rfr · H90WRFR8 · 2022-04-12 00:00:00 — Ärenden borde enligt utskottet fortfarande normalt väckas genom proposition eller motion, och politisk enighet borde eftersträvas i de fall där initiativrätten aktualiserades. Den uttalade ambitionen om politisk enighet innebar också att utskottet avstyrkte motionsyrkanden om att det för ett utskottsinitiativ skulle räcka med stöd av en minoritet om en tredjedel av utskottets ledamöter. Frågan om utformningen av bestämmelsen om utskottsinitiativ var föremål för övervägande också . I motioner om minoritetsskydd i utskotten begärdes bl.a. att utskottens initiativrätt skulle förutsätta stöd av en kvalificerad majoritet inom utskottet (ett förslag genom utskottsinitiativ skulle enligt motionerna kräva fem sjättedels majoritet, och utskottet skulle därmed inte kunna besluta om ett förslag med utnyttjande av sin initiativrätt om en 2 GÄLLANDE RÄTT OCH FÖRARBETSUTTALANDEN sjättedel av utskottets ledamöter motsatte sig det).22 Det anfördes att utskottsmajoriteter allt oftare använde initiativrätten ”till att driva igenom politiskt kontroversiella förslag utan normalt beredningsunderlag”. anförde att utskottens initiativrätt stärker ställning och underlättar dess arbetsmöjligheter. Vidare utgick utskottet från att utskottens initiativrätt, både allmänt och i grundlagsärenden, även fortsättningsvis skulle begagnas med varsamhet och att politisk enighet skulle eftersträvas i de fall där initiativ skulle komma i fråga. Utskotten förutsattes vara restriktiva med att själva arbeta fram mer omfattande förslag utan beredning inom . 2.6.4Särskilt om finansutskottets initiativrätt och budgetrelaterade utskottsinitiativ initiativrätt och ett särskilt beredningskrav för övriga utskott För finansutskottet gäller, utöver den initiativrätt som alla utskott har inom sitt beredningsområde, enligt 9 kap. 16 § andra stycket RO som nämnts också att utskottet i ekonomisk-politiskt syfte får väcka förslag även i ett ämne som hör till ett annat utskotts beredningsområde. Bestämmelserna om finansutskottets utvidgade förslagsrätt infördes som bestämmelserna om rambeslutsmodellen, dvs. 1993/94:TK1 och förs. 1993/94:TK2, bet. 1993/94:KU18). anförde att det är naturligt att de ekonomisk-politiska frågorna tas upp till behandling i finansutskottet, oavsett om det sker med anledning av budgetpropositionen eller någon annan proposition med ekonomisk-politiskt syfte. Det borde därför klargöras att det ligger inom finansutskottets beredningsområde att förelägga förslag med ekonomisk-politiskt syfte även om det berör ett annat utskotts beredningsområde (förs. 1993/94:TK1 s. 34). Det får, anförs det, förutsättas att finansutskottet om möjligt har tagit kontakt med det utskott inom vilkets beredningsområde ärendet hör. Av 10 kap. 4 § andra stycket RO följer vidare att finansutskottet ska ges tillfälle att yttra sig innan ett utskott helt eller delvis tillstyrker ett motionsförslag eller väcker ett förslag genom utskottsinitiativ om förslaget kan innebära mer betydande framtida återverkningar på de offentliga utgifterna och inkomsterna.24 När förslaget lämnades angavs att avsikten i första hand var att se till att finansutskottet får information om sådana förslag (förs. 1993/94:TK1 s. 64). 22Se bl.a. motionerna 1994/95:K206 och 1997/98:K227 yrkande 2, båda av m.fl. (M). 23Bet.1995/96:KU6, bet. 1996/97:KU26 och bet. 1997/98:KU26. 24Ett exempel på när finansutskottet har valt att yttra sig med tillämpning av denna bestämmelse är finansutskottets yttrande till arbetsmarknadsutskottet om ändringar i arbetslöshetsförsäkringen (yttr. 2010/11:FiU5y). 2 GÄLLANDE RÄTT OCH FÖRARBETSUTTALANDEN I 9 kap. 5 § RO anges att regeringen ska lämna en proposition med förslag till statens inkomster och utgifter det kommande budgetåret (jfr 9 kap. 3 § RF). Endast om det finns synnerliga ekonomisk-politiska skäl får en proposition om statens inkomster eller utgifter för det närmaste budgetåret lämnas efter budgetpropositionen (tredje stycket). I 9 kap. 6 § RO regleras möjligheten att lämna propositioner med förslag till ändring i statens budget, s.k. ändringsbudgetar. Huvudregeln är att det får ske två gånger per budgetår och att det då ska göras i anslutning till budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.6.1). Endast om regeringen anser att det finns särskilda skäl får en proposition lämnas med förslag till ändringar i statens budget vid andra tillfällen (9 kap. 6 § andra stycket RO). I 11 kap. 18 § RO regleras rambeslutsprocessen som innebär att statens budget för det närmaste budgetåret beslutas av i två steg. Det första steget innebär att efter beredning i finansutskottet beslutar om utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och beräknar inkomsterna på statens budget. Beslutet fattas genom ett enda beslut och inom en enda omröstning. Om två eller flera partier ska kunna gå samman i en gemensam ståndpunkt måste de alltså vara eniga på alla punkter som beslutet omfattar. I det andra steget beslutas om anslagen och om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom varje utgiftsområde. Beredningen sker för varje utgiftsområde i ansvarigt utskott (jfr RO:s tilläggsbestämmelse 7.5.1 och bilaga). De ramar som beslutats i det första steget i processen är bindande vid beredningen på det sättet att de inte får överskridas. Även anslagen inom varje utgiftsområde beslutas genom en enda omröstning i utskottet. Det andra steget i budgetbehandlingen avslutas med debatter och beslut med anledning av utskottens förslag i budgetbetänkandena som behandlar de olika utgiftsområdena. Frågan om huruvida bestämmelserna om rambeslutsprocessen innebar en begränsning i rätten att väcka utskottsinitiativ i visst fall prövades . I budgetpropositionen hade det föreslagits en höjning av den nedre skiktgränsen för uttaget av statlig inkomstskatt. Efter att finansutskottet ställt sig bakom förslaget bifölls det av (fyra reservationer lämnades mot förslaget). Dagen efter beslut väcktes ett förslag till initiativ i finansutskottet om att återställa skiktgränsen, vilket senare ledde fram till ett utskottsinitiativ (bet. 2013/14:FiU16). Talmannen ansåg emellertid att yrkandet i betänkandet stred mot 11 kap. 18 § RO och vägrade att ställa proposition. Talmannen uttalade bl.a. att det inte finns något uttryckligt förbud mot den föreslagna typen av ändring av rambeslutet men att lagtextens ordalydelse med styrka talar för att avsikten varit att det inte ska vara möjligt att delvis ändra rambeslutet i efterhand på det nu föreslagna sättet. Frågan hänvisades till för avgörande. Utskottets majoritet konstaterade att det inte finns något uttryckligt förbud i mot att fattar ett beslut som innebär att inkomsterna på statens budget skulle avvika från den beräkning av inkomsterna som fastställts i det första steget. Utskottet framhöll också att det 2 GÄLLANDE RÄTT OCH FÖRARBETSUTTALANDEN för inkomstsidan, till skillnad från utgiftssidan, saknas en reglering av den fortsatta budgetprocessen efter det att beräkningen av inkomsterna fastställts. Dessutom framhölls att förslaget måste anses ligga inom ramen för syftet med rambeslutsmodellen och praxis eftersom det innebar en förstärkning av de offentliga finanserna (bet. 2013/14:KU32). beslutade senare i enlighet med förslaget till utskottsinitiativ i finansutskottets betänkande. Hanteringen av budgetrelaterade utskottsinitiativ vid sidan av den ordinarie budgetprocessen behandlades av Kommittén om en tydligare budgetprocess i betänkandet En sammanhållen budgetprocess (SOU 2017:78 s. 59 f.). Kommittén gjorde bl.a. bedömningen att ett utskott inte bör väcka förslag om att ändra besluten för närmast följande budgetår efter att har fattat beslut enligt 11 kap. 18 § RO. Kommittén föreslog vidare att utskott ska få väcka förslag om ändringar i statens budget för löpande budgetår endast om det finns särskilda skäl. Syftet med att uppställa samma krav som för regeringen (särskilda skäl) var bl.a. att säkerställa att ändringar av en beslutad budget sker i ordnade former och att principen om en fullständig och samlad budgetprocess upprätthålls. Flera ledamöter reserverade sig mot kommitténs bedömningar och förslag (s. 79 f.). Någon samsyn uppnåddes således inte i kommittén i denna fråga. För att hantera konsekvenser av covid-19-pandemin och åtgärder som vidtagits för att hindra smittspridning lämnade regeringen under riksmötena /20 och 2020/21 ett stort antal ändringsbudgetar utöver de ordinarie, s.k. extra ändringsbudgetar. har både i samband med behandlingen av sådana propositioner och i separata betänkanden beslutat om budgetrelaterade utskottsinitiativ. Det har rört sig om både tillkännagivanden och förslag till ändringar i statens budget (anslag och bemyndiganden m.m.). har i sin årliga rapport finanspolitik 2021 uttryckt oro för en utveckling med utskottsinitiativ som försvagar budgetprocess. Utöver initiativet tar rådet upp två utskottsinitiativ25 som enligt rådet utgör avsteg från principen att budgeten ska behandlas samlat, och rådet påpekar att det senare dessutom innebar en ofinansierad utgiftsökning.26 I finansutskottet hålls en öppen utfrågning med anledning av finanspolitiska rådets årliga rapport. En utfrågning hölls med anledning av rapporten 2021.27 2.6.5Något om den praktiska hanteringen av förslag till utskottsinitiativ Frågan om ett utskottsinitiativ kan väckas genom en gemensam diskussion inom utskottet eller efter ett förslag av en eller flera ledamöter. Ett förslag kan lämnas både muntligt och skriftligt. 2019/20:FiU49 och bet. 2020/21:FiU46. 26Se rapporten 2021 s. 117 f. 27Utfrågningen finns tillgänglig på webb-tv på webbplats: politiska-radets_H8C220210520ou1. 2 GÄLLANDE RÄTT OCH FÖRARBETSUTTALANDEN Skriftliga förslag ska inte diarieföras eftersom de utgör utskottsinterna hand- lingar, men det förekommer att de biläggs utskottets protokoll.28 I protokollet anges att ett förslag till initiativ har väckts i en viss fråga. Om ett skriftligt för- slag leder till att utskottet beslutar om ett initiativ ska en eventuell skrivelse med förslag enligt arki- veras i det ärende som betänkandet avser. Normalt bordläggs frågan om ett eventuellt utskottsinitiativ till ett kom- En sådan bordläggning kan ske en eller flera gånger.29 Vid dessa sammanträdestillfällen kan frågan om ett initiativ diskuteras inom utskottet, och utskottet (majoriteten) kan också besluta om utredningsåtgärder på samma sätt som vid beredningen av ärenden, exempelvis att ge kansliet i uppdrag att ta fram en kansliPM, bjuda in statsråd eller myndighetsföreträdare för informationslämning eller för att lämna synpunkter. och yttranden är endast obligatoriska i de fall utskottet avser att besluta om ett initiativ i vilket det föreslås att ska anta eller ändra en lag eller som påverkar statens budget (10 kap. 4 § RO).30 Utskottets majoritet beslutar huruvida utskottet ska ta ett initiativ eller inte. Detta protokollförs vanligen med orden att ”utskottet beslutar att inte ta något initiativ med anledning av förslaget om …” eller att ”utskottet beslutar att ta ett initiativ om …”. Den senare anteckningen förekommer normalt i samband med att utskottet justerar det betänkande i vilket initiativet behandlas. rekommer också att protokollet innehåller en anteckning om att ”utskottet be- slutar att påbörja ett beredningsarbete i syfte att ta ett utskottsinitiativ i frågan”. I dessa fall utgör frågan om ett utskottsinitiativ fortfarande inte något riksdags- ärende; initiativet existerar så att säga inte innan det betänkande i vilket det behandlas justeras av utskottet. Utskottsinitiativ tas genom ett utskottsbetänkande enligt de bestämmelser som gäller för betänkanden i allmänhet (9 kap. 16 § RO). Det kan vara ett ”eget” betänkande som bara behandlar initiativet, men det kan också vara ett betänkande som behandlar även andra frågor, t.ex. ett motionsbetänkande eller ett betänkande med anledning av en proposition eller framställning. I betänkandet anges i sammanfattningen att utskottet har tagit ett initiativ. Detta kan exempelvis formuleras ”Utskottet föreslår med stöd av sin initiativ- rätt ett tillkännagivande till regeringen om …”. förslag under sammanfattningen anges också exempelvis ”Utskottet lägger på eget initiativ fram ett förslag om ett tillkännagivande till regeringen om …”. 28Det bör dock noteras att utskottets protokoll offentliggörs i samband med justeringen och att det inklusive bilagor utgör en allmän handling. 29I redovisningen av kartläggningen framgår vid hur många tillfällen frågan om ett föreslaget initiativ normalt bereds i utskotten. 30Om utskottet finner synnerliga skäl emot det behöver inte upplysningar och yttranden inhämtas. Om utskottet inte har inhämtat upplysningar eller yttranden trots att förutsättningarna för detta är uppfyllda, ska utskottet i sitt betänkande redovisa skälen för detta. 3 Kartläggning och iakttagelser 3.1 Resultatet av kartläggningen Av den genomförda kartläggningen över de utskottsinitiativ som har föreslagits och beslutats , när möjligheten infördes för utskotten att väcka förslag i frågor inom det egna beredningsområdet, framgår att en utveckling har ägt rum när det gäller utskottens utnyttjande av initiativrätten, och att detta i många avseenden särskilt gäller under den innevarande valperioden. I detta avsnitt redovisas några av de iakttagelser som kan göras med anledning av kartläggningen. Iakttagelserna kan sammanfattas på följande sätt: –Antalet föreslagna och beslutade utskottsinitiativ har ökat. –Fler utskottsinitiativ beslutas av oeniga utskott. –Föreslagna och beslutade utskottsinitiativ förekommer oftare i vissa utskott. –I de flesta utskottsinitiativ föreslås ett tillkännagivande till regeringen. –De flesta utskottsinitiativ beslutas i egna betänkanden. –Antalet beredningstillfällen med anledning av förslag om utskottsinitiativ har ökat och även förslag som inte vinner majoritet föranleder beredningsåtgärder. –De flesta utskottsinitiativ föreslås av ledamöter från enstaka partigrupper som inte utgör regeringspartier, men dessa förslag får ofta inte stöd av utskottet. –Många av utskottsinitiativen under de två senaste riksmötena har haft en uttrycklig koppling till coronapandemin. I det följande utvecklas dessa iakttagelser. I samtliga fall gäller att uppgifterna om utskottsinitiativ har framgått av utskottens protokoll eller betänkanden och att det där har angetts att det är fråga om att utskottet ska utnyttja sin initiativrätt för att väcka ett förslag hos , eller att det annars har framstått som uppenbart att det rört sig om ett sådant initiativ. Med antalet föreslagna initiativ avses de gånger det framgår av utskottens protokoll att en fråga väckts inom ett utskott om att utskottet genom utnyttjande av sin initiativrätt ska väcka ett förslag hos . Ett sådant förslag kan väckas gemensamt inom utskottet utan att någon viss ledamot anges som förslagsställare eller av ledamöter från en eller flera partigrupper. Med beslutade initiativ avses att ett utskott har beslutat att med utnyttjande av sin initiativrätt lämna ett förslag till riksdagsbeslut till kammaren. Ett sådant beslut tas genom justering av det betänkande där riksdagsbeslutet föreslås. I samtliga fall utom i figur 19 och 20 gäller uppgifterna riksmöten –2020/21. För perioden –2003/04 har en genomgång gjorts av protokollen från samtliga utskott vart tredje . 3 KARTLÄGGNING OCH IAKTTAGELSER perioden /05–2020/21 har en genomgång gjorts av utskottens protokoll, betänkanden och register för samtliga riksmöten med hjälp av sökningar på I figur 19 och 20 avser uppgifterna riksmötena /20 och 2020/21. Några av de utskottsinitiativ som föreslogs under /21 hade inte avgjorts av respektive utskott vid slut. mer därmed i denna kartläggning i underlaget för föreslagna utskottsinitiativ men inte i underlaget för beslutade/ej beslutade initiativ, dvs. utskott har tagit slutlig ställning till ett förslag och då beslutat att antingen ut- nyttja sin initiativrätt eller att inte göra det. Detta innebär att det totala antalet observationer skiljer sig åt mellan figurerna beroende på om redovisningen avser föreslagna eller beslutade/ej beslutade utskottsinitiativ. figur anges det totala antalet observationer (N) som redovisningen avser. För fler uppgifter om metodfrågor vid kartläggningen, se bilagan till denna Antalet föreslagna och beslutade utskottsinitiativ har ökat Av figur 1 och 2 framgår att antalet föreslagna och beslutade utskottsinitiativ har ökat markant under de två senaste riksmötena. Under de två senaste riksmötena väcktes förslag om utskottsinitiativ sammanlagt 64 respektive 141 gånger, från att det många tidigare riksmöten inte har förekommit alls eller endast med en handfull initiativ per . Under hela den kartlagda perioden, fram till , har antalet föreslagna utskottsinitiativ sällan överstigit 20 per . Under de senaste riksmötena har det också blivit vanligare att förslag har väckts om att ett utskott ska ta ett initiativ utan att detta förslag sedan vunnit majoritet i utskottet. Av figur 2 framgår nämligen att av de föreslagna initiativen har andelen som lett till att utskottet beslutat om ett initiativ minskat; av de förslag som tidigare väcktes i utskotten ledde ofta ungefär hälften, många riksmöten också fler, till att utskottet beslutade om ett utskottsinitiativ. Av kartläggningen framgår att andelen förslag som inte har lett till ett utskottsinitiativ har ökat kraftigt under de två senaste riksmötena. 3 KARTLÄGGNING OCH IAKTTAGELSER Figur 1 Antal föreslagna utskottsinitiativ Kommentar: Figuren visar antalet föreslagna utskottsinitiativ per undersökt –2020/21 (N=468). Föreslagna utskottsinitiativ innebär att ett förslag till utskottsinitiativ enligt utskottets protokoll har väckts i ett utskott. Hur många av dessa som har lett till att utskottet har fattat beslut om att väcka ett utskottsinitiativ framgår av figur 2. Figur 2 Föreslagna utskottsinitiativ fördelade på Beslutade och Ej beslutade Kommentar: Figuren visar antalet föreslagna utskottsinitiativ per undersökt –2020/21 fördelat på om utskottet beslutade att ta initiativ med anledning av ett förslag (Beslutade) eller inte (Ej beslutade). Utskottsinitiativ som föreslogs under /21 men där frågan inte var avgjord vid slut framgår inte (N=454). 3 KARTLÄGGNING OCH IAKTTAGELSER Fler utskottsinitiativ har beslutats av oeniga utskott Med några undantag har majoriteten av de beslutade utskottsinitiativen varje varit enhälliga (figur 3). Under flera riksmöten förekom bara enhälliga beslut eller endast ett fåtal beslut som inte var enhälliga. Under några riksmöten fanns lika många beslut som var enhälliga som beslut som inte var det. Härutöver överstiger ofta antalet enhälliga beslut antalet icke enhälliga med ganska stor marginal. Ännu under de senaste fem riksmötena överstiger antalet enhälliga beslut om utskottsinitiativ antalet beslut med reservationer med relativt god marginal –med undantag för det senaste : under /21 är inte bara antalet beslutade initiativ väldigt mycket högre än tidigare, andelen beslut av icke eniga utskott är här väsentligen högre (av 48 initiativ beslutades 26 enhälligt och 22 med reservationer). Figur 3 Beslutade utskottsinitiativ (Enhälliga eller Med reservation) Kommentar: Figuren visar antalet beslutade utskottsinitiativ per undersökt – 2020/21 fördelade på om beslutet var enhälligt eller om det fanns reservationer i utskottets betänkande (N=210). Föreslagna och beslutade utskottsinitiativ förekommer oftare i vissa utskott Av figur 4–6 framgår fördelningen av föreslagna utskottsinitiativ på de olika utskotten och i vilken utsträckning ett förslag har lett till att utskottet har beslutat om ett initiativ respektive om ett sådant beslut varit enhälligt eller inte.31 31Under perioden –2006 ersattes civilutskottet av bostadsutskottet. 2006 bildades civilutskottet på nytt genom en sammanslagning av bostadsutskottet och lagutskottet. Dessa utskott presenteras i denna kartläggning tillsammans som civilutskottet. bildades inför /76 från det dåvarande inrikesutskottet, och dessa utskott presenteras här tillsammans som arbetsmarknadsutskottet. 3 KARTLÄGGNING OCH IAKTTAGELSER De utskott där det väcks flest förslag om utskottsinitiativ är socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, finansutskottet och , medan det i utrikesutskottet, kulturutskottet och försvarsutskottet har väckts minst antal sådana förslag (figur 4). I de flesta utskott vinner en stor del av förslagen om utskottsinitiativ inte stöd av utskottets majoritet (figur 5), och en relativt stor andel av de utskottsinitiativ som har beslutats har beslutats av oeniga utskott (figur 6). I några utskott överstiger antalet icke beslutade utskottsinitiativ antalet beslutade med stor marginal. Denna bild gäller dock inte för . Av de förslag som väckts i detta utskott har de allra flesta (38 av 47) resulterat i ett beslut om initiativ (figur 5). Av dessa var 35 dessutom enhälliga (figur 6). Även i detta sammanhang finns det anledning att nämna särskilda roll i frågor som rör och dess organ, som innebär att många av de beslut utskottet har föreslagit med utnyttjande av sin initiativrätt inte har kunnat initieras på något annat sätt (se avsnitt 2.1.4 ovan). Figur 4 Föreslagna utskottsinitiativ per utskott AU CU FiU FöU JuU KrU KU MJU NU SfU SkU SoU TU UbU UU Kommentar: Figuren visar det totala antalet föreslagna utskottsinitiativ under de undersökta riksmötena –2020/21 fördelade per utskott (N=468). 3 KARTLÄGGNING OCH IAKTTAGELSER Figur 5 Föreslagna utskottsinitiativ i utskotten (och Ej beslutade) AU CU FiU FöU JuU KrU KU MJU NU SfU SkU SoU TU UbU UU Kommentar: Figuren visar det totala antalet utskottsinitiativ under de undersökta riksmötena – 2020/21 fördelat på om utskottet beslutade att ta ett initiativ med anledning av ett förslag (Beslutade) eller inte (Ej beslutade) (N=454). Figur 6 Beslutade utskottsinitiativ i utskotten (eller Med reservation) AU CU FiU FöU JuU KU MJU NU SfU SkU SoU TU UbU UU Kommentar: Figuren visar det totala antalet utskottsinitiativ under de undersökta riksmötena –2020/21 fördelat på om utskottets beslut var enhälligt eller om det fanns reservationer i utskottets betänkande (N=210). I de flesta utskottsinitiativ föreslås ett tillkännagivande till regeringen I kartläggningen har också studerats närmare vilken typ av riksdagsförslag som föreslås i utskottsinitiativen (figur 7 och 8). Två kategorier av ärenden redovisas i särskilda staplar: ärenden som rör och dess myndigheter (Riksdagsfrågor) samt budgetärenden (Budget). Vi ser här i vilken utsträckning utskotten med utnyttjande av sin initiativrätt har föreslagit att kammaren 3 KARTLÄGGNING OCH IAKTTAGELSER ska besluta om exempelvis ett tillkännagivande till regeringen, en rättelse i lag eller ett bemyndigande eller ändrat anslag i samband med ett budgetbeslut. Det är vanligast att utskottsinitiativet innebär ett förslag om ett tillkännagivande till regeringen. Näst vanligast är förslag som innebär en rättelse av en lag eller ett annat lagförslag som beslutas enhälligt. Förslag som innebär rättelser avser ofta ärenden där ett utskott har uppmärksammat någon felaktighet i en lag, såsom exempelvis en hänvisning till en paragraf som till följd av ett förbiseende i ett tidigare lagstiftningsärende har blivit fel. Till kategorin andra enhälliga lagförslag räknas begränsade lagförslag, ofta framtagna efter önskemål från och i samråd med . Hit räknas även förslag som endast innebär en ändring av ett tidigare beslutat ikraftträdandedatum. Med övriga lagförslag avses förslag till lagändringar som inte går att hänföra till någon av de andra kategorierna. Det rör sig således om ändringar i lag som föreslås av ett oenigt utskott och som inte omfattas av kategorierna Riksdagsfrågor eller Budget. En särskild ställning intar vad som i figur 7 kallas Riksdagsfrågor. Med detta avses initiativ till lagstiftning eller tillkännagivanden till riksdagsstyrelsen, i praktiken från , i frågor som rör eller dess organ.