eunbil · H90N4E2C1D · 2022-01-01 00:00:00 — Rådets möte (miljöministrarna) Förslag till ny förordning om batterier Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Antagande av allmän inriktning. Förslagets innehåll: Det franska ordförandeskapet planerar för att miljörådet ska anta en allmän inriktning om förslaget till en ny batteriförordning. Förslaget till en ny batteriförordning som ska ersätta det gällande batteridirektivet presenterades . Det har behandlats i rådet . Förslaget innehåller nya regler för en hållbar värdekedja för batterier. Reglerna rör bland annat ökad återvinning av råvaror, minskad klimatpåverkan av batteriproduktion, kvotplikt av återvunnen råvara samt tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor för utvinning av batteriråvaror. Förslaget syftar till att modernisera batterilagstiftningen samt till att bidra till elektrifieringen med avsikt att uppnå EU:s klimatmål. Förslaget är en del av genomförandet av kommissionens gröna giv och bygger på kommissionens strategiska handlingsplan för batterier, handlingsplanen för en cirkulär ekonomi, industrialiseringsstrategin för samt strategin för hållbar och smart mobilitet. Förslagets målsättning är att stärka funktionen av EU:s inre marknad genom lika konkurrensvillkor och gemensamma regler, främja en cirkulär ekonomi samt minska social och miljömässig påverkan i hela livscykeln för batterier. har välkomnat den höga miljö- och klimatambitionen, och i förhandlingen drivit att denna ska bibehållas. har även drivit att kemikalier som utgör en risk för människors hälsa eller miljön ska regleras i Reach-förordningen. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar ansatsen att nå en allmän inriktning om en ny EU-förordning om batterier. Datum för tidigare behandling i : Överläggning i Miljö- och jordbruksutskottet , , samt . Samråd med inför miljörådet , inför miljörådet samt inför miljörådet . Fortsatt behandling av ärendet: Trilogförhandlingar med . Faktapromemoria: Faktapromemoria 2020/21:FPM65 Klimaträttsakterna i Fit for 55 Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Riktlinjedebatt Ansvarigt statsråd: , (Sociala klimatfonden) Vid mötet ska ministrarna hålla en riktlinjedebatt om de fyra förslag inom ”Fit for 55”-paketet som huvudsakligen faller under miljörådets ansvar och om förslaget om inrättandet av en ny social klimatfond, vars ansvar delas mellan miljörådet och Ekofin (budgetära aspekter). De fyra rättsakter som faller under miljörådets ansvar är: förslag till översyn av EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS), förslag till översyn av EU:s ansvarsfördelningsförordning (ESR), förslag till översyn av förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) och förslag till översyn av EU:s förordning om CO2-krav för nya lätta fordon. Inför rådsmötet har det franska ordförandeskapet skickat ut en rapport som redogör för läget i förhandlingarna, och ställt tre frågor om hur medlemsstaterna ser på flexibiliteter i LULUCF, införandet av en ny utsläppshandel för vägtransporter och byggnader samt behovet av en social klimatfond. Medlemsstaterna har ombetts att både kommentera på lägesrapporter och besvara de tre frågorna. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår en övergripande översyn och skärpning av EU ETS. Regeringen anser att EU ETS behöver ta hänsyn till låg- och nollutsläppstekniker och inte missgynna ambitiösa verksamhetsutövare som fasar ut sina växthusgasutsläpp. Det bör även tydliggöras att förbränning av avfall ska ingå i systemet. Regeringen ser positivt på användningen av utsläppshandel för att kostnadseffektivt minska växthusgasutsläppen, och välkomnar inriktningen att införa ett utsläppshandelssystem för vägtransporter och byggnader. Regeringen ser potential för att inkludera utsläpp från ytterligare sektorer i det nya systemet, till exempel från arbetsmaskiner. En sådan breddning skulle bidra till ökat omställningstryck i fler sektorer och minska den administrativa komplexiteten i systemet. Regeringen anser att auktionsintäkter från systemet inte ska omfattas av skarp öronmärkning. Regeringen anser att ansvarsfördelningsförordningen spelar en viktig roll i att tillse att samtliga medlemsstater och sektorer bidrar i omställningen, och att ökad konvergens i medlemsstaternas klimatarbete är nödvändig för att uppnå klimatneutralitet . Flexibiliteter mellan sektorer och år kan bidra till att klimatmålen nås på ett kostnadseffektivt sätt men bör fortsatt vara frivilliga och utformas så att miljöintegriteten upprätthålls och att klimatmålets uppfyllelse inte äventyras. Regeringen delar kommissionens bedömning att den negativa trenden med en minskad kolsänka inom EU:s LULUCF-sektor behöver motverkas som ett led i att nå det långsiktiga klimatneutralitetsmålet. Regeringen är dock kritisk till den föreslagna beräkningsmodellen för medlemsstaternas åtagande och ifrågasätter därför den föreslagna ansvarsfördelningen. bör inte få ett oproportionerligt högt åtagande för att kompensera för lägre åtaganden i andra länder. Regeringen anser också att målkonstruktionen bör utryckas i relativa mål i stället för ett absolut mål. Regeringen konstaterar därtill att skogspolitiken är nationell kompetens och att utformning av nya förslag måste vara i linje med ett hållbart aktivt skogsbruk. Regeringen anser att det svenska åtagandet ska sänkas till en nivå som möjliggör det vi nationellt bedömer som en långsiktigt hållbar avverkningsnivå. Regeringen ser också positivt på möjligheten att kunna använda överprestationer och kompensera underprestationer (banking and borrowing) inom LULUCF för att kunna hantera naturlig variation. Regeringen anser vidare att infångning och permanent lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) ska kunna tillgodoräknas som upptag inom LULUCF. Ekonomiska incitament för bio-CCS bör inrättas inom EU ETS. Regeringen ser betydande risker i att eftersträva klimatneutralitet i en specifik sektor på EU-nivå och framhåller att ett eventuellt klimatneutralitetsmål för en utvidgad marksektor därför bör sättas på nationell nivå inom respektive medlemsstat och inte på EU-nivå. Därtill bör medlemsstaternas åtaganden utöver nuvarande regelverk vara indikativa för att exempelvis beakta osäkerhet och variationer samt att relevanta åtgärder inte nödvändigtvis ger effekt redan till 2030. Regeringen anser att EU-målet om nollutsläpp i nya lätta fordon bör tidigareläggas , förutsatt att utbyggnaden av en väl fungerande publik laddinfrastruktur med god geografisk täckning i hela EU går i tillräckligt snabb takt. Skärpta utsläppsmål måste därför åtföljas av krav på utbyggnad av laddinfrastruktur inom hela EU. Med anledning av detta behöver denna rättsakt samspela med EU:s översyn av direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (AFID). Ett EU-mål om nollutsläpp i nya lätta fordon skulle underlätta uppfyllandet av EU:s klimatmål samt nationella luft- och klimatmål. Dessutom skulle det frigöra biodrivmedel till andra delar av transportsektorn och till andra sektorer. Hållbart producerade biodrivmedel kommer även fortsatt spela en viktig roll för omställningen av befintliga fartyg, flygplan och vägfordon. Omfattande medel finns redan avsatta till klimatomställningen via EU-budgeten och återhämtningsinstrumentet. Regeringen ser inte behov av ytterligare budgetära mekanismer och är kritisk till den föreslagna sociala klimatfonden. Om en fond ska införas måste den villkoras med inrättandet av ett utsläppshandelssystem för byggnader och transporter (ETS BRT), vara ändamålsenlig, effektiv och inte överlappa med andra utgifter. Regeringen anser inte att direktstöd är en ändamålsenlig åtgärd. Inkomsttransfereringar är nationell kompetens som bör finansieras genom nationell budget. Finansiering av en eventuell fond behöver ske genom utgiftsminskningar inom andra områden. Fonden behöver i så fall ligga inom budgetramens tak och vara tidsbegränsad till innevarande fleråriga budgetram. Datum för tidigare behandling i : Överläggningar har hållits i miljö- och jordbruksutskottet , , och . Samråd med har hållits 2021. Samråd med om SCF inför möte i Ekofin . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet hölls . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingar om förslagen kommer att fortsätta . Det franska ordförandeskapet har som ambition att nå allmänna inriktningar om förslagen vid miljörådsmötet . Faktapromemoria 2020/21:FPM135 - Förordning om att inrätta en social klimatfond Faktapromemoria 2020/21:FPM136 - Översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter Faktapromemoria 2020/21:FPM137 - Översyn av EU:s ansvarsfördelningsförordning om medlemsstaternas nationella klimatmål Faktapromemoria 2020/21:FPM138 - Reviderad LULUCF-förordning Faktapromemoria 2020/21:FPM143 - Revidering av EU:s krav för koldioxidutsläpp från nya lätta fordon Vilken typ av behandling förväntas av rådet: Riktlinjedebatt Ansvarigt statsråd: . presenterade Europeiska kommissionen ett lagförslag som syftar till att reglera tillgängliggörandet av produkter på den inre marknaden som förknippas med avskogning eller utarmning av skogar. Kommissionens målsättning med förslaget är att minska avskogningen och utarmning av skogar som konsumtion och produktion inom EU orsakar och i och med det minska de globala utsläppen av växthusgaser och minska förlusten av biologisk mångfald. Lagförslaget tar sin utgångspunkt i handelsmekanismer och spårbarhet för att stävja avskogning och skogsförstörelse som uppkommer som ett resultat av EU:s konsumtion och produktion. Förslaget innebär att verksamhetsutövare eller handlare som tillgängliggör nötkött, kakao, kaffe, palmolja, soja och trä på EU:s inre marknad eller exporterar de här produkterna från unionen ska kunna visa att produktionen inte har skett på mark som avskogats eller, i fallet med träprodukter, gett upphov till utarmning av skogar. Förslaget är en del i genomförandet av både meddelandet om att intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar och strategin Från jord till bord . På rådsmötet väntas ministrarna bl.a. diskutera vilka ekosystem och råvaror som bör beaktas för att EU:s åtgärder mot avskogning ska kunna bli mest relevant; vilka frågor i förordningsförslaget som är viktigast och förtjänar mest uppmärksamhet, samt i vilken utsträckning huvudbegreppen i avskogningsförslaget möjliggör och leder till målet att bekämpa avskogning och skogsförstörelse. Över lag har MS välkomnat förslagets övergripande fokus även om flertalet MS uttryckt en oro för förslagets komplexitet, delvisa otydlighet vad gäller vissa begrepp och definitioner och dess effekter på bland annat behöriga myndigheters administrativa börda. Förslag till svensk ståndpunkt: I många delar av världen finns utmaningar med ohållbar markanvändning med avskogning och utarmning av skogar som resultat. Regeringen välkomnar att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt av kommissionen. Regeringen anser att ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart jord- och skogsbruk är av stor betydelse för ett hållbart samhälle. Regeringen anser att begreppet ”avskogning” har särskilt stor betydelse för att nå lagstiftningens syfte. Det är den globala avskogningen som är det centrala problemet att hantera och fokus bör därför ligga där. Regeringen anser dock att detaljreglering av hållbart skogsbruk på EU-nivån ska undvikas och att enbart nödvändiga och tydliga definitioner och koncept bör finnas med i lagstiftningen. I den nuvarande utformningen bedömer Regeringen att de föreslagna definitionerna av ”utarmning av skogar” och ”hållbara avverkningsförfaranden” innebär en detaljreglering, är otydliga och skulle ge upphov till godtyckliga bedömningar som riskerar att leda till svårigheter i genomförandet, och därmed bör omformuleras eller utgå. Regeringen avser verka för att det slutliga regelverket är förenligt med det nationella självbestämmandet i skogliga frågor och att det inte riskerar att kringskära möjligheterna att utforma en kostnadseffektiv politik. Även eventuell delegering av bestämmanderätt till kommissionen bör beakta dessa utgångspunkter. För regeringen är det prioriterat att de slutliga åtgärderna bedöms förenliga med och att de är proportionerliga, icke-diskriminerande och minimalt handelsstörande. Förordningens påverkan på handel och produktflöden behöver därför analyseras vidare. Datum för tidigare behandling i : Regeringen överlade med miljö- och jordbruksutskottet om ståndpunkten i faktaPM 2021/22:FPM25 . Regeringen överlade med miljö- och jordbruksutskottet om ståndpunkten inför Rådets möte (jordbruks- och fiskeministrarna) . Regeringen överlade med om en reviderad ståndpunkt inför Rådets möte (jordbruks- och fiskeministrarna) . Fortsatt behandling av ärendet: Förhandlingarna om lagförslaget sker i en ad hoc-grupp under miljörådet. det franska ordförandeskapet har högt satta ambitioner för lagförslaget. Deras målsättning är att rådet ska enas om en allmän inriktning . Därefter triloger så snart är färdiga med sin behandling. 2021/22:FPM25, Tillgängliggörande av produkter på den inre marknaden såväl som export från EU som förknippas med avskogning eller utarmning av skogar, , . Förgröning av den europeiska planeringsterminen Vilken typ av behandling förväntas av rådet: Åsiktsutbyte Förslagets innehåll: Den europeiska planeringsterminen är EU:s årliga cykel av ekonomisk samordning och tillsyn och utgör ramen för samordningen av medlemsstaternas ekonomiska politik. Terminen fokuserar på ekonomisk politik för tillväxt, jobb och investeringar och huvudsyftet är att bidra till att säkerställa konvergens och stabilitet i EU, bidra till att säkerställa sunda offentliga finanser, främja ekonomisk tillväxt och förhindra alltför stora makroekonomiska obalanser i EU. publicerade kommissionen den årliga hållbara tillväxtöversikten, som inleder den europeiska . I tillväxtöversikten redogör kommissionen för sina förslag till övergripande prioriteringar för den ekonomiska politiken för . I rapporten konstaterar kommissionen att EU övergår ifrån krishantering till återhämtning. Inom strategin definieras fyra dimensioner som ska vara vägledande för medlemsstaternas strukturreformer, sysselsättningspolitik, investeringar och finanspolitik: miljömässig hållbarhet, produktivitetsförbättringar, rättvisa och makroekonomisk stabilitet, samt i linje med FN:s Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. är uppföljning av medlemsstaternas framsteg mot att nå de globala målen för hållbar utveckling i Agenda och till EU:s målsättning om att uppnå klimatneutralitet till 2050 inkluderat i terminen. Detta som en del av kommissionens ökade fokus på klimat och miljömässig hållbarhet, inklusive det åtgärdspaket som lanserades genom Gröna given . sker en diskussion om förgröningen av terminen på miljörådet och det franska ordförandeskapet har aviserat att ett åsiktsutbyte om förgröningen kommer att finnas på dagordningen för miljörådet . Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar årets hållbara tillväxtöversikt och diskussionerna om den europeiska planeringsterminens roll i arbetet med den gröna omställningen. Regeringen anser att en väl fungerande inre marknad och en stark grön och digital industribas är förutsättningar för en fortsatt återhämtning av pandemin och grunden för ökad tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen delar kommissionens bedömning att genomförandet av den gröna reformagendan och särskilt Fit for 55, måste ske skyndsamt och på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. En viktig aspekt i genomförandet av Agenda 2030 på EU-nivå är att värna om hela agendan med 17 mål och de tre dimensionerna av hållbar utveckling (den ekonomiska, sociala och miljömässiga), som beaktar jämställdhet inom alla delar av agendan, barn och ungas perspektiv och att ingen ska lämnas utanför. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - Andra delen av det femte mötet i (UNEA5.2) (–) Information från ordförandeskapet och kommissionen Aktuella lagstiftningsförslag (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) (ev.) Förordningen om ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar Information från ordförandeskapet Översyn av direktiv /99/EG om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser Information från kommissionen Ratificering av multilaterala miljöavtal () – brådskande åtgärder krävs Information från kommissionen Högtidlighållande av årsdagen för konventionen om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar: av fruktbart vattensamarbete (, ) Information från den estniska och den franska delegationen