rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — I avsnitt 3 redovisas statistik över samtliga inskrivna i etableringsprogrammet –2019 utifrån bakgrundsvariabler (kön, ålder, utbildningsnivå), vilka insatser som beslutats och var deltagarna befann sig med Ar- betsförmedlingens mått ”efter avslutat program”. Dessutom redovisas vilken senast kända status deltagarna hade vid mättillfällena och . Avsnitt 4 utgör en fördjupningsdel. Här redovisas statistik över inskrivna i etableringsprogrammet från och , likaledes utifrån bakgrundsvariabler. I detta avsnitt försöker vi se om det finns mönster mellan status efter avslutat program vid olika mätpunkter och de insatser som anvisats. Avsnitt 5 behandlar risken, framför allt för kvinnor med kort utbildning, att hamna utanför arbetskraften. Dels redovisas data över samma population som i avsnitt 4 om i vilken omfattning de avaktualiserats av Arbetsförmedlingen av känd och okänd orsak , dels redovisas vad som framkommit i intervjuer och dokumentstudier. Uppföljningen avslutas med avsnitt 6 som innehåller utskottets iakttagelser. I bilagor redovisas mer ingående metoder, tabeller m.m. 11IFAU 2017:14, s. not 7. IFAU framhåller att eftersom asylprocessen tenderar att vara långdragen, så underskattas systematiskt hur länge personerna faktiskt har befunnit sig i . reformerades mottagandet av nyanlända invandrare genom införandet av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, nedan kallad etableringslagen (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen innebar att staten tog över det samordnande ansvaret från kommunerna för introduktionen av flyktingar och andra skyddsbehövande samt deras anhöriga. Genom reformen tog staten också över ansvaret för de nyanländas försörjning . Det grundläggande syftet med reformen var att åstadkomma en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare, genom att sätta arbete i centrum för insatserna och genom att ge Arbetsförmedlingen ansvaret för samordningen av insatserna för målgruppen. I propositionen Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet (prop. 2016/17:175) framhöll regeringen att som etableringslagen med tillhörande förordningar har varit i kraft har flera aktörer – bl.a. Arbetsförmedlingen och – uppmärksammat att regelverket för etableringsuppdraget i vissa avseenden är svårt att tilllämpa, mindre effektivt och onödigt arbetskrävande att administrera. Regeringen framhöll vidare skillnaden mellan nyanländas rätt till en etableringsplan som ska upprättas tillsammans med den nyanlände och övriga arbetssökande som efter en arbetsmarknadspolitisk bedömning ska anvisas till insatser eller program. Rättighetslagstiftningen innebär bl.a. att Arbetsförmedlingen har svårt att ändra redan beslutade etableringsplaner efter nya förutsättningar och begränsar myndighetens möjligheter att anpassa insatserna efter behov. Vidare saknas det enligt regeringen proportionerliga åtgärdsregler för nyanlända som deltar i etableringsinsatser, trots att forskning och erfarenhet visar att sanktionsregler inom en arbetslöshetsförsäkring leder till att arbetslösa snabbare går från arbetslöshet till arbete. Det finns även skillnader i regelverkens administrativa bestämmelser i vissa avseenden. Regeringen ansåg mot denna bakgrund att det fanns skäl att reformera regelverket för etableringsuppdraget. Regeringen gjorde bedömningen att regelverket för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet i större utsträckning skulle harmoniseras med det regelverk som gäller för övriga arbetssökande. I linje med detta föreslog regeringen att etableringslagen skulle ersättas av en ny lag som i huvudsak reglerar det statliga ansvaret för etableringsinsatser och att materiella bestämmelser om etableringsinsatser och individersättningar för nyanlända i större utsträckning skulle regleras på förordningsnivå. tillstyrkte regeringens förslag och beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2016/17:AU15, rskr. 2016/17:340). Det nya regelverket trädde i kraft . 2.1 Målgrupper och ansvarsfördelning Lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (2017:584) gäller för nyanlända invandrare mellan som har ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring om det har beviljats enligt vissa uppräknade bestämmelser om uppehållstillstånd för bl.a. flyktingar och alternativt skyddsbehövande. Lagen gäller även den som fått uppehållstillstånd på grund av anknytning till någon som fått uppehållstillstånd enligt någon av de uppräknade bestämmelserna. Av lagen framgår att Arbetsförmedlingen har ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som syftar till att underlätta och påskynda deras etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen ska samordna etableringsinsatserna och vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter. I lagen föreskrivs också att länsstyrelserna ska främja samverkan om etableringsinsatser mellan berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Av lagen framgår vidare att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om de förutsättningar som ska gälla för att nyanlända invandrare ska erbjudas etableringsinsatser och insatsernas innehåll och omfattning. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan vidare meddela föreskrifter om ersättning till nyanlända invandrare. I förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare finns bestämmelser om det arbetsmarknadspolitiska programmet etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringsprogrammet). Det anges att syftet med etableringsprogrammet är att underlätta och påskynda nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. 2.2.1 Personer som får anvisas till etableringsprogrammet Arbetsförmedlingen får göra en anvisning till etableringsprogrammet för en person som omfattas av lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Anvisning till programmet kan dock inte göras för den som har ett förvärvsarbete på heltid, studerar i gymnasieskola, vårdar barn med föräldrapenning, får hel sjukpenning eller vistas i anläggningsboende hos . En anvisning till etableringsprogrammet innebär att den nyanlände erbjuds att ta del av programmet. En anvisning ska som huvudregel avse verksamhet på heltid. Under vissa förutsättningar får anvisningen avse verksamhet på deltid. 2020/21:RFR7 2 ETABLERINGSPROGRAMMET 2.2.3 Insatser som ingår i etableringsprogrammet i etableringsprogrammet ska en nyanländ delta i kartläggning och medverka till upprättandet av en individuell handlingsplan. Kartläggningen ska avse utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet, behov av utbildning och andra insatser, förmåga och förutsättningar att delta i insatser inom programmet och andra förhållanden som är av betydelse för den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. En nyanländ ska ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola och samhällsorientering enligt lagen om samhällsorientering efter att den individuella handlingsplanen har upprättats. bedömer att det är arbetsmarknadspolitiskt motiverat kan dock deltagande i andra insatser i stället vara aktuellt. Inom ramen för etableringsprogrammet får en nyanländ även ta del av utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan, eftergymnasial utbildning, jobbsökaraktiviteter, arbetsträning, förstärkt arbetsträning, bristyrkesutbildning och andra insatser som kan påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. En nyanländ får dock inte inom ramen för programmet delta i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobbgaranti för ungdomar. En nyanländ får inte heller inom ramen för programmet ha ett förvärvsarbete med subvention.12 En nyanländ som har kort utbildning och som därför inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet ska inom ramen för programmet huvudsakligen ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering enligt lagen om samhällsorientering och utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskola. Det är detta som i dagligt tal benämns utbildningsplikt. Genom utbildningsplikten förtydligas enligt regeringen individens ansvar att inom ramen för etableringen skaffa sig de kunskaper som krävs för att kunna matchas mot arbete eller tillgodogöra sig arbetsmarknadspolitiska insatser alternativt delta i fortsatta studier.13 2.2.4 Tid med etableringsinsatser Utöver deltagande i kartläggning och medverkan till upprättande av en individuell handlingsplan får insatserna i etableringsprogrammet omfatta motsvarande 24 månader på heltid. Den nyanlände får ta del av insatser längst t.o.m. 36 månader från det att han eller hon första gången folkbokfördes i en kommun. 12Anvisningen till etableringsprogrammet ska avse verksamhet på heltid, men det går att anvisa på deltid med ett antal förbehåll. En person som har ett arbete på kan delta i etableringsprogrammet på . Detta gäller både subventionerade och osubventionerade arbeten. 2017/18:1 utg.omr. 13, s. 38. Rätten för en nyanländ som har erbjudits att ta del av insatserna i programmet gäller till dess att han eller hon påbörjar ett förvärvsarbete, en utbildning på heltid som inte berättigar till etableringsersättning, en frånvaroperiod med föräldrapenning eller en period med sjukfrånvaro på heltid. Rätten att delta upphör om den nyanlände kan delta på grund av ett annat hinder som har anmälts till och godtagits av Arbetsförmedlingen eller om den nyanlände bedöms helt sakna förmåga att delta i insatser inom programmet. Om en nyanländ inte längre får delta i insatserna inom etableringsprogrammet ska den nyanlände skrivas ut. Arbetsförmedlingen får avvakta med utskrivning vid sådan frånvaro som kan antas vara kortvarig tills frånvaron varat . Vid sjukfrånvaro ska utskrivning ske först när frånvaron varat . Det finns möjlighet för en nyanländ som har skrivits ut från programmet att återinträda. Om den nyanlände missköter sig eller stör verksamheten, inte längre omfattas av lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare eller det i övrigt finns särskilda skäl ska Arbetsförmedlingen återkalla anvisningen till etableringsprogrammet. Under vissa förutsättningar kan den nyanlände senare få en ny anvisning till programmet. 2.2.5 Ersättning och sanktioner Den som deltar i etableringsprogrammet kan få ersättning enligt förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Deltagaren kan enligt samma förordning få en varning eller stängas av från rätten till ersättning ett visst antal dagar om han eller hon missköter sitt arbetssökande, förlänger tiden i arbetslöshet eller orsakar sin arbetslöshet. 2.2.6 Särskilt om samhällsorienteringen I lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare finns bestämmelser om kommuners ansvar för att erbjuda samhällsorientering. Lagen gäller nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun och har beviljats uppehållstillstånd enligt vissa angivna bestämmelser. Alla kommuner ska aktivt verka för att nå alla i målgruppen samt erbjuda och motivera dem att delta. Samhällsorienteringen ska påbörjas efter det att den nyanlände har folkbokförts i kommunen. Kommunens skyldighet upphör efter att den nyanlände första gången folkbokfördes i en kommun. I förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare finns närmare bestämmelser om den samhällsorientering som varje kommun ska se till att nyanlända invandrare erbjuds. Samhällsorienteringen syftar till att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Den ska ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. Målet ska vara att deltagarna utvecklar 2020/21:RFR7 2 ETABLERINGSPROGRAMMET kunskap om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna, om den enskildes rättigheter och skyldigheter i övrigt, om hur samhället är organiserat och om praktiskt vardagsliv. Förordningen innehåller också en bestämmelse där det närmare anges vilka delar samhällsorienteringen ska innehålla. Varje nyanländ ska erbjudas samhällsorientering som omfattar minst . Den ska kunna kombineras med arbete, studier och andra aktiviteter för att underlätta och påskynda etableringen i arbetslivet och normalt vara avslutad efter att den påbörjats. Den ska i möjligaste mån bedrivas på modersmålet eller ett annat språk som deltagaren behärskar väl. Vid behov ska tolk anlitas. Kommunen ska ha en plan för samhällsorienteringen där innehållet och omfattningen ska anges. Planen ska revideras när det behövs. Länsstyrelserna ska främja och stödja samarbete mellan kommuner om samhällsorienteringen och följa upp verksamheten. 2.3 Jämställdhetsperspektivet i etableringsinsatserna I studien skapar vi en mer jämställd arbetsmarknadsetablering undersökte Arbetsförmedlingen 2018 förekomsten av oförklarade könsskillnader i Arbetsförmedlingens hela förmedlingsverksamhet och insatser. Studien visade att det fanns oförklarade könsskillnader, även om de var mindre än vad som målats upp i den deskriptiva statistiken. Män fick ta del av arbetsnära insatser som arbetsmarknadsutbildningar, arbetspraktik, instegsjobb och nystartsjobb i högre utsträckning, medan kvinnor fick ta del av förberedande utbildning och extratjänster i högre utsträckning. Studien visade att män generellt fick fler besök och kallelser till möten hos arbetsförmedlare och träffade arbetsförmedlaren tidigare i arbetslöshetsperioden än kvinnor. Manliga och kvinnliga arbetssökande fick olika arbetsmarknadspolitiska bedömningar. Särskilt manliga arbetssökande inom etableringsuppdraget bedömdes i högre utsträckning vara matchningsbara och i mindre behov av en tidig insats än kvinnor. Utrikes födda män träffade i högre grad samma handläggare. I rapporten drogs slutsatsen att Arbetsförmedlingen behövde intensifiera arbetet med jämställdhetsintegrering.14 I Arbetsförmedlingens rapport i etableringsuppdraget konstaterades att flera tidigare studier hade visat på förekomsten av stora könsskillnader i utrikes föddas arbetsmarknadsetablering men också mer specifikt inom etableringsuppdraget.15 Kvinnor var underrepresenterade i hela etableringsuppdraget och tog del av färre yrkesutbildningar, valideringsinsatser och subventionerade anställningar.16 Resultaten i studien visade genomgående på stora skillnader mellan kvinnor och män när det gällde både 14Cheung (2018), Hur skapar vi en mer jämställd etablering?, Arbetsförmedlingen, working paper 2018:2, s. 3 f. 15Cheung och Rödin (2018), Progression i Etableringsuppdraget?, Arbetsförmedlingen 2018:4, s. 6 (hänvisning till (2017), m.fl. (2017). sannolikheten att nå anställning eller påbörja reguljär utbildning och att snabbt påbörja insatser. Sannolikheten att ha haft någon form av anställning eller påbörjat reguljär utbildning från det att aktiviteterna startade var lägre för kvinnor än för män –2014. Resultaten låg i linje med andra forskningsresultat17 som visat att andelen som etablerat sig på arbetsmarknaden var 10–lägre för kvinnor än för män.18 Regeringen framhöll i regleringsbrevet för Arbetsförmedlingen 2019 att det behövs ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder och att ska förstärka sitt arbete med att säkerställa att alla nyanlända i etableringsuppdraget erbjuds en god tillgång till insatser av hög kvalitet och successivt närmar sig arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt för kvinnor.19 Arbetsförmedlingen gjorde 2020 en uppföljning av myndighetens handlingsplan för att fler utrikes födda kvinnor ska vara sysselsatta i arbete eller studier20. Det framgår att myndigheten haft en intern prioritering som inneburit att utrikes födda kvinnor inom ramprogrammen21 som har varit registrerade som öppet arbetslösa i högre utsträckning skulle ta del av insatser. Den sammantagna bilden, enligt Arbetsförmedlingen, visar att prioriteringen inte lett till stora effekter i form av en ökad andel utrikes födda kvinnor i insatser. Inom många arbetsmarknadsnära insatser, exempelvis arbetsmarknadsutbildning, och flera av de subventionerade anställningarna, är andelen utrikes födda kvinnor fortsatt låg. Det noteras dock en försiktigt positiv utveckling när det gäller nystartsjobb och extratjänster (där det har gjorts en tydlig prioritering av utrikes födda kvinnor). Utifrån de resultat som redovisas i återrapporten menar att en generell slutsats kan dras, nämligen att resultaten för utrikes födda kvinnor ofta är sämre än för andra grupper. Det är dels en skillnad mellan inrikes och utrikes födda, då inrikes födda i betydligt högre utsträckning övergår till osubventionerat arbete, dels en skillnad mellan utrikes födda kvinnor och män, där männen oftare kommer vidare till ett nystartsjobb efter en insats. Arbetsförmedlingen konstaterar att för att målet att verksamheten uppnår jämställdhet behöver vissa åtgärder vidtas, däribland att genom styrning och regelbunden uppföljning av arbetssätt och processer se till att utrikes födda kvinnor får det stöd de behöver för att komma närmare arbetsmarknaden.22 17Cheung och Rödin (2018), s. 36 (hänvisning bl.a. till m.fl. (2017). 18Det huvudsakliga utfallsmåttet i studien krävde inte att personen skulle vara i arbete vid den exakta mättidpunkten, t.ex. efter att etableringsinsatserna hade startat, utan att individen skulle ha haft arbete. Definitionen av utfall skilde sig därmed från utvärderingen av m.fl. (2016, s. 8) där sysselsatt definierats som att personen enligt SCB varit sysselsatt alternativt fått kontrolluppgift från arbetsgivare det året (och (2018), s. 10). 19A2019/00875/A. 20Arbetsförmedlingen (2017), Arbetsförmedlingens återrapportering – handlingsplan för att fler utrikes födda kvinnor ska vara sysselsatta i arbete eller studier, 2017–2018. 21De största programmen vid Arbetsförmedlingen utgörs av de s.k. ramprogrammen. Hit räknas etableringsprogrammet, jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. 22Arbetsförmedlingen (2020), Utrikes födda kvinnor – Arbetsförmedlingens återrapportering , s. 29 f. 2020/21:RFR7 2 ETABLERINGSPROGRAMMET 2.4 Samverkan kring etableringsinsatserna Som framgått ovan är det Arbetsförmedlingen som har ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som syftar till att underlätta och påskynda deras etablering i arbets- och samhällslivet. Arbetsförmedlingen ska också samordna etableringsinsatserna och vara stödjande och pådrivande i förhållande till andra berörda parter. Länsstyrelserna ska främja samverkan om etableringsinsatser mellan berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) har bl.a. i uppdrag att främja samverkan mellan olika aktörer som har betydelse för nyanländas, företrädesvis nyanlända ungdomars, möjligheter att etablera sig i arbetslivet och besluta om statsbidrag för att främja överenskommelser om fördjupad samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen.23 Som en del av modellen för fördjupad samverkan om nyanlända har kommunerna och Arbetsförmedlingens utvecklat lokala jobbspår. Lokala jobbspår ska säkra att arbetsgivarnas kompetensbehov tillgodoses som de ska innebära en effektiv väg till arbete för personer långt från arbetsmarknaden. I de flesta regionerna finns en samordning och samverkan kring samhällsorienteringen genom att flera kommuner går samman och gemensamt anordnar samhällsorientering eller att man upphandlar samhällsorientering av externa anordnare.24 Av Arbetsförmedlingens årsredovisning framgår att det finns en kontinuerlig samverkan bl.a. kring den s.k. utbildningsplikten mellan kommuner och myndigheten. De flesta lokala förmedlingskontor har inrättat ett forum för strategisk samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunen där företrädare med beslutande mandat träffas för att diskutera behovet av vuxenutbildning för de som omfattas av utbildningsplikt.25 framgår det att samverkan på lokal och regional nivå är en stor utmaning för myndigheten.26 Delegationen bytte i samband därmed namn till Delegationen för unga och nyanlända till arbete. 25Arbetsförmedlingen (2021), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2020, s. 73. 3Deltagarna i etableringsprogrammet 2018– 2019 Av etableringsprogrammets ca 54 000 deltagare var kvinnor och män. Många deltagare var unga, var och var (resten var ). Deltagarna kan delas in i fyra utbildningskategorier: saknade utbildning, ca 44 hade endast förgymnasial utbildning, hade gymnasial utbildning och hade eftergymnasial utbildning. När det gäller anvisade insatser och hur dessa fördelar sig mellan kvinnor och män bekräftar statistiken i denna uppföljning de mönster som har framgått av Arbetsförmedlingens rapporter . Fler kvinnor tar del av insatser inom reguljär utbildning medan fler män tar del av arbetsmarknadsinriktade insatser såsom nystartsjobb. När det gäller resultat framgår att hade av de som hade lämnat programmet efter avslutat program fortsatt i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, hade status ”övrigt” (innefattar bl.a. öppet arbetslösa), hade en subventionerad anställning och var i reguljär utbildning. Ett förnyat datauttag visar att det fortfarande var vanligast att befinna sig i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program. Den största gruppen av de som lämnat etableringsprogrammet hade gått över till jobb- och utvecklingsgarantin (kvinnor jämfört med män). Arbetsförmedlare känner igen bilden att nyanlända kvinnor med kort utbildning kan gå igenom etableringsprogrammet utan att ha närmat sig etablering på arbetsmarknaden nämnvärt. I detta kapitel redovisas hur deltagandet ser ut bland inskrivna i programmet uppdelat på kön, ursprungsområde och utbildningsnivå. Inledningsvis redovisas deltagare från etableringsuppdraget, följt av inskrivna i programmet. I kapitlet besvaras också frågan om vilka insatser som nyinskrivna deltagare anvisats samt samtliga deltagares status efter avslutat program. För en beskrivning av uppföljningens olika populationer, se bilaga 1. 3.1 Deltagare i etableringsinsatser 3.1.1 Minskat antal deltagare i etableringsinsatser var det sammanlagda antalet nyanlända i etableringsuppdraget, dvs. med en etableringsplan, och i etableringsprogrammet 89 400. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 minskade med till 63 700 under 2019.27 Minskningen var större bland männen än kvinnorna. Arbetsförmedlingen förklarar detta med att de nya deltagarna i etableringsprogrammet oftast var anhöriginvand- rare, vilka till största delen är kvinnor.28 3.1.2 Färre unga kommunmottagna män skrivs in i etableringsprogrammet SCB-data över kommunmottagna flyktingar som skrevs in i etableringsuppdraget visar att andelen inskrivna i etableringsprogrammet minskar . Minskningen är störst bland unga män, vilket enligt SKR kan ha koppling till gymnasielagen som trädde i kraft den 1 juli 2018.29 I övrigt är minskningen för kvinnor och män på relativt likartad nivå (se diagram 1). Diagram 1 Andelen kommunmottagna flyktingar som skrivits in i etableringsuppdraget eller året efter, kvinnor och män skrivs kommunmottagna flyktingar endast in i etableringsprogrammet. 27Statistiken från Arbetsförmedlingen visar att antalet nyanlända i etableringsuppdraget ökade kraftigt för att nå kulmen med ca 76 600 deltagare, se Arbetsförmedlingen (2019), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2018, s. 34. 28Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2019, s. 41 och 87. 29E-post från SKR, . 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 2020/21:RFR7 Källa: SCB, bearbetning.