urf · H9A5URF2 · 2022-05-18 00:00:00 — Internrevisorerna förordar att JO tydligare bryter ned målet för genomförda inspektioner på avdelningar och typ av inspektioner för att få en bättre styrande effekt av målet. Ett av myndighetens tre övergripande mål avser internationell verksamhet, men enligt internrevisorerna framgår det inte i JO-instruktionen eller av något annat styrdokument att internationell verksamhet ska bedrivas. Sammanfattningsvis anser internrevisorerna att JO bör förbättra sin verk- samhetsstyrning och uppföljning. 2020/21:KU33, rskr. 2020/21:356. 59JO:s ärende med dnr ADM 11-2017. 4 Nordiska ombudsmannainstitutioner och internationella organ – ett urval Den svenska ombudsmannainstitutionen var ensam i sitt slag. De har dock ombudsmannainstitutioner inrättats i ett flertal andra länder.60 Först ut var de nordiska grannländerna: följt av och . omtalas därför ofta som nordiskt eller skandinaviskt till sitt ursprung och har därefter spridits till hundratalet länder. För att ge en bild av hur JO:s närmsta motsvarigheter är utformade, utifrån bl.a. legal grund, utnämning, uppdrag och befogenheter redovisas i avsnitt 4.2 huvuddragen i ombudsmannainstitutionerna i , och . finns även en ombudsman som väljs av och som utövar tillsyn över Europeiska unionens institutioner, organ och byråer. I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i stadgan för ombuds- mannen har såväl skyddet av ombudsmannens oberoende och självständighet som hans eller hennes förhållanden i övrigt reglerats. I avsnitt 4.3 nedan redo- visas detta regelverk för att ge en bild av det ombudsmannainstitut som över- vakar våra gemensamma institutioner. En jämförelse mellan de rättsliga förut- sättningarna för Europeiska ombudsmannens och JO:s verksamhet, med bl.a. fokus på ombudsmännens konstitutionella ställning, finns i avsnitt 5.2.9. Det har även vuxit fram ett antal internationella organisationer och sammanslutningar för att bl.a. sprida ombudsmannainstitutet ytterligare och utbyta erfarenheter. Den till omfattningen största av dessa är (benämnd IOI). IOI har tagit fram ett flertal riktlinjer och policydokument som behandlar frågor om ombudsmannainstitutioner. I avsnitt 4.4 nedan redovisas dels huvuddragen i IOI:s bakgrund och verk- samhet, dels innehållet i ett urval av organisationens riktlinjer och policy- dokument. En redogörelse för hur JO:s ställning m.m. förhåller sig till IOI:s riktlinjer för utveckling och reformering av ombudsmannainstitutioner finns i avsnitt 5.2.10. Vidare har Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedig- kommissionen), som är ett rådgivande organ inom , antagit prin- ciper som syftar till att främja skyddet av ombudsmannainstitutioner och värna deras oberoende. principer redovisas i avsnitt 4.5. En redogörelse för hur JO:s ställning m.m. förhåller sig till dessa principer finns i avsnitt 5.2.11. 60Se (2009) s. 267 där det anges att ombudsmannainstitutioner inrättas i över 130 länder. Jfr även avsnitt 4.4.1. NORDISKA OMBUDSMANNAINSTITUTIONER OCH INTERNATIONELLA ORGAN – ETT URVAL 4.2 Vissa nordiska ombudsmannainstitutioner Även om ombudsmannainstitutionerna i såväl som ursprungligen bygger på det har den danska utvecklats till en egen modell där bl.a. ombudsmannens roll skiljer sig från JO:s. En grundläggande skillnad mellan den svenska och den danska modellen är bl.a. om ombudsmannen som i har som funktion att granska beslut och myndigheternas ställningstagande samt utifrån detta lämna rekommen- dationer till myndigheterna, eller om uppdraget som i även omfattar att granska enskilda befattningshavares handlande, med möjlighet att agera som särskild åklagare. Inom den nordiska gruppen ligger den finländska ombudsmannainstitutionen, med dess tillsyn över enskilda befattningshavare och möjlighet till att väcka åtal, närmre den svenska modellen medan den norska ligger mer i linje den danska.61 inrättades vid riksdag utifrån svensk modell genom den regeringsform som antogs 1919. Den förste ombuds- mannen påbörjade sin verksamhet 1920. Ämbetet är därmed det näst äldsta i sitt slag i världen. Ombudsmannens uppdrag är att utifrån klagomål och inspektioner övervaka att domstolar och andra myndigheter samt tjänstemän, offentligt anställda arbetstagare och andra som sköter offentliga uppdrag följer lagen i sin verksamhet. övervakar också lagligheten i fråga om beslut och åtgärder av statsrådet62, medlemmarna av statsrådet och presidenten. är även ett sådant nationellt besöksorgan som avses i Opcat (jfr avsnitt 3.5.2). För att främja de grundläggande fri- och rättigheterna och de mänskliga rättigheterna finns det vidare ett människorättscenter vid justitieombuds- mannens kansli. Människorättscentret ska bl.a. främja informationen, utbild- ningen och forskningen i fråga om de grundläggande fri- och rättigheterna och de mänskliga rättigheterna. Människorättscentret behandlar inte klagomål. tog justitieombudsmannen emot ca 5 600 klagomål och inledde genomförde 128 inspek- tioner. Av 5 410 behandlade klagomål föranledde 759 avgöranden åtgärder, främst i form av anmärkningar eller tillkännagivanden av kritiska eller väg- ledande uppfattningar. Cirka 2 600 ärenden föranledde inte någon åtgärd efter- som det t.ex. inte fanns någon anledning att misstänka lagstridigt eller felaktigt förfarande eller annars någon anledning för ombudsmannen att vidta åtgärder. 61Se bl.a. (2000) s. 146. 62Med statsrådet avses å ena sidan det organ som utövar allmän regeringsmakt och som består av statsministern och ministrarna och, å andra sidan, det organ för beslutsfattandet i regerings- och förvaltningsärenden som består av statsrådets allmänna sammanträde och ministerierna. NORDISKA OMBUDSMANNAINSTITUTIONER OCH INTERNATIONELLA ORGAN – ETT URVAL Drygt 2 000 klagomål prövades inte, med anledning av bl.a. att klagomålet överlämnats till en annan myndighet, att förflutit från händelsen som klagomålet avsåg eller att ärendet hade inletts vid en annan myndighet eller möjligheten att överklaga inte hade nyttjats.63 (För en jämförande tabell över andra nordiska länders ärendestatistik, se bilaga 2.) Vid justitieombudsmannens kansli finns ca 70 anställda, varav ca Den finska ombudsmannainstitutionen regleras i huvudsak i grund- lag64 och lagen om justitieombudsman. I instruktionen för riks- dagens justitieombudsman finns vidare bestämmelser om personalen vid Bestämmelser om val av justitieombudsman m.m. finns i arbetsordning. I den finländska rättsordningen finns även justitiekanslern i statsrådet, som har sin grund i den svenska justitiekanslersinstitutionen och som fanns som institution i under benämningen prokurator efter att landet blev ett ryskt storfurstendöme 1809.65 Justitiekanslern har liknande uppdrag och befogenheter som justitieombudsmannen. område har dock i viss mån begränsats genom lagen om fördelningen av åligganden mellan justitiekanslern i statsrådet och justitieombuds- Enligt den lagen är justitiekanslern inte skyldig att övervaka att lagen följs i ärenden som hör till justitieombudsman och som gäller bl.a. försvarsmakten eller olika former av frihetsberövanden. I det följande redo- visas de förhållanden som rör justitieombudsmannen, eftersom det främst är denna som motsvarar JO. , mandatperiod och opartiskhet Enligt 38 § första stycket i grundlag väljer för en mandat- period en justitieombudsman samt två biträdande justitieombuds- män, som ska ha utmärkta lagkunskaper. kan ha en ställföreträdare enligt vad som närmare bestäms i lag. I fråga om de biträdande justitieombudsmännen och ställföreträdaren för dem gäller i tillämpliga delar vad som bestäms om justitieombudsmannen. Val av justitieombudsman och biträdande justitieombudsmän förrättas efter att grundlagsutskottet gjort en bedömning av dem som anmält sig för ämbetet (11 § arbetsordning). Praxis är att talmanskonferensen beslutar att ska annonsera efter personer som står till förfogande för uppdraget genom samma rekryteringskanaler som använder när andra tjänster 63 Se justitieombudsmans berättelse , s 373. 64 nu gällande grundlag trädde i kraft . 65 Ämbetet gavs namnet justitiekansler 1918 efter att blivit självständigt. NORDISKA OMBUDSMANNAINSTITUTIONER OCH INTERNATIONELLA ORGAN – ETT URVAL inom utlyses (annonser i de största dagstidningarna samt statens rekryteringswebbplats).66 Vid valet tillämpas reglerna för val av talman, vilket medför att ombudsman blir den kandidat som får en enkel majoritet av de avgivna rösterna eller, om flera kandidater finns och ingen av dem får majoritet, den som får flest röster vid en tredje omröstning (16 § arbetsordning jämförd med 34 § i grundlagen). Av 16 § andra stycket lagen om justitieombudsman framgår att justitieombudsmannen, efter att ha mottagit grundlagsutskottets ståndpunkt, väljer en ställföreträdare för de biträdande justitieombudsmännen för en mandattid på högst . justitieombudsman kan enligt 27 § tredje stycket i grundlagen inte vara riksdagsledamot. Den som valts till justitieombudsman, biträdande justitieombudsman eller ställföreträdare för de biträdande justitieombudsmännen ska enligt 13 § lagen om justitieombudsman utan dröjsmål ge en redogörelse som är avsedd för för sådan näringsverksamhet och förmögenhet samt för sådana uppdrag och andra bindningar som kan ha betydelse vid bedömningen av hans eller hennes verksamhet som justitieombudsman, biträdande justitie- ombudsman eller ställföreträdare för de biträdande justitieombudsmännen. Av bestämmelsen följer att även ändringar i uppgifterna som sker under mandat- perioden ska anmälas utan dröjsmål. och de biträdande justitieombudsmännen får enligt 17 § första stycket lagen om justitieombudsman inte sköta någon annan offentlig tjänst under sin mandattid. De får inte heller ha något offentligt eller privat uppdrag som kan äventyra förtroendet för att laglighetskontrollen utövas opartiskt eller annars försvåra skötseln av uppdraget som ombudsman. Av 18 § samma lag följer att ombudsmännen även ska avstå lön och andra förmåner som kan vara förknippade med sådana anställ- ningar och uppdrag. Det finns inte några begränsningar när det gäller omval av ombudsmän. Flertalet av justitieombudsmännen har under valts om, liksom övervägande delen av de biträdande justitieombudsmännen. kan befria justitieombudsmannen från uppdraget före mandat- periodens utgång av synnerligen vägande skäl med stöd av 38 § andra stycket i grundlagen och efter att ha inhämtat grundlagsutskottets ställningstagande. Beslutet ska fattas med minst två tredjedelar av de avgivna rösterna. Om fråga uppkommit om en ämbetsåtgärd av justitieombudsmannen är laglig kan en undersökning av frågan inledas i grundlagsutskott genom en anmälan till grundlagsutskottet av justitiekanslern eller justitie- ombudsmannen, en anmärkning som undertecknats av minst tio riksdags- 66Se betänkandet Översyn av riksdagsordningen (2012/13:URF3) s. 218. NORDISKA OMBUDSMANNAINSTITUTIONER OCH INTERNATIONELLA ORGAN – ETT URVAL ledamöter, eller genom en begäran om undersökning som framställts till grundlagsutskottet av något annat riksdagsutskott. också på eget initiativ börja undersöka om justitieombudsmannens ämbets- åtgärder är lagliga. (Se 117 § jämförd med 115 § i grundlagen.) Åtal mot justitieombudsmannen för lagstridigt förfarande i ämbetet behandlas i riksrätten. Beslut om att väcka åtal fattas av sedan grundlagsutskottet tagit ställning till om ombudsmannens ämbetsåtgärd är Före beslutet ska ge ombudsmannen tillfälle att lämna en När utskottet behandlar ärendet ska utskottet vara fulltaligt. mot en justitieombudsman utförs av riksåklagaren. (Se 117 § jämförd med 114 § i grundlagen.) I 109 § första stycket i grundlagen anges att justitieombudsmannen ska över- vaka att domstolarna och andra myndigheter samt tjänstemännen, offentligt anställda arbetstagare och också andra följer lag och fullgör sina skyldigheter när de sköter offentliga uppdrag. När justitieombudsmannen utövar sitt ämbete övervakar han eller hon att de grundläggande fri- och rättigheterna samt de mänskliga rättigheterna tillgodoses. Laglighetsprövningen omfattar även åtgärder av statsrådet, medlemmar av statsrådet och republikens president (112 och 113 §§ i grundlagen och 1 § lagen om justitieombudsman). Vid sidan av justitieombudsmannens laglighetskontroll har ombudsmannen i uppdrag att vara ett sådant nationellt besöksorgan som anges i Opcat. innebär att justitieombudsmannen inspekterar platser där personer är eller kan hållas frihetsberövade antingen med stöd av ett beslut av en myndighet eller på dess uppmaning eller med dess samtycke eller medverkan. som ombudsmannen har för att genomföra uppdraget överensstämmer i stor utsträckning med de som han eller hon har för sin laglighetskontroll. (Se 1 a, 2 och 11 f §§ lagen om justitieombudsman.) har även uppgifter relaterade till Människorätts- centret som finns vid ombudsmannens kansli. Ombudsmannen ska efter att ha hört grundlagsutskott utse en direktör för centret för en mandat- Denne ska leda och representera Människorättscentret och att avgöra de ärenden som centret har till uppgift att sköta och som inte enligt lagen om justitieombudsman ska avgöras av människorätts- Ombudsmannen ska även, efter att ha hört direktören, utse leda- möterna i människorättsdelegationen. (Se 19 c och 19 e §§ lagen om riks- dagens justitieombudsman.) laglighetskontroll genomförs genom undersökningar av klagomål, genom att ombudsmannen på eget initiativ inleder ett ärende och genom inspektioner (4, 5 resp. 6 §§ lagen om justitieombudsman). NORDISKA OMBUDSMANNAINSTITUTIONER OCH INTERNATIONELLA ORGAN – ETT URVAL Enligt 4 § lagen om justitieombudsman undersöker ombuds- mannen ett klagomål, om det ärende som klagomålet gäller omfattas av justitieombudsmannens laglighetskontroll och det finns anledning att miss- tänka att den övervakade har agerat lagstridigt eller inte fullgjort sina skyldig- heter eller om justitieombudsmannen på någon annan grund anser det motiverat. Med anledning av ett klagomål vidtar justitieombudsmannen de åtgärder som han eller hon anser vara befogade med tanke på lagen, rätts- skyddet, de grundläggande fri- och rättigheterna eller de mänskliga rättig- heterna. Enligt bestämmelsen behandlar justitieombudsmannen inte ett klago- mål som gäller ett ärende som är äldre än , om det inte finns särskilda skäl till det. ska utan dröjsmål informera klaganden om ärendet inte leder till åtgärder på grund av att klagomålet avser ett ärende som är äldre än eller för att det inte hör till justitieombudsmannen, för att det behandlas vid en behörig myndighet eller kan överklagas genom ordinära rättsmedel eller om det finns något annat skäl. kan enligt samma bestämmelser även överlämna ett klagomålsärende till en behörig myndighet om det är motiverat med hänsyn till ärendets art. Till stöd för sin övervakning har justitieombudsmannen enligt 111 § första stycket i grundlagen rätt att få de upplysningar som de behöver för sin laglighetskontroll av myndigheterna och av andra som sköter offentliga uppdrag. Av andra stycket följer att justitieombudsmannen har rätt att vara närvarande vid statsrådets sammanträden och vid föredragning för presidenten i statsrådet. I 6 § lagen om justitieombudsman anges att justitieombuds- mannen har rätt att av myndigheterna avgiftsfritt få den handräckning som han eller hon anser behövlig samt behövliga kopior eller utskrifter av handlingar och datafiler hos myndigheter och andra som står under ombudsmannens tillsyn. Om justitieombudsmannen vid sin undersökning skulle finna att en myndighet eller tjänsteman inte följt lagen, finns det flera åtgärder som ombudsmannen kan vidta gentemot myndigheten eller den enskilde befatt- ningshavaren. I sin laglighetsprövning kan justitieombudsmannen emellertid inte instruera en domare eller en annan befattningshavare vad som ska beslutas, men däremot kan han eller hon bl.a. framföra kritik om ett avgörande saknar stöd i lag eller går utöver vad lagen föreskriver.67 Beroende på allvarligheten i det fel som begåtts kan ombudsmannen agera för att den enskilde befattningshavaren i slutändan påförs någon form av påföljd. Med stöd av 8 § lagen om justitieombudsman kan ombuds- mannen t.ex. bestämma att en polisundersökning eller förundersökning ska verkställas för ett ärende som han eller hon prövar. Om ombudsmannen finner att det finns anledning att väcka åtal följer av 110 § i grundlagen att ombudsmannen kan fatta beslut om att väcka åtal mot en domare för lagstridigt förfarande i en ämbetsåtgärd. 67Se Modeen (2000) s. 316. NORDISKA OMBUDSMANNAINSTITUTIONER OCH INTERNATIONELLA ORGAN – ETT URVAL också fattas av justitiekanslern. Dessa kan även utföra åtal eller förordna att åtal ska väckas också i andra ärenden som omfattas av deras laglighetskontroll. Om justitieombudsmannen anser att den som står under ombudsmannens tillsyn har agerat lagstridigt eller inte fullgjort sina skyldigheter, men att åtal inte behöver väckas eller disciplinärt förfarande inledas i ärendet, kan ombuds- mannen enligt 10 § lagen om justitieombudsman ge den över- vakade en anmärkning för framtiden. innehåller ett påstående om att någon gjort något brottsligt, har den som fått en anmärkning rätt att föra avgörandet av skuldfrågan till domstol. Om det finns grund för det, kan justitieombudsmannen enligt samma bestämmelse delge någon som står under hans eller hennes tillsyn sin upp- fattning om det förfarande som lagen kräver eller göra denne uppmärksam på de krav som god förvaltningssed ställer eller på synpunkter som främjar att de grundläggande fri- och rättigheterna och de mänskliga rättigheterna tillgodo- kan också enligt 11 § första stycket lagen om justitieombudsman rikta en framställning till en behörig myndighet om att ett fel ska rättas eller ett missförhållande avhjälpas. kan vid skötseln av sitt uppdrag göra statsrådet eller något annat organ som svarar för beredning av lagstiftning uppmärksamt på brister som han eller hon observerat i bestämmelser eller föreskrifter samt göra framställningar om hur dessa ska utvecklas och bristerna avhjälpas (11 § andra stycket lagen om justitieombudsman). även i anslutning till sina berättelser till lägga fram förslag om hur brister i lagstiftningen som han eller hon observerat kan rättas till (13 § lagen om justitieombudsman). har även möjlighet att utöva laglighetskontroll i fråga om statsrådets och presidentens ämbetsåtgärder. Av 112 § första stycket i grundlagen följer att justitieombudsmannen har rätt att framställa en moti- verad anmärkning om han eller hon finner att lagligheten av ett beslut eller en åtgärd av statsrådet eller en minister eller presidenten ger anledning till Om den lämnas obeaktad, har justitieombudsmannen rätt att vid behov vidta åtgärder. ska enligt 113 § i grundlagen meddela om han eller hon anser att presidenten har gjort sig skyldig till landsförräderi- brott, högförräderibrott eller brott mot mänskligheten. Vidare kan enligt 115 § i grundlagen en undersökning av frågan om en ministers ämbetsåtgärd är laglig inledas i grundlagsutskott genom en anmälan av justitieombudsmannen till utskottet. fattar beslut om hur uppgifter ska fördelas mellan justitieombudsmannen och de biträdande justitieombudsmännen efter att ha hört de biträdande justitieombudsmännen. Även om de biträdande justitie- ombudsmännen i regel har samma befogenheter som justitieombudsmannen, är frågor som rör de högsta statsorganen förbehållna justitieombudsmannen. Om en biträdande justitieombudsman anser att ett ärende som han eller hon behandlar ger anledning till anmärkning till följd av ett beslut eller en åtgärd NORDISKA OMBUDSMANNAINSTITUTIONER OCH INTERNATIONELLA ORGAN – ETT URVAL av statsrådet, en medlem av statsrådet eller republikens president eller orsak att väcka åtal mot presidenten vid högsta domstolen eller vid högsta förvalt- ningsdomstolen eller en ledamot vid någon av dessa domstolar, ska han eller hon därför överföra ärendet till att avgöras av justitieombudsmannen.68 I 109 § andra stycket i grundlagen stadgas att justitieombudsmannen till ger en berättelse om sin verksamhet samt om rättskipningens tillstånd och om de brister i lagstiftningen som han eller hon har observerat. Den danska ombudsmannainstitutionen, ombudsmand, inledde sin verksamhet 1955. I likhet med många andra ombudsmannainstitutioner och som en del av det folkvalda parlamentets kontrollmakt har ombudsmannen i uppdrag att övervaka att aktörer inom den offentliga förvaltningen följer lagen och god förvaltningssed i sin verksamhet. Ombudsmannen kan även utifrån inspektioner uttala sig om förhållanden vid institutioner och myndigheter utifrån ett allmänmänskligt och humanitärt perspektiv. Ombudsmannen har vidare fått den danska regeringens uppdrag att som nationellt besöksorgan besöka platser där enskilda hålls frihetsberövade, för inspektioner i enlighet med det s.k. Opcat-protokollet (jfr avsnitt 3.5.2). Besöksuppdraget genomförs i samarbete med den nationella människorätts- institutionen for Menneskerettigheder och den privata organisationen (Dignity), vilka bidrar med människorättslig och medicinsk expertis.69 Den danska ombudsmannainstitutionen bedriver även ett internationellt arbete, i syfte att bidra till utvecklingen av ombudsmannainstitutioner i andra länder och att lära av andra ombudsmannainstitutioners erfarenheter. Under avslutade ombudsmannen ca 5 000 ärenden, varav ungefär 800 ärenden utreddes, drygt 2 100 klagomål inte utreddes på grund av att ordinarie rättsmedel inte var uttömda, drygt 1 100 ärenden avskrevs för att det saknades anledning för närmare utredning och nästan 1 000 klagomål avvisades på formella grunder. I 105 ärenden riktade ombuds- mannen kritik eller en rekommendation eller liknande till något organ.70 (För en jämförande tabell över andra nordiska länders ärendestatistik, se bilaga 2.) Vid ombudsmannens kansli finns ca 100 anställda varav ca 60 arbetar inom den utredande verksamheten. 68 Se 14 § lagen om justitieombudsman. I fråga om justitieombudsmannens beslutanderätt i relation till de biträdande justitieombudsmännen kan noteras att justitie- ombudsmannen, efter att ha hört de biträdande justitieombudsmännen och Människorätts- centrets direktör, även fastställer arbetsordningen för kansliet, där bl.a. närmare bestäm- melser om fördelningen av uppgifter mellan ombudsmännen meddelas (se 4 kap. 21 § lagen om justitieombudsman). 69Se Ombudsmands Tilsynsmanual, dok.nr. 15/05108-57, s. 3. 70Se Ombudsmands beretning 2019, s. 98. NORDISKA OMBUDSMANNAINSTITUTIONER OCH INTERNATIONELLA ORGAN – ETT URVAL Den danska grundloven (grundlagen) stadgar att enligt lag väljer en eller två personer som inte är medlemmar i att ha inblick i statens civila och militära förvaltning (55 §). Närmare bestämmelser om ombudsmannen finns i lagen om Ombudsmand71 (ombudsmans- lagen). Vidare finns i forretningsorden (arbetsordning) ytterligare bestämmelser om bl.a. val av ombudsman och budget för ombudsmannen. Särskilda bestämmelser för ombudsmannen finns även i lagar om vissa sak- områden, bl.a. om att han eller hon ska utöva särskild tillsyn vid verkställighet av utvisade personer (30 a § utlänningslagen72). , mandatperiod och entledigande Efter varje folketingsval och när ämbetet är ledigt ska enligt 1 § ombudsmanslagen välja en ombudsman. Valet ska äga rum senast efter folketingsvalet eller efter det att en tidigare ombudsmans mandatperiod löpt ut. Ombudsmannen kan väljas med enkel majoritet av de avgivna rösterna under förutsättning att minst hälften av ledamöterna är närvarande och deltar i omröstningen. Någon debatt i kammaren får inte ske inför en omröstning (17 och 33 §§ i arbetsordning jämförd med 36 § andra stycket). I 2 § ombudsmanslagen stadgas att ombudsmannen ska ha en juridisk kandidatexamen samt att den som är medlem av , kommunala råd eller regionfullmäktige inte får vara ombudsman.