbetssökande med en rad insatser som ligger inom Arbetsförmedlingens uppdrag, särskilt stöd för att orientera sig på Arbetsförmedlingens webbplats och samordning av insatser för nyanlända, men även stöd att tolka beslut från Arbetsförmedlingen och att göra aktivitetsrapportering.285 SKR redovisar att av kommunerna som saknade kontor gav stöd till arbetssökande som ligger i Arbetsförmedlingens uppdrag. Det handlar exempelvis om inskrivning, 279Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 280Skypeintervju med arbetsförmedlare i , . 283Sveriges Kommuner och Landsting (2019), Kommunala perspektiv på arbetsmarknadspolitikens omläggning – Redovisning av enkätundersökning, s. 19. 5 LÄMNAR NYANLÄNDA KVINNOR ETABLERINGSPROGRAMMET OCH ARBETSKRAFTEN? aktivitetsrapportering, att tolka beslut och samordning av insatser för nyanlända. En del finansierar även arbetssökandes resor eller skjutsar arbetssökande till arbetsförmedlingskontor på annan ort (se diagram 25). Diagram 25 Vilket stöd som ligger i Arbetsförmedlingens uppdrag och som kommunen ger arbetssökande Källa: SKR (2020) s. 25. 5.4.1 Många deltagare behöver hjälp av kommunalanställda Bilden att kommunerna stöttar arbetssökande bekräftas i intervjuer med verksamhetschefer vid kommunala arbetsmarknadsenheter. kommun framhåller att Arbetsförmedlingens digitalisering har inneburit att många av kommunens handläggare arbetar med att stötta individer i den digitala processen. Kommunen har till och med anställt personal som bara arbetar med digitalt stöd.286 Till integrationssamordnaren i kommer dagligdags personer som inte klarar den digitala kommunikationen med myndigheten.287 De har problem med aktivitetsrapporter och med att förstå brev och kallelser på svenska. Kommunen får gå in och vägleda, att rätta till saker som gått snett och att kontakta Arbetsförmedlingen.288 Några framhåller att gruppen nyanlända på sitt eget sätt är digital.