rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — Arbetet med kommunerna bedrivs främst gentemot tjänstemän som exempelvis kom- munekologer, stadsplanerare, turismkoordinatorer och personer som arbetar med kultur- och fritidsfrågor.263 i beskriver hur arbetet med kommunerna i första hand handlar om att skapa arenor för samverkan och kunskapsutbyte mellan kommuner och med andra aktörer inom friluftsliv.264 understryker att kommunerna är de viktigaste ak- törerna för fysisk planering eftersom de har s.k. planmonopol, vilket innebär att det bara är kommunen som har befogenhet att bestämma om detaljplane- läggning ska ske och att anta en detaljplan. Därför är roll i första hand att tillhandahålla underlag samt bistå med kunskap och vägled- ning. Andra beskriver också hur samverkan gentemot kommunerna främst handlar om att tillgodose med strategiska dokument och forskning och goda exempel på hur kommunerna kan arbeta med friluftslivsmålen och att det främsta forumet för samverkan är nätverksträffar.265 finns det skillnader i hur länsstyrelserna arbetar med de olika kommunerna. En avgörande faktor som flera länsstyrelser pekar på som skäl till skillnader i samverkan är kommunernas storlek.266 I de mindre kommu- nerna förefaller bilden vara att det ofta är en person som arbetar med många frågor, och däribland friluftslivsfrågor ur ett bredare perspektiv, vilket ofta gör det lättare för att få kontakt och hålla sig informerad.267 De större kommunerna har ofta mer resurser och det är i stället flera personer från olika områden som samarbetar med friluftslivsfrågor eller i vissa fall en anställd friluftsstrateg på kommunen.268 De större kommunerna har därför fördelen att kunna arbeta mycket bredare och med större expertkompetens än vad mindre kommuner kan göra.269 En nackdel är att det då kan genomföras en stor mängd projekt men att det kan saknas en kontakt mellan förvaltningarna på kommu- nen, vilket försvårar arbetet med att hålla sig uppdaterad om vad som sker i kommunerna. Det problemet kan i vissa fall lösas med en friluftsstrateg på 263Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, 2021-10- 12, i , Skypeintervju, , i Väster- bottens län, Skypeintervju, och i , Skypein- tervju, . 264Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 265Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 266Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i län, Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 267Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i Söderman- lands län, Skypeintervju, , i län, Skypeintervju, 2021-10- 27och i , Skypeintervju, . 268Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i Söderman- lands län, Skypeintervju, och i län, Skypeintervju, 2021- 10-27. 269Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN kommunen.270 finns liknande utmaningar för samverkan på mindre kommuner då arbetet kan bli beroende av att kontakten med ett fåtal tjänste- män fungerar bra. i beskriver en svårighet som har uppstått i samverkan med kommunen och regionen som följd av att det saknas något som för tjänstemännen på kommunen och regionen samman.271 Got- lands län är unikt på så vis att det är minsta län med endast en geo- grafiskt identisk kommun och region, så när samarbetet mellan kommunen, regionen och inte fungerar blir problemet extra tydligt. Regionen är en annan viktig aktör som de flesta länsstyrelser samverkar med, inte minst eftersom regionen arbetar med områden som t.ex. hälsa och vissa aspekter av fysisk planering som inte kommunerna ansvarar för.272 Här belyser dock flera länsstyrelser svårigheter i samverkan som följd av brist i kommunikationen.273 För att lösa kommunikationsproblem har flera länssty- relser försökt hitta en väg in genom gemensamma projekt såsom friluftsliv på recept eller formuleringen av en gemensam skogsstrategi.274 I upp- lever man att pandemin har bidragit till att projekt som ”Naturaktivitet på re- cept” har rönt stort intresse regionalt. Friluftslivets har också inneburit nya vägar in – exempelvis har länsstyrelserna i de fyra nordligaste länen till- sammans med regionerna tagit fram en broschyr om att äta hälsosam kost ute.275 En stor del av regionens arbete med olika friluftslivsfrågor görs inom ramen för länets besöksnäring.276 I det sammanhanget är det vanligt att regionen sam- verkar med s.k. destinationsbolag.277 Trots att denna samverkan lyfts fram som positiv för friluftslivet över lag, understryker i att när fokuset ligger på turism, särskilt utländska turister och svenska besö- kare från andra delar av landet, kan konsekvensen bli att verksamheten inte är representerad i hela länet och invånarna inom länet åsidosätts.278 Även i beskriver hur det ibland är en utmaning att jobba med förutsättningar för ett rikt friluftsliv för de lokala invånarna och inte bara fokusera på att tillgängliggöra för den inresande besökaren. Länssty- relsen anser att det finns en viss obalans och ofta bristfälliga kommunikationer för invånarna i glesbygden där det kan vara svårt att ta sig någonstans utan bil, 270Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 271Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 272Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 273Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 274Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i Krono- bergs län, Skypeintervju, . 275”Naturaktivitet på recept” är ett samarbete mellan i , Region och fyra pilotkommuner i länet. Målet är att ta fram digitala kartor till prome- nadstigar och rogivande platser som bl.a. kan användas av patienter som föreskrivs fysisk aktivitet på recept. 276Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, 2021- 10-14 och i , Skypeintervju, . 277Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 278Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN ett problem som inte är vanligt förekommande i turistområdena där det ofta finns större resurser. Därutöver förekommer, om än i begränsad utsträckning, kontakter med Av tidsmässiga skäl är det relativt svårt att ha regel- bundna kontakter med dessa aktörer. De flesta länsstyrelser har därför kontakt med destinationsbolagen, mindre företag och föreningar genom olika frilufts- Ofta överlappar deltagarna i de olika nätverken varandra.280 En utmaning i arbetet med friluftslivsmålen som lyfts fram i intervjuerna är när det finns en brist på engagemang i länet. mycket bättre om kommunerna har en lång friluftslivstradition och ett starkt engagemang än om kommunerna inte har den traditionen och förutsätt- ningar.281 Förutom skillnader i grad av engagemang bland kommunerna finns det också exempel där hela länet lider av en brist på engagemang, som i Got- lands län där samordnaren menar att det traditionella friluftslivstänket till viss En av huvuduppgifter har därför varit att inspirera till engagemang i hela länet och skapa en infrastruktur för friluftslivet. av att väcka intresse ute hos kommunerna och regionerna är något som under- stryks av andra som menar att det inte är givande att ”jaga” de som inte upp- visar något intresse för friluftslivsfrågorna.282 har observerat vikten av en regional strategi och har därför uppmuntrat landets länsstyrelser att ta fram regionala handlingsplaner för ar- betet med friluftlivsmålen.283 i och i är två länsstyrelser som har tagit fram regionala handlingspla- ner.284 i lyfter fram den regionala handlings- planen som ett bra sätt att prioritera i arbetet med de breda friluftslivsmålen och att komma igång med samverkan med andra aktörer i arbetet med frilufts- livsmålen. Handlingsplanen togs fram tvärsektoriellt på med handläggare från berörda sakområden och aktörerna från friluftslivsnätverket. Även i understryker att processen i fram- tagandet av handlingsplanen, som tog ungefär , hade ett egenvärde ef- tersom den skapade delaktighet för de involverade aktörerna. kom- mer i att åka ut till kommunerna för att hålla dialogen om handlingsplanen levande med tjänstepersoner och politiker. 279Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 280Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i län, Skypeintervju, och i , Skypeintervju, 2021- 10-11. 281Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 282Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 283Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 284Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN 6.3.1 Fler länsstyrelser planerar en regional strategi Trots att sex av åtta intervjuade länsstyrelser inte har någon regional hand- lingsplan är det något som flera länsstyrelser uppger att de antingen håller på att utveckla, planerar att utveckla eller hoppas på att utveckla i fram- tiden.285 De planerade handlingsplanerna har syftet att ringa in befintlig verk- samhet och hitta nya vägar framåt för en högre uppfyllnad av friluftslivsmå- len.286 I handlingsplanerna kommer länsstyrelserna att identifiera vad som ska prioriteras framöver och formulera riktlinjer för hur samarbetet och samverkan ska se ut mellan de olika aktörerna samt vilka frågor som ska prioriteras givet de förutsättningar som finns för friluftsliv i länet.287 För att identifiera priori- teringsområden har exempelvis gjort en typ av behovsanalys.288 I i kommer kunskap om allemansrätten och olika frågor som gäller markägare, t.ex. samverkansformer mellan markägare och övriga aktörer, att preliminärt uppmärksammas i handlingsplanen. Läns- styrelsen i kommer även att fokusera på samexistens då de har noterat att det förekommer många intressekonflikter i frågor om naturvård, friluftsliv (inklusive besöksnäring/naturturism) och rennäring. Där har läns- styrelsen noterat att trycket på områdena har ökat i takt med att intresset för friluftslivet i länet har ökat. i beskriver att det finns ett behov från kommu- nerna att göra friluftslivsfrågorna mer kända och skapa mer tyngd i frågorna. Enligt kan friluftslivet i ibland ”förminskas” och ses som något av en lyxfråga, vilket innebär att samhällsnyttan och den ekono- miska nyttan ofta faller bort i diskussionerna. Uppfattningen är att politikerna inte fullt ut känner till friluftslivets olika fördelar och samhällsvinster. Tjäns- temännen i kommunerna har därför betonat betydelsen av argument för att ar- beta med friluftslivsmålen. Kommunerna vill att det i strategin, utöver tydlig- görandet av argumenten för friluftslivsmålsarbetet, också lyfts fram den be- fintliga verksamheten inom bl.a. samhällsplaneringen, skolverksamheten och äldreomsorgen. 6.3.2 Kostsamt och tidskrävande att utveckla en regional strategi Flera länsstyrelser uppger att kostnad och tid är hinder i utvecklingen av en regional strategi. För att kunna utveckla en handlingsplan har exempelvis i anställt ytterligare en friluftssamordnare som huvudsakligen arbetar med framtagandet av deras nya regionala strategi. Läns- styrelsen i beskriver att det finns ett intresse för att ta fram en regional strategi och handlingsplan åtminstone för arbete, men 285Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, 2021- 10-12. 286Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 287Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i Krono- bergs län, Skypeintervju, . 288Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN att det saknas tillräckligt med stöd och resurser. I och med att inte har något tydligt uppdrag att ta fram strategier för arbetet med friluftslivs- målen regionalt är det svårt att få berörda delar av organisationen att avsätta tid för strategiarbete och det saknas även resurser för detta inom andra verk- samhetsområden.289 i län beskriver att anledningen till att de inte har tagit fram en regional strategi är att det inte har funnits ett till- räckligt stort behov utifrån den tid och de resurser som skulle krävas.290 Även i beskriver att det är ett tidskrävande arbete att utarbeta och förankra förslag till en regional strategi, varför de har valt att inte göra det.291 I stället har valt att anpassa insatserna efter de i har inte heller någon regional strategi för arbetet med de tio friluftlivsmålen.292 Anledningen till att en strategi inte har tagits fram är att många frågor och problemställningar har identifierats i de Representanterna från interna nätverk för fri- luftslivsfrågor har också varit aktiva i det externa nätverket. prioriteringar som har identifierats internt inom och i det externa nätverket har därför i hög utsträckning hanterats och lösts till nästa möte. tig information, frågeställningar och goda exempel har fyllt agendan . 6.3.3 Ett alternativ är en intern strategi för i län har ingen regional strategi som gäller för hela ar- betet i länet, regionen, och kommunerna.293 I stället har ett internt prioriteringsdokument som är en riktlinje för arbete med friluftslivsmålen/friluftsuppdraget som togs fram med återkoppling från kommunerna. Prioriteringsdokumentet används som en riktlinje inför länssty- relsens årliga detaljplanering av fokus för årets arbete. anser att det är bra att ha något typ av styrdokument för att arbeta med friluftsuppdraget som annars är väldigt brett. Prioriteringsdokumentet innehåller förslag på olika åtgärder som skulle kunna vara aktuella. Enligt samordnaren är förslagen ganska breda. De fem fokusområdena i dokumentet är samordning, tillgäng- lighet, öka kunskap om allemansrätten, skapa attraktiv friluftsmiljö för be- söksnäringen samt förutsättningar för friluftsliv i skyddad natur. i har inte heller någon gemensam strategi för regionen, men de har en intern strategi för länsstyrelsen.294 fokuse- rade den interna strategin mer på skyddade områden, men en ny bredare intern strategi togs fram . Enligt strategin ska ”verka för ett inkluderande hållbart friluftsliv som inspirerar till upplevelser i rika natur- och kulturlandskap.”295 har valt att fokusera på tillgäng- lighet för alla i natur- och kulturområden som förvaltas av , att 289 i , Skypeintervju, . 290 i län, Skypeintervju, . 291 i , Skypeintervju, . 292 i , Skypeintervju, . 293 i län, Skypeintervju, . 294 i , Skypeintervju, . 295 (2021) Friluftsliv för alla. 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN kommunicera friluftslivets värden, samverkan och lokal delaktighet, uppfölj- ning av friluftsliv samt infrastruktur för friluftslivet. 6.4 Bra samarbete inom Svenskt Friluftsliv I princip alla intervjuade friluftsorganisationer menar att det interna samar- betet inom Svenskt Friluftsliv fungerar väl. Svenskt Friluftsliv delar denna uppfattning men menar att samarbetet går att utveckla ytterligare. Flera lyfter fram nätverksträffarna på ledningsnivå där man träffas och utbyter erfarenheter kring specifika teman. Dessa nätverks- träffar har inte minst varit viktiga då man har diskuterat hur olika organisationer har hanterat problem som har uppstått till följd av pandemin. En viktig fråga som man enligt har dis- kuterat är hur ska man organisera smittsäkra aktiviteter. Många av friluftsor- ganisationerna har också regelbundna möten utöver de möten som organiseras via Svenskt Friluftslivs verksamhet. Scouterna och Sportfiskarna lyfter fram att dels genomförs gemensamma projekt och aktiviteter, dels fungerar organi- sationen som ett nätverk där man kan utbyta erfarenheter med varandra. Enligt Svenska har medlemsorganisationerna inom Svenskt Fri- luftsliv olika inriktningar, vilket påverkar möjligheten att sätta upp gemen- samma mål. Trots denna begränsning upplever man att samarbetet fungerar bra. Även lyfter fram att medlemsorganisationerna å ena sidan är väldigt lika varandra, genom intresset för naturen, men å andra sidan väldigt olika varandra sett till vilken/vilka aktiviteter som utgör kärn- verksamheten. Det finns både renodlade friluftsorganisationer och frilufts- och idrottsorganisationer. Det finns också en mix mellan Svenskt Friluftslivs med- lemmar när det gäller i vilken utsträckning verksamheten bygger på affärs- verksamhet. Genom att organisera sig via Svenskt Friluftsliv är det enklare att arbeta för och med friluftspolitiska frågor. De enskilda organisationerna skulle inte få samma genomslag för sina frågor om de skulle arbeta ensamma.296 6.4.1 Bättre samverkan med fler myndigheter önskas Friluftslivsfrågorna och de tillhörande målen rör ett flertal myndigheter.297 Flera organisationer anser att det finns ett utrymme för en tydligare och för- bättrad samverkan med och mellan flera myndigheter. En negativ konsekvens av att flera myndigheter har ett delat ansvar för flera av målen som organi- sationerna lyfter är att alla myndigheter som berörs av målen inte är tillräckligt involverade i arbetet med att konkretisera och utveckla friluftslivspolitiken.298 296Scouterna, , Sportfiskarna, Skypeintervju, , Svenska Brukshund- klubben, Skypeintervju, , , Skypeintervju, , , Skypeintervju, , , Skypein- tervju, och Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 297Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 298Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, , , Skypein- tervju, och Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 6 SAMVERKAN OCH ANSVAR I FRILUFTSLIVSPOLITIKEN Ett problem med den politiska styrningen är att det till viss del är oklart, åt- minstone för aktörerna inom civilsamhället, var friluftslivsfrågorna ligger.299 Eftersom friluftslivet rör flera politikområden anser att ett förtydligande på såväl politisk nivå som myndighetsnivå om ansvarsfördel- ningen vore önskvärd. Ett problem är att det finns starka myndigheter inom miljöområdet och hälsoområdet, nämligen och Folkhälso- myndigheten, men motsvarande starka motparter saknas inom friluftsområdet. Enligt har det sannolikt bidragit till att friluftsfrågorna inte har fått den uppmärksamhet som de förtjänar. Ett annat exempel är där flera menar att det är olyckligt att inte har ett utpekat ansvar för att arbeta med friluftslivspolitiken generellt och specifikt målet Ett rikt frilufts- liv i skolan.300 Vissa av de intervjuade friluftsorganisationerna har regelbundna kontakter med berörda myndigheter.301 Kontakterna och samarbetet sker dels på led- ningsnivå, dels lokalt när det gäller att planera och genomföra olika gemen- samma aktiviteter. Få av organisationerna uppger att de har kontakter med länsstyrelserna. De huvudsakliga kontakterna med myndigheterna går via Svenskt Friluftsliv, men också vid gemensamma möten. är det få av de intervjuade friluftsorganisationerna som efterfrå- gar mer regelbundna kontakter med de myndigheter som ansvarar för frilufts- livsmålen. Ett undantag är som uppger att det har varit svårt att upprätthålla ett bra samarbete med under pandemin. Friluftslivets betydelse har ökat under pandemin i och med de restriktioner som har funnits för föreningsverksamhet. Det hade varit önskvärt om samar- betet snarare hade intensifierats eftersom arbetar med folk- hälsofrågor. har i alltför hög utsträckning fokuserat på idrotten och kulturen, och friluftslivet har kommit på mellanhand.302 299Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, . 300Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, , , Skypein- tervju, och Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 301Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, , Svenska , Skypeinter- vju, , , Skypeintervju, och , Skypeintervju, . 302Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, . 7 Svenska folkets friluftsvanor Nedan sammanfattas den enkätundersökning som () genomförde i syfte att fånga upp svenskarnas frilufts- livsvanor och eventuella ändringar under pandemin. Enkätfrågorna utforma- des i allt väsentligt efter motsvarande undersökning 2018. Ett fåtal skillnader kan påvisas. Av framgår att svenskarna anser att allemansrätten är viktig för deras friluftsaktiviteter och att den är värd att försvara. Kunskapen om al- lemansrätten är hög (om än sämre på frågor om kastspöfisket i de fem största sjöarna). Betydligt fler är ute i naturen och under längre ledigheter än på vardagar. Skillnader finns mellan äldre personer (ofta ute) och särskilt de yngsta personerna (sällan ute) i hur ofta de är i naturen, särskilt och vardagar. Under längre ledigheter försvinner dessa skillnader. Små eller inga förändringar har skett i vilka friluftsaktiviteter som utövas oftast utomhus . Det s.k. enkla friluftslivet dominerar, t.ex. promenader, vistelser ute i skog och mark, bad, trädgårdsarbete och cykling. Bland svenskarnas tio vanligaste aktiviteter som utövades ”minst en gång” under de senaste 12 må- naderna har endast en ny aktivitet kommit in på listan : Att vandra på vandringsleder i låglandsterräng. Även för mycket frekventa aktiviteter (”mer än 60 gånger” ) dominerar det relativt enkla friluftsli- vet. Genomgående visar enkätsvaren att funktionsnedsättning är ett hinder för de flesta friluftsaktiviteter. De tre mest besökta naturområdena vid utevistelser är bebyggda områden, skog samt sjöar och vattendrag. Även parker och stora öppna grön- ytor är välbesökta områden. Den tätortsnära naturen är alltså viktig när det gäller svenskarnas utevistelse . De flesta har nära (mindre än en kilometer) från bostaden till sitt närmaste friluftsområde. En hög andel besöker relativt ofta naturområdet närmast bostaden. tar sig till sitt närmaste naturområde till fots. Ungefär lika många () tar endera bilen eller cykeln. Den begränsade andel som använder kollektiva färdmedel har minskat lite jämfört med . uppgav att det var någon (några) aktivitet(er) som de inte utövades i önskad utsträckning . Även om an- delen inte är låg innebar den en minskning med jämfört med . Många skäl till detta angavs, men de tre vanligaste var avsaknad av tid (), saknar tillgång till lämpliga platser/områden () och avsaknad av någon att utöva den/dem med (). över- ensstämmer i stort med undersökning med en stor skillnad: Då angav nästan tre fjärdedelar att de saknade tid, dvs. en skillnad på . 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Framför allt buller och nedskräpning bidrar till negativa upplevelser för personer som vistas i naturen. Jämfört med undersökning verkar dock dessa problem har minskat (buller och nedskräpning Andra företeelser som bidrar till negativa upplevelser för friluftsutövarna är andra friluftsutövare och skogsbruk (i dessa frågor har dock de upplevda problemen ökat med vardera). svarar att möjligheterna till friluftsliv i hög grad eller i mycket hög grad påverkade valet av bostadsort. de i hög grad eller i mycket hög grad känner sig trygga när de vistas ute i Den sistnämnda andelen gällde även i vilken utsträckning som utom- husvistelser gör svenskarnas vardag mer meningsfull. En negativ trend är att andelen svenskar som svarar att de i hög grad eller i mycket hög grad anser att tillgängligheten har blivit bättre har nästan halverats från ca 2018 till 2021. Nedan redovisas resultaten från den nationella enkätundersökningen över svenskarnas friluftsvanor 2021. Fokus för redovisningen är dels att redovisa status för friluftslivet i , dels att visa på förändringar . Det av fastställda övergripande målet för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37-38) är att stödja männi- skors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrät- ten är en grund för friluftslivet. Vidare betonar det övergripande målet att ”alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social ge- menskap och ökad kunskap om natur och miljö”. På sin webbplats303 skriver bl.a. att allemansrätten är en viktig förutsättning, som stöder möjligheterna och tydliggör skyldigheterna för människors vistelse i naturen. 7.1.1 Allemansrätten är viktig för friluftslivet Inga stora skillnader kan observeras i jämförelse med undersökningen om svenskarnas friluftsvanor 2018 då drygt två tredjedelar uppgav att allemans- rätten är viktig för deras utomhusaktiviteter (delvis enig och helt enig). En något lägre andel, tre fjärdedelar, menade att allemansrätten är viktig att för- svara (delvis enig och helt enig). Det förekom inte heller i undersökningen 2018 några speciella skillnader i svaren på de två frågorna om kön och bo- stadsort.