rfr · H90WRFR12 · 2022-05-20 00:00:00 — Det är en stor anledning till att vi har ett så starkt pensionssystem som vi har . Vi har en annan uppgift också, och det är att se till att pensionerna kan betalas ut till fullo även när pensionsavgifterna in till systemet inte riktigt Det har vi gjort under . Siffran 233 är det ackumulerade belopp i miljarder kronor som AP-fonderna tillsammans har betalat in till sy- stemet för inkomstpension för att säkerställa att pensionerna betalas ut över UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Efter denna lilla ingress om hur vi har uppfyllt vårt övergripande uppdrag i pensionssystemet kommer jag nu in på frågan om hållbarhet i Fjärde AP- fonden. Som också sa har buffertfonderna i inkomstpensionssystemet bland de mest långsiktiga investeringsuppdrag man kan hitta på kapitalmarknaden. Den längsta formella investeringshorisont som vi jobbar med på är . Med en så lång investeringshorisont blir det naturligt men också nödvändigt att integrera hållbarhet i investeringsarbetet, för hållbarhet innebär långsiktiga investeringsrisker i en investeringsportfölj. Detta är också någonting som lagstiftningen säger till oss att göra. Vi har gjort det , men det uppdaterades och preciserades ytterligare. Det här innebär förstås att AP-fonderna generellt inklusive har en väldigt lång tradition inom hållbarhet och integrering av hållbarhet. Den bilden jag visar nu är lite av en ögontestare, i likhet med en bild som hade. Tanken är inte att ni ska försöka läsa allt som står i respektive ruta. Lyssna på mig i stället, för jag har några huvudbudskap att komma med! Ett av dessa gäller den långa historien. AP-fonderna inklusive Fjärde AP- fonden har varit pionjärer på många områden. Jag kan utan att rodna säga att vivarit internationella föredömen när det gäller hållbarhetsfrågor. Bilden sträcker sig ända . Det beror på att fanns redan före pensionsreformen. Ägarstyrning har varit en väldigt viktig fråga för oss från starten av . Ett annat huvudbudskap i bilden är att arbetet med hållbarhet har breddats och utvecklats betydligt . har väldigt mycket kraft lagts och nya saker implementerats i portföljen. Det ljusblå på bilden är sådant som vi gör för att hantera klimatrisker i portföljen. För lite kom vi på till insikt om att klimatrisker utgör stora icke prissatta systemrisker för en långsiktig investerare. Vi började då aktivt fundera på hur vi ska hantera det i vår investeringsportfölj. Det ledde till att vår första lågkoldioxidstrategi infördes . Det är någonting som vi har utvecklat betydligt och implementerar och integrerar i hela vår globala aktieportfölj. I början var vi en av de första investerarna på marknaden för gröna obligationer tillsammans med våra kusinfonder. Vi har tillsammans också varit med och utvecklat den marknaden . Den utgör nu en stor del av den internationella obligationsmarknaden. Sedan har det ena följt på det andra. integrerar vi hållbarhet i allt vi gör och i alla våra investeringsprocesser. Det här har också gett resultat i vår portfölj. Ett viktigt sådant exempel är hur vårt koldioxidavtryck har utvecklats över tiden. Den bild jag visar nu är också lite komplex och har en mängd olika linjer. Här börjar tidsaxeln vid 2010. Det är det år då vi började mäta CO2- avtrycket i . Sedan har ni en gul linje och en röd linje. De linjerna är implikationerna för koldioxidutsläpp och minskningen i koldioxidutsläpp med utgångspunkt i 1,5-gradersmålet, som är den gula linjen, och UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN 2-gradersmålet, som är den röda linjen. Linjen högst upp visar hur utsläppen har utvecklats globalt i verkligheten. Den mörkblå linjen längst ned är CO2-avtrycket från . Vad vi kan se där är att vi sedan vi började mäta CO2-avtrycket från våra investeringar har minskat det och under bara . Vi har också sagt att vi ska reducera våra utsläpp ytterligare med års nivå till 2030 samt vara nettonoll 2040. Det visas av de två prickar ni ser till höger längst ned. Vi ligger långt nedanför den trajektoria som kommer av 1,5-gradersmålet. Det arbete vi har gjort har alltså gett resultat på många områden, inte minst vad gäller koldioxid. Hur integrerar vi då hållbarhet i vår förvaltning? På ett övergripande och schematiskt sätt kan man säga att vi har fem huvudstrategier för att integrera hållbarhet. Längst ned har ni transparens. Det handlar om att mäta och rapportera kring hur vi arbetar med hållbarhet i . Men vi driver också på väldigt hårt för att de bolag vi investerar i och alla de investeringar vigör ska vara transparenta med hur de jobbar med hållbarhet och hur deras hållbarhetsarbete utvecklas. Data är, som jag tror att ni alla vet, en utmaning vad gäller hållbarhet. Vi driver på väldigt hårt för att transparensen vad gäller data ska öka hos alla de bolag vi investerar i. Nivån ovanför handlar om att integrera hållbarhet i alla våra investeringsprocesser. Som nämnts tidigare är vi stora investerare. Vi investerar över hela världen i alla tillgångsklasser. Det innebär också att vi har en mängd olika processer och metodiker för att investera. Hur vi integrerar hållbarhet skiljer sig åt beroende på vad vi investerar i. Men alla våra investeringsprocesser integrerar hållbarhet på ett väldigt seriöst sätt. Den tredje nivån är påverkan som ägare. Som ni såg på en bild tidigare har vijobbat aktivt med ägarstyrning ända . Vi har som ett stort fokusområde att vara en hållbar långsiktig ägare i alla de bolag vi investerar i. Men det är inte bara i bolagsdialogerna vi tar ansvar som ägare eller jobbar med påverkan. Det gör vi i en mängd olika andra sammanhang också, såsom i samarbeten mellan institutionella investerare och i sammanhang som det här. Vi deltar på konferenser och i andra typer av dialoger kring hållbarhetsfrågor. Vi försöker göra det vi kan och föra fram vår syn på hållbarhetsomställningen. Den fjärde nivån är att hantera och kontrollera systematiska hållbarhetsrisker i portföljen. Det finns en del breda hållbarhetsrisker som vi vill hantera på portföljnivå och inte lägger ut i de enskilda investeringsprocesserna. Ett sådant område är koldioxid, som jag har nämnt . Ett bra exempel på hur vihanterar det i hela portföljen är våra lågkoldioxidstrategier. Den femte och översta nivån är någonting som vi har jobbat väldigt intensivt med , nämligen att öka andelen investeringar i vår portfölj som är klart kopplade till starka hållbarhetstrender. De ska uppfylla två krav. Det ena är att de ska hjälpa till att driva på utvecklingen i den trend som de syftar till. Det andra är att de ska generera god avkastning till . De ska helt enkelt gynnas av den hållbarhetsomställning som vi ser. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag har några exempel på den bild jag nu visar. Jag börjar längst till höger – egentligen där jag avslutade vid förra bilden. Det handlar om våra tematiska hållbarhetsinvesteringar. Som jag sa är det någonting som vi har jobbat intensivt med . Vi började med vår första riktigt seriösa satsning på att identifiera hållbarhetstrender och göra djupdykningar i hållbarhetstrender för att förstå hur de påverkar ekonomi, industrisektorer, bolag och värdekedjor. Sedan har vi haft det i vår investeringsorganisation men också förstås för att göra dedikerade investeringar, som jag nämnde. Bara gjorde vi nyinvesteringar på 14 miljarder i form av tematiska hållbarhetsinvesteringar. Detta har med tiden blivit en betydande del av vår portfölj. Vi gör sådana investeringar i alla våra tillgångsslag. Det innebär för det första investeringar i energiomställning. Där finns saker som energitransmission, energilagring, elektrifiering av transportindustrin, laddningsinfrastruktur med mera. Det är en mängd olika saker som finns där. För det andra handlar det om resurseffektivitet, och då talar vi om saker som effektivt utnyttjande av vatten, hållbart jordbruk, hållbar matproduktion och avfallshantering. För det tredje är det fråga om förnybart – vindkraft, solceller etcetera. För det fjärde har vi en hel del som görs på den sociala sidan, till exempel gällande social infrastruktur och medtech- och life science-sektorn. Min talartid är slut, men jag rekommenderar finansutskottets medlemmar att ställa frågor till mig på frågestunden om de andra två exempel som syns på bilden, så ska jag villigt berätta om dem. Ordföranden: Då ska vi gå över till roll i fonderna. , Andra AP-fonden: Jag ska ge en kort inledning. kommer att berätta mer om verksamhet, men först vill jag säga några ord generellt. är ett samarbete mellan AP1, AP2, AP3 och AP4 som startade för hela . Verksamheten har gradvis utökats till både innehåll och volym. Initialt var avsikten med att inrätta att vi tillsammans skulle bedriva reaktiva dialoger med bolag som bryter mot konventioner som som stat står bakom. Det är också vårt ramverk. hade vi tio sådana dialoger. har, som ni ser på bilden, verksamheten utökats betydligt till att även omfatta proaktiva projekt i vissa branscher. Som ni kan se hade vi hela 85 aktiva dialoger och proaktiva projekt, så vi kan konstatera att verksamheten har utvecklats betydligt . Med det sagt beslöt vi i AP1–AP4 att vi skulle genomföra en översyn av verksamheten. Vi har ju ägnat en stor del av den här dagen åt att diskutera hur mycket som har hänt inom hållbarhetsområdet. Det har gått inrättades. Det är ju inte bara hos oss fyra AP-fonder som det har hänt mycket, utan även i samhället i övrigt. Därför tyckte vi att det var väldigt viktigt att göra ett ordentligt omtag av den här verksamheten och titta på hur vi vill att ska arbeta framöver och hur vi kan arbeta på bästa UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN möjliga sätt i den omgivning som vi har . Det här är ett arbete som pågår just , och vi tänker oss och räknar med att det ska vara klart Med det tänkte jag lämna över till , som ska be- rätta vad som händer lite mer praktiskt. , Tredje AP-fonden: Jag är här i egenskap av ledamot i Jag tackar utskottet för att jag fick komma hit och berätta om Etik- ledstjärna är att göra skillnad. Vi vill påverka bolag världen över att ta hänsyn till etik och miljö. Vi vill alltså driva bolagen i viktiga hållbar- hetsfrågor som har stor betydelse för människor, samhällen och värdeskapande Påverkansarbetet sker genom dialoger med noterade bolag i fonder- Det är främst utländska bolag som vi jobbar med. fördelar med att samarbeta. Samarbete innebär ökad möjlighet att nå framgång och är tids-, resurs- och kostnadseffektivt. Det ger givetvis också en enklare kommunikation om en representant talar för flera fonder i just dessa frågor. Vi har ett ramverk. Det ramverket skiljer sig inte speciellt mycket från det ramverk som AP-fonderna följer. Det handlar om AP-fondslagen, riktlinjer för multinationella företag, ett antal policydokument från FN samt de internationella konventioner som har ratificerat, det vill säga som ni riksdagsledamöter har skrivit under på. Vi anser att de internationella konven- tionerna är väldigt bra. De rör mänskliga rättigheter, miljö och inhumana va- De utgör en väldigt bra ledstång att hålla i sig i när man bedriver påver- Det blir mindre känslostyrt och mer faktabaserat. Vi brukar dela upp den här processen i en reaktiv och en förebyggande Arbetet i den reaktiva processen syftar till att få bolaget att hantera och åtgärda olyckor och incidenter när dessa inträffar och förhoppningsvis minska risken för att sådana sker igen. Det här gör vi genom en screening- tar vi hjälp av en leverantör. Vi har ett konsultstöd, Sustainalytics, som screenar vår portfölj. Vi går igenom ungefär 3 200 bolag för att bekräfta om det finns kränkningar eller risk för kränkningar i vissa bolag. Senaste screeningen visade att det var 112 bolag som hade bekräftad kränkning eller stor risk för kränkning. Men det var ändå drygt 3 000 bolag där man inte kunde påvisa någon kränkning. Vi går sedan vidare med en påverkansdialog med de bolag där vi konstate- rat att det finns risk för kränkningar. förde vi 85 sådana dialoger. Merparten av de dialogerna, sex av tio, rör mänskliga rättigheter. rör miljö och affärsetik. Även om vi tycker att de här dialogerna är ett väldigt bra verktyg är det ändå så att man ibland inte når ända fram. Då kan det hända att man måste rekommendera exkludering av bolag. Exkludering är ett miss- Det ska man inte sticka under stol med. Dels har man inte nått fram i sitt påverkansarbete, dels är det inte säkert att kränkningen upphör bara för att man säljer av innehavet – man lämnar över problemet till någon annan. Listan med exkluderade bolag är inte särskilt lång. Det är 16 bolag på den UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det är inte som exkluderar bolag, utan vi lämnar rekommendationer till fonderna, som själva fattar beslut om exkludering. har det blivit allt fler viktiga proaktiva projekt. Den här processen börjar alltid med en omvärldsanalys, där vi försöker identifiera riskområden inom klimat, miljö, mänskliga rättigheter och affärsetik. Vi försöker identifiera områden där vi kan göra skillnad. Det finns många områden där man kan jobba, men det finns ingen anledning att arbeta med områden där man känner att man inte kan påverka. Det är väldigt viktigt. Sedan försöker vi givetvis också identifiera fokusområden utifrån hållbarhetsfrågans art, men även utifrån den finansiella exponering som fonderna har mot riskområdet, vilket är väldigt viktigt. Det sker både direkt via innehav och indirekt via leverantörskedjan. har vi åtta proaktiva projekt. Jag vill ge en kort inblick i några av dessa. Det första projektet avser säkerhet i gruvors avfallsdammar. Det gäller den typ av bassänger som finns till höger på den bild ni ser. Det finns 18 000 sådana gruvavfallsdammar i världen, varav 3 500 aktiva. De har ofta en väldigt begränsad publik information beträffande säkerhetsstatusen. De åldras, och olycksfrekvensen är väldigt hög om de inte underhålls. Konsekvenserna när en sådan damm brister är katastrofala såväl för miljö, växtliv och djurliv som för människor och bolags verksamhet. har vi sett väldigt många allvarliga olyckor, inte minst i och 2019. Vid det senare tillfället, olyckan i Brumadinho, omkom 270 människor. Efter de här stora olyckorna startade vi ett väldigt framgångsrikt projekt tillsammans med Church of . Vi har startat en databas med 2 000 dammar, etablerat en global standard och startat oberoende institut. Noterbart är att även svenska bolag påverkas av det här. noterade vi att investerar i den här typen av säkra dammar i Aitik och . Det är väldigt viktigt, så att det inte sker samma typer av händelser som i . Techindustrin är väldigt utbredd, och informationsteknik når en allt större del av samhället. De här plattformsbolagen verkar inom sociala medier, och de måste stärka arbetet kring mänskliga rättigheter. Här är det viktigt att man balanserar tillväxt och engagemang med plattformars risker för skadliga effekter för människor. Det är en fråga som adresserar i sina dialoger. Det finns också en massa andra frågor som vi adresserar i den här typen av dialoger. Men det viktiga är att vi har fått till dialog med de riktigt stora teknikbolagen, som – det är Facebook – , Amazon, Alphabet – som har verktyget Google – Twitter och Microsoft. Vi har tillsammans med utformat ett förväntansdokument där vi ställer krav på de här bolagen. De här dialogerna börjar nu ge resultat. Exempelvis har kommit fram med en ny policy för mänskliga rättigheter. Samtliga bolag har anställt personal som förstår och är intresserad av de här frågorna. Det sista som jag skulle vilja visa gäller omställning i utsläppstunga branscher. Det här är ett projekt som drivs av on Climate Change, IIGCC, och Climate Action 100+. Här tar man fram planer för UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN omställning till ett lågfossilt samhälle för att investeringar ska stötta inom och mellan olika branscher. Vi fokuserar på de stora utsläppsintensiva sektorerna och jobbar totalt sett med 167 bolag. tog man fram förväntansdoku- ment för flygbranschen, livsmedelssektorn, stålindustrin och energisektorn. år har vi tänkt jobba med gruvsektorn och transportsektorn. Jag kan också nämna att det finns svenska bolag i det här projektet. med Hybrit är ett sådant exempel. Stålbranschen står ju för av ut- släppen av växthusgaser i världen. står i för om man räknar bort flygindustrin. Om man genom ny teknik lyckas få bort masugnarna i och skulle det självklart vara väldigt bra för klimatet. finns givetvis utmaningar med råvaruförsörjning, energiförsörjning och till- ståndsprövning, men det är frågor som jag med varm hand lämnar över till Avslutningsvis vill jag ge er ett lästips: en alldeles färsk årsrapport från Där finns det väldigt mycket detaljinformation om alla de dialoger som vi genomför. Ordföranden: talare ska svara på vad forskningen säger om dialog , i : Jag är forskare på ett center vid som heter Misum, Jag har sysslat med den här typen av frågor och har kunnat följa AP-fonderna nästan från start vad gäller hållbarhetsfrågor. Avinvesteringar är en stor fråga. Är det bättre att äga ”dåliga” bolag och försöka påverka dem, eller är det bättre att sälja av sina aktier? många som undrar och många som har åsikter om. Det här är en rörelse som också finns mycket i universitetsvärlden. sålt av sina aktier i fossilt. Många av mina exempel kommer att handla om klimatet, men de kan också röra andra frågor. Vad gäller AP-fonderna har många sålt av fossilt. Alla tycker inte att det här är bra. Ett av många exempel är att har sagt: Fossil fuel divest- ment has zero climate impact. Bilden jag visar exemplifierar tre väldigt olika ingångar till varför man skulle eller inte skulle avinvestera. Jag tycker att det är bra att ha med sig detta. och studenter vill inte ha fossilt. Det känns inte bra att utbildningen och framtiden ska finansieras av någonting som egentligen är dåligt för framtiden. Det är inte i linje med värderingarna. vill ha en ”impact”. Han tycker att det här inte är bra för världen. Man borde investera i grön teknik eller någonting sådant. från Första AP-fonden står det en del om ”climate-related financial risks”. Detta skulle kunna sammanfattas med att man kan ha olika motiv till att man investerar hållbart och gör vissa val. Jag tycker att det är bra att ha med sig detta när man försöker förstå vad som är mest effektivt, för det beror lite på vilken ingång man har. Man kan ha allt det här , och det tror jag UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN säkert att AP-fonderna har också. Gör vi det här för att vi tror att det är bättre för den finansiella avkastningen? Är det för att vi har vissa värderingar? Är det för att vissa saker är rätt och andra fel? Är det för att vi vill bidra till en hållbar utveckling? Det kan vi ha med oss när vi går framåt. ska jag först prata lite om avinvesteringar. Sedan kommer jag att gå in på påverkan ur ett forskningsperspektiv. Jag tror att många använder den här tankemodellen när de funderar kring varför man skulle avinvestera – divestment på engelska: Vi säljer av våra aktier. Det blir jobbigt för bolagen. Då tänker bolagen att de måste ändra sig. Tyvärr funkar det inte riktigt så. Jag tror att många utanför finansmarknaden, miljörörelsen inkluderad, har resonerat lite så. Men eftersom aktiemarknaden är en andrahandsmarknad byter aktierna i princip bara händer. Om jag säljer mina aktier i till någon av er har det inte förändrat någonting för bolaget. Det här är väldigt grundläggande. Ändå är detta en tankemodell som hänger kvar. Däremot kan vi undra vad som händer om vi är jättemånga som säljer. Då kanske det påverkar. Men oftast kommer aktien upp i ett jämviktsläge ändå; det finns tillräckligt många neutrala investerare som inte bekymrar sig om den här frågan, om bolagets intjäningsförmåga är densamma. Det finns två intressanta studier som jag vill nämna och som har tittat på vad som händer när investerare berättar att de kommer att sälja. Det är ju det som är grejen: Man berättar att man ska sälja. Det kan påverka marknaden. När man sedan väl säljer av försöker man kanske göra det lite kontrollerat. En studie tittade på avinvesteringar från elva bolag inom olja och gas och tolv kolbolag –2018. Det visade sig att meddelandena om att man skulle avinvestera inte hade någon betydande effekt på aktiepriset på de här bolagen och framför allt ingen ihållande effekt. En annan studie tittade på 24 olika ”divestment announcements” –2015. Man tittade på de 200 största bolagen inom olja, gas och kol. Vad hände med deras aktier när ”divestment announcements” kom? Man kan se en liten blipp dagen när det här annonserades, ”on the event day”. Men detta håller inte i sig. Som längst höll det i sig om det skedde strax efter Climate 2014. Då kunde det vara en effekt som höll i sig . Men det var det hela. Det har gjorts sådana studier även i andra sammanhang, till exempel när man har bojkottat bolag som varit inblandade i i . Då har det handlat om mänskliga rättigheter. Även där har det visat sig att bojkotter och avinvesteringar inte haft någon signifikant påverkan på aktiepriset. Att bojkotta aktier på det viset och försöka gå via den mekanismen fungerar inte på en andrahandsmarknad. Det skulle kunna fungera mycket bättre på kreditmarknaden, som är mycket mer av en primärmarknad. Om jag inte köper era obligationer kanske ingen annan heller gör det. Det blir svårare att få tag i kapital. Det är en diskussion som det hörs väldigt lite om i den allmänna debatten. Det forskas inte heller om detta. Det är en lite glömd men nog så viktig aspekt av det här. Räntemarknaden är nämligen större än aktiemarknaden. Vi skulle behöva mer fokus på detta. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det betyder inte att det är meningslöst att avinvestera. Det är bara inte så här det fungerar. Däremot är det så att avinvesteringar kan sända viktiga sig- naler om att det här är verksamhet som inte är önskvärd. Det kan bidra till att stigmatisera fossilindustrin och påverka normer. Man kan se avinvesterings- rörelsen, om vi kan kalla den för det, som en del av klimatrörelsen. ganska tunt med forskning på det här området, för det är ganska svårt att göra en empirisk studie av normförändringar och så vidare och koppla det direkt tillbaka till detta. Det finns ändå forskare som resonerar kring att divestment- rörelsen har bidragit till att göra idéer kring koldioxidskatt, koldioxidbudget och liknande mer accepterade. Den här normförskjutningen är naturligtvis inte Denna typ av aktivitet kan möjligtvis göra det lättare att fatta vissa politiska beslut eftersom den skapar opinion och så vidare. Låt oss prata lite om påverkan. Om man stannar kvar som ägare och försö- ker påverka vet vi från forskningen ganska väl vad som funkar och inte när man väl är inne i strategin. Till exempel har det i ett flertal studier visat sig att det inte är avgörande att man har en stor ägarandel i det bolag som man vill Det är annars en kritik som ibland har kommit mot bland annat AP- fonderna: Ni är så små ägare, och vem lyssnar på er? Men det som spelar roll är att man kan bygga legitimitet, och det gör man genom att ha ett bra affärscase, alltså att man kan visa att det också ligger i bolagets intresse att göra en viss förändring. Det handlar om en vilja att förstå bolaget och dess komplexitet, att man är en bra samtalspartner och att man kan visa på vad andra peers gör runt omkring. Att man är stor på marknaden och välkänd och har ett gott renommé är en annan sak som spelar roll. En annan viktig sak är att man bildar koalitioner ihop med andra. inte kritiskt – man kan ha framgång i en dialog utan att vara i en koalition – men det hjälper väldigt mycket. Det är ju någonting som vi ser väldigt mycket mer av bara , att institutionella investerare krokar arm med Vi har hört Climate Action 100+ nämnas här som ett exempel på det. Om man kan flytta berg eller inte beror lite på vad man ber Där finns också forskning som visar att ju mer kostsam förändringen är för bolagen, desto mindre sannolikt är det att den drivs igenom.