rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — av de nyinskrivna (160 stycken) hade registrerats med insatsen validering vid mättillfället. Könsfördelningen var kraftigt ojämn, kvinnor och män, men skillnaden bör tolkas med försiktighet på grund av det låga antalet deltagare. 66Arbetsförmedlingen (2019), Arbetsförmedlingens återrapportering: Förbättrade uppföljningsmöjligheter för förberedande och orienterande utbildning, s. 5. 67Arbetsförmedlingen (2020) Utrikes födda kvinnor, s. 20. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 3.3.4 Flest kvinnor till reguljär utbildning Till reguljära utbildningar räknas här vuxenutbildning på grundläggande nivå, vuxenutbildning på gymnasial nivå, grundläggande eller gymnasial nivå okänd, allmän kurs på folkhögskola och särskild utbildning för vuxna. vuxenutbildning på grundläggande nivå av de nyinskrivna deltagarna hade registrerats med insatsen vuxenutbildning på grundläggande nivå. Det var den mest frekventa insatsen inom reguljär utbildning och med fler kvinnor än män, vilket överensstämmer med statistiken över utbildningsnivå (se diagram 6, saknar formell utbildning). Utredare på Kommuner och Regioner framhåller att många som har en kort utbildningsbakgrund har ett stort behov av att förstå svensk arbetsmarknad och att få kunskaper i centrala ämnen som matematik, samhällskunskap och digital färdighet för att komma in i samhället och kunna vara ett bra stöd till sina barn m.m.68 vuxenutbildning på gymnasial nivå av de nyinskrivna deltagarna hade anvisats till en vuxenutbildning på gymnasial nivå (komvux). Könsfördelningen var jämn (kvinnor och män). Dua framhöll i sin redovisning till regeringen att en första förutsättning för att öka antalet nyanlända som studerar är tillgång till relevanta utbildningar.69 Dua pekade på den brist på kompetent arbetskraft som råder på många håll i landet som utbudet av relevanta kurser inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen varierar i olika delar av landet. Olika former av utbildning kan dessutom överlappa varandra, vilket innebär att arbetsgivares behov ibland kan tillgodoses både genom yrkesinriktad vuxenutbildning och genom arbetsmarknadsutbildning. Dua framhöll att det fortfarande finns oklarheter inom Arbetsförmedlingen om hur arbetsmarknadsutbildningen förhåller sig till den kommunala vuxenutbildningen. Oklarhet råder också om hur olika typer av utbildningar kan kombineras med varandra eller med andra typer av aktiviteter. Dua redovisade att i dess kontakter med de lokala samverkansparterna framkom att en förklaring till att så få nyanlända studerar vid komvux var bristande kunskaper om möjligheterna att studera.70 68Skypeintervju med utredare, och , . 69SOU 2018:12, s. 137. 70Ibid., s. 138. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Studier i svenska – sfi Deltagare i etableringsprogrammet har en skyldighet att delta i sfi. Således borde statistiken visa att nästan alla har fått sfi, men eftersom det finns brister i rapporteringen är detta underskattat i statistiken. Dock är statistiken något säkrare än statistiken för samhällsorientering, enligt Arbetsförmedlingens databasanalytiker.71 Vid mättillfället hade exempelvis av de nyinskrivna deltagarna blivit anvisade till sfi 1A och till sfi 1B.72 När det gäller könsfördelningen är det fler kvinnor än män på sfi-kurserna på låg nivå, men könsfördelningen blir jämnare på sfi-kurserna på högre nivå. Enligt Kommuner och Regioners databas () var det 159 000 elever i sfi 2018 och 153 000 elever i sfi 2019. Arbetsförmedlingen framhåller att det finns kvalitetsbrister i data när det gäller sfi. Det går exempelvis inte att utläsa hur många timmar eleverna deltar på i sfi-undervisningen.73 En rektor i uppger att eleverna har sfi och läs- och skrivträning, vilket de räknar som heltid eftersom eleverna behöver tänka och reflektera över språket övrig tid. Arbetsförmedlingen räknar dock detta som deltid, enligt rektorn.74 3.3.5 Problem med anvisningar till utbildningsplikt Om vi räknar på inskrivna deltagare i etableringsprogrammet –2019 som hade en markering som visade att de omfattades av utbildningsplikt rör det sig om av totalen. Hur många av dessa som därefter faktiskt deltagit i vuxenutbildning på grundläggande nivå saknas det uppgifter om i Arbetsförmedlingens datalager. Enligt intervjuade rektorer för vuxenutbildning och sfi är utbildningsplikten en utmaning i samarbetet med Arbetsförmedlingen. Rektorerna anför att de flesta av deltagarna inte själva vet om de har anvisats utbildningsplikt eller inte. Vuxenutbildningen i berättar att man på ett bra sätt kom igång med samarbetet , men att Arbetsförmedlingen har stora svårigheter att i sina system ha kontroll på vilka som egentligen tillhör gruppen med utbildningsplikt.75 Det blir därför svårt att veta exakt vilka individer vuxenutbildningen ska anta till orienteringskurser. 71Skypemöte med Arbetsförmedlingen, . 72Sfi består av tre studievägar. vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund. 73Skypemöte med Arbetsförmedlingen, . 74Skypeintervju med rektorer för sfi och vuxenutbildning, och kommuner, . 75Det berättas att problemet ligger i registreringen. Uttag av listor ur systemet över vilka som har anvisats utbildningsplikt innehåller många fel på grund av att registreringarna släpar efter. Många olika handläggare hanterar individerna och det är olika aktiviteter som börjar och slutar och som måste registreras i systemet (Skypeintervju med rektorer för sfi och vuxenutbildning, och kommuner, ). 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 är rutinerna att vi helt enkelt talar om vilka vi antar och sedan får /kontaktpersonen/ kolla av om de tillhör utbildningsplikten, men det blir en väldigt konstig tågordning.76 Samma händelseutveckling har skett i . Inledningsvis kom det ganska många elever till orienteringskurserna, men därefter kom få elever. Vuxenutbildningen började då att lämna förslag till Arbetsförmedlingen om vilka elever som skulle kunna ha nytta av att delta i en orienteringskurs. görs avstämningar för att se vad som händer med eleverna och om de kan vara aktuella för orienteringskurs.77 fann när det gäller ansökan och mottagandet i vuxenutbildning att i vissa kommuner sker det i nära samverkan med den lokala arbetsförmedlingen medan det i andra kommuner är upp till individen att själv ansöka till utbildning vid komvux.78 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har riktat kritik mot Arbetsförmedlingen för att den brister i att anvisa arbetssökande som omfattas av utbildningsplikten till reguljär utbildning.79 Enligt IAF:s enkät till arbetsförmedlare ansåg de att den främsta anledningen till att en anvisning inte gjordes var att det saknades anpassad reguljär utbildning att anvisa till. En annan anledning var att digital ovana och bristande språkkunskaper försvårade användningen av det digitala planeringsverktyget.80 En av de intervjuade cheferna ansåg att det, i stället för anvisningar, snarare krävdes en bra samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunen för att lösa problemet tillsammans.81 IAF menar att en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska utöva sitt kontrolluppdrag är att arbetsförmedlare följer upp att deltagare sökt och tackat ja och deltar i utbildningen. Anvisningen måste vara tydligt dokumenterad och kommunicerad så att den arbetssökande förstår att han eller hon ska söka utbildning, när det senast ska vara genomfört och att det är obligatoriskt.82 Det framgår i intervju med arbetsmarknadssektionen inom SKR att många av kommunerna ser en generell problematik inom komvux. Det framhålls att det finns många individer som har bristande språkkunskap som går i den kommunala vuxenutbildningen och det är en ganska komplex skolform att orientera sig i.83 Det finns ett ökat behov av stöd av vägledningen också inom komvux och det blir extra tydligt vad gäller utbildningsplikten där man ska in och läsa på en grundläggande nivå, men där det också är viktigt vad man läser för att man ska komma vidare. Man har ju ofta en ganska lång utbildningsresa framför sig, och där är det avgörande att man kommer in på rätt kurser i rätt ordning och med rätt stöd runtomkring.84 76Skypeintervju med rektorer för sfi och vuxenutbildning, och kommuner, . 78Kliva (2019), På väg, s. 56. 79IAF, 2020:1, s. 46. 80Ibid., s. 22 f. 81Ibid., s. 23. 83Skypeintervju med arbetsmarknadssektionen, SKR, . 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 3.3.6 Deltagare utan registrerad aktivitet Vid mättillfället saknade av de nyinskrivna deltagarna någon registrerad aktivitet. Här måste tas i beaktande att det finns deltagare som ännu inte hunnit gå så länge i programmet. Det är framför allt kvinnor som saknar registrerade aktiviteter. Könsfördelningen för deltagare utan registrerad aktivitet var kvinnor och män (se tabell 1). I Arbetsförmedlingens återrapport om aktivitetsgraden i etableringsprogrammet där man analyserar samtliga deltagare (överförda och nyinskrivna) i programmet redovisas att andelen utan registrerad aktivitet var och att den ökade till . (Även i andra arbetsmarknadsprogram ökade andelen, men andelen var högre i etableringsprogrammet.) Könsskillnaden var liten vid bägge mätningarna.85 Andelen deltagare som inte hade registrerad aktivitet var i det närmaste oförändrad (), med mycket liten könsskillnad.86 Bristande registervård och uppföljningsmöjlighet Arbetsförmedlaren ska registrera deltagarens aktiviteter i myndighetens beslut- och ärendehanteringssystem () eftersom de är en del av den arbetssökandes planering och ligger till grund för etableringsersättningen.87 Om det gäller en aktivitet som myndigheten behöver fatta ett beslut om för att aktiviteten ska kunna tillhandahållas måste den registreras i (det gäller t.ex. arbetsmarknadsutbildning och olika former av praktik). Men om det gäller en aktivitet som en annan huvudman tillhandahåller, som fallet är med sfi eller annan reguljär utbildning, kan deltagaren ta del av aktiviteten oavsett om den har registrerats i eller inte.88 I återrapporten redovisas att Arbetsförmedlingen även undersökt aktiviteter som inte registrerats på korrekt sätt. I en urvalsundersökning studerades vad som angetts i planeringsverktyget, i daganteckningar och vad som framgått i deltagarens aktivitetsrapporter. Resultatet av urvalsundersökningen visade att det var av deltagarna i etableringsprogrammet som helt saknade aktivitet (2,bland kvinnorna och bland männen).89 Arbetsförmedlingen fann i undersökningen att för etableringsprogrammet utgjordes de icke-registrerade aktiviteterna till stor del av sfi eller annan reguljär utbildning.90 Urvalsundersökningen visade även att i de flesta fall där det 85Arbetsförmedlingen (2020), Återrapport – Aktivitetsgraden och förekomsten av sanktioner inom etableringsprogrammet, s. 18 f. 86Arbetsförmedlingen, Årsredovisning , tabell 4.3, s. 52. 87I 6 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten anges att Arbetsförmedlingen under den arbetssökandes medverkan ska upprätta en individuell handlingsplan där sökandens skyldigheter, planerade aktiviteter och arbetssökandets inriktning anges. Utifrån planeringen ska den arbetslöse regelbundet redovisa i en aktivitetsrapport vilka aktiviteter han eller hon har genomfört. 88Arbetsförmedlingen (2020), Återrapport – Aktivitetsgraden och förekomsten av sanktioner inom etableringsprogrammet, s. 15. 89Ibid., s. 21 90Ibid., s. 39. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 saknades en aktivitet hade det gått mellan besök eller annan kontakt med myndigheten. Enbart hälften av deltagarna hade en aktivitetsnivå som motsvarade heltid och hade en aktivitetsnivå som motsvarade halvtid.91 Arbetsförmedlingen betonar att det är viktigt att myndigheten beaktar god förvaltning i all verksamhet och att beslut om aktiviteter registreras på rätt sätt. ”Att inte redovisa uppgifter påverkar även kvaliteten på rapporteringen till uppdragsgivare och andra myndigheter.”92 Arbetsförmedlingen framhåller sammanfattningsvis att registervården inte är tillräckligt god inom myndigheten.93 Otillräcklig kvalitet i registervården skapar bristande transparens i Arbetsförmedlingens verksamhet. Bristfällig dokumentation bidrar också till en ineffektiv intern informationsöverföring mellan olika kanaler och mellan arbetsförmedlare som lämnar ärenden till varandra.94 I en intervju lyfter en arbetsförmedlare problemet med att det saknas uppföljningar av deltagarna: De här människorna flyttar ju in bl.a. till kommuner där jag jobbar, och när man läser daganteckningar så kan man konstatera att de här personerna aldrig har haft några uppföljningar.95 I har kommunerna lyft frågan om Arbetsförmedlingens statistik. Frågan har varit uppe, bl.a. när det gäller utbildningsplikten. Kommunerna och Arbetsförmedlingen har haft skilda uppfattningar om insatsens omfattning. Det finns en del frågetecken kring hur statistiken ser ut – i och med att den blir olika på olika håll beroende på vilken kunskap man har om individen. I kommunen har man ibland kännedom om vilka individer som omfattas, men det finns en diskrepans.96 Behovet av uppföljning – för att veta vilka hindren är för nyanlända att etablera sig – lyfts i intervjuer med kommunala arbetsmarknadsenheter.97 Det sistnämnda är också något som IAF framhåller.98 I studien om progression i etableringsuppdraget framhålls att det även finns externa faktorer som myndigheten inte styr över när det gäller antalet aktiviteter som deltagarna har, exempelvis att utbudet av insatser som kommunen ansvarar för (sfi och samhällsorientering) inte motsvarar efterfrågan eller att 91Ibid., s. 5, s. 28. 92Ibid., s. 39. 93Ibid., s. 24. Detta refererar myndigheten till i sin årsredovisning , se Arbetsförmedlingen (2020), Årsredovisning , s. 51. 94Arbetsförmedlingen (2020), Återrapport – Aktivitetsgraden och förekomsten av sanktioner inom etableringsprogrammet, s. 24. 95Skypeintervju med arbetsförmedlare i , och , . 96Skypeintervju med arbetsmarknadssektionen, SKR, . IAF framhåller 2020 i sin rapport om utbildningsplikten att det inte är möjligt att genom statistikuttag följa upp om en arbetssökande har fått aktiviteten anvisning att söka reguljär utbildning i planeringsverktyget. Uppföljning kan bara göras genom ärendegranskning (se IAF 2020:1, s. 20). 97Skypeintervju med arbetsmarknadsenhet i , och kommuner, . 98IAF 2020:1, Utbildningsplikten inom etableringsprogrammet, avsnitt 4.1 och 5.2.1. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 antalet som börjar arbeta ökar på grund av ett förbättrat arbetsmarknadsläge Oavsett den bakomliggande orsaken till att en andel av deltagarna saknar registrerad aktivitet i myndighetens ärendehanteringssystem kan det utgöra en risk att inte ha någon aktivitet. granskning av insatsen förbe- redande och orienterande utbildning visade att de som inte hade någon aktivi- tet och som lämnade av okänd orsak i betydligt högre grad inte fanns kvar i arbetskraften (), att de hade betydligt mer i ekonomiskt bistånd, i högre grad hade sjukpenning och i mycket lägre grad var sysselsatta eller i 3.4 Status efter lämnat etableringsprogrammet Syftet med etableringsprogrammet är att deltagare går vidare till arbete eller reguljära studier. Arbetsförmedlingen mäter resultaten av sina insatser med indikatorn status efter avslutad insats. Det utgör en ögonblicksbild efter att passerat och själva registreringen kan dröja, vilket har framkommit vid intervjuer.101 Statistik över deltagare som hade lämnat etableringsprogrammet vid mättillfället presenteras nedan. För att få en bättre bild av vad som händer efter att deltagare lämnat programmet kompletterades datauttaget med . 3.4.1 Flest deltagare hade gått till annat program Vid mättillfället hade av de ca 54 000 inskrivna i etableringsprogrammet lämnat programmet 2018–2019 (se figur 1). av de som hade lämnat etableringsprogrammet var inskrivna i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program (jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgaranti för ungdomar, övriga med stöd). hade status ”övrigt” (dvs. öppet arbetslösa, registrerade som arbetssökande med förhinder, med kommuninsats eller kontakt upphört av annan känd eller okänd orsak), hade en subventionerad anställning och var i reguljär utbildning. Enbart hade en osubventionerad anställning.102 99Cheung och Rödin (2018), s. 13 f. 100RiR 2018:12, s. 36. 101Intervju med arbetsförmedlare i , och , . Koder kan sättas automatiskt av systemet den dag en insats tar slut. Arbetsförmedlaren måste sedan gå in och korrigera till en annan kod. 102Hit räknas, utöver en anställning inom den privata eller offentliga sektorn, även arbete genom att individen startar ett eget företag. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Figur 1 Deltagare som lämnat etableringsprogrammet Se även tabell E och F i bilaga 4. Vissa skillnader mellan kvinnor och män Både den största gruppen av kvinnorna och av männen hade gått till annat arbetsmarknadspolitiskt program (se diagram 8). Den näst största gruppen bland kvinnorna var de som hade status ”övrigt”, medan den näst största gruppen bland männen var de som fått en subventionerad anställning. Dubbelt så många män som kvinnor har fått en subventionerad anställning. Det omvända förhållandet gäller reguljär utbildning. Lite mer än dubbelt så många kvinnor än män befinner sig i reguljär utbildning efter avslutat etableringsprogram. Diagram 8 Status för kvinnor respektive män som lämnat etableringsprogrammet 2018–2019 Avrundade siffror hela 100-tal. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. 3.4.2 Fördjupad analys bekräftar vissa kända mönster En fördjupad analys av de som gått vidare till andra arbetsmarknadspolitiska program visar, i likhet med tidigare studier, att de allra flesta hade gått till 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 jobb- och utvecklingsgarantin.103 Ett fåtal hade gått till jobbgarantin för ung- domar – som ju är ett program som vänder sig till åldersgruppen 16–. gruppen Övrigt var de flesta deltagarna ”arbetssökande med förhinder”, vilket innebär avbrott för studier eller för att man inte kan ta någon form av arbete på grund av föräldraledighet eller för att man får sjukersättning. I enlighet med resultat från tidigare studier var det fler män än kvinnor som fått en subventionerad anställning (män och kvinnor). Den vanligaste formen av subventionerad anställning för kvinnor var extra- tjänster () följt av nystartsjobb (), medan det för män var nystartsjobb () följt av introduktionsjobb (). I Arbetsförmedlingens översikt av subventionerade anställningar konstate- ras att forskning visat att subventionerade anställningar är en viktig pusselbit för att fler personer som står längre från arbetsmarknaden ska få en chans. Genom en subventionerad anställning får man arbetslivserfarenhet, språkträ- ning och nya nätverk.104 IFAU:s analys av antalet personer i subventionerade anställningar –2016 visade att har antalet per- soner med subventionerade anställningar ökat trendmässigt, och de senaste åren motsvarar antalet personer med subventionerade anställningar drygt av arbetskraften.105 Studien visar att den stora ökningen, i en meka- nisk mening, huvudsakligen återspeglar en mycket kraftig tillväxt i antalet per- soner som har någon form av nystartsjobb.106 En mindre grupp (2 400 deltagare) hade påbörjat någon form av reguljär Könsfördelningen var ojämn (kvinnor och Den vanligaste formen av reguljär utbildning var ”annan utbildning än Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildning”, t.ex. extern yrkesutbildning. En fördjupad analys av de få som fått en osubventionerad anställning visar att den vanligaste anställningsformen för män () och kvinnor (43 procent) var tillsvidareanställning eller egen näringsverksamhet följt av tids- begränsad anställning (här ingår vikariat, säsongsarbete, provanställning Om man ser till utbildningsnivån hade de flesta som fått en tillsvidare- anställning eller tidsbegränsad anställning gymnasial eller eftergymnasial ut- bildning (totalt ). Resultat från tidigare studier och forskning be- kräftar att utbildning är en viktig faktor för att etablera sig på arbetsmarknaden (se 5.3.3). För mer ingående redovisning, se bilaga 6 Fördjupad analys. Arbetsförmedlingen (2019) Årsredovisning , tabell 4.2, Arbetsförmedlingen (2020) Utrikes födda kvinnor, s. 13 f. 104Arbetsförmedlingen (2018), Subventionerade anställningar – en översikt, Arbetsförmedlingen analys 2018:8, s. 7 f. 105Forslund (2018), IFAU 2018:14, s. 8. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 3.4.3 Etableringen på arbetsmarknaden tenderar att vara svag Ett förnyat datauttag över senast kända status för de som lämnat etableringsprogrammet –2019107 bekräftar det mönster som framgick vid det tidigare datauttaget : Den största gruppen av de som lämnat etableringsprogrammet hade gått över till ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, närmare bestämt till jobb- och utvecklingsgarantin (kvinnor jämfört med män). av kvinnorna var inskrivna vid Arbetsförmedlingen med arbete, dvs. osubventionerad anställning i form av timanställning eller deltidsanställning, följt av att delta i annan reguljär utbildning. av kvinnorna hade registrerats med koden kontakt upphört av känd orsak, vilket kan vara exempelvis föräldraledighet eller sjukdom med frånvaro längre än . Näst vanligast för män var ”inskriven med arbete” (), följt av att ha fått en osubventionerad anställning (). Män tenderar vidare att i större utsträckning vara öppet arbetslösa än att delta i utbildning (se diagram 9). Diagram 9 Senast kända status för kvinnor och män som lämnat etableringsprogrammet 2018–2019 *Här ingår även osubventionerade anställningar som t.ex. deltidsarbetslös och timanställd. **Annan reguljär utbildning än arbetsmarknadsutbildning samt ett mindre antal avlidna. ***Inkluderar även kommuninsatser. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. Mönstret för kvinnor är detsamma för män när det gäller att etableringen på arbetsmarknaden tenderar att vara svag. Om man ser till vilka anställningar 107Vid mättillfället hade ca 23 500 lämnat programmet. , , hade ca 1 200 av dessa deltagare återinträtt i etableringsprogrammet, vilket innebär att de inte uppfyller kriteriet för att ingå i populationen över de som lämnat programmet. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 som ligger bakom kategorin inskriven med arbete framgår att deltagarna i och med anställningen har etablerat sig, men att det ofta är fråga om svag anknyt- ning (i kategorin ingår deltidsarbetslösa, timanställda, tillfälligt arbete m.fl. framhåller i sitt betänkande att samti- digt med problemet med den sena etableringen för utrikes födda finns ett pro- blem med anknytningen till arbetsmarknaden. ”Även som sysselsatta har utri- kes födda en svagare anknytning till arbetsmarknaden; de har i lägre grad fast anställning och arbetar i mindre omfattning heltid.”108 Arbetsmarknadsekono- har i en rapport pekat på att den grupp som har svagast anknytning till arbetsmarknaden är utrikes födda från . har endast en dryg fjärdedel fast heltidssysselsättning. Det framgår vidare att kvinnor har en lägre total anknytningsgrad till arbetsmarknaden än män, oav- Det förklaras framför allt av att kvinnor arbetar heltid i mindre utsträckning än män.109 3.4.4 Färre i jobb- och utvecklingsgarantin För att få en bild av processen – även om uppföljningen sträcker sig över – visas i diagram 10 senast kända status för deltagare som hade lämnat programmet 2018–2019 vid tre mättillfällen (juni, samt ).110 108SOU 2020:46, s. 502, med referens bl.a. till (2017). (2017), Arbetsmarknadsekonomisk rapport – tudelningarna på arbetsmarknaden, s. 13. 110Drygt 20 deltagare hade återinträtt i programmet mellan . 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Diagram 10 Jämförelse senast kända status , och för deltagare som lämnat etableringsprogrammet –2019 De som är åter i etableringsprogrammet ingår inte (längre) i populationen *Här ingår även osubventionerade anställningar som t.ex. deltidsarbetslös och timanställd.