eunbil · H90N4E1F9C · 2022-01-01 00:00:00 — Rådets möte (Konkurrenskraft: inre marknaden och industri) (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Direktivet om ändring av direktiv /34/EU, direktiv /109/EG, direktiv /43/EG och förordning (EU) nr 537/2014 vad gäller företagens hållbarhetsrapportering Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Beslut om allmän inriktning. Förslagets innehåll: Förslaget till direktiv om företagens hållbarhetsrapportering syftar till att åtgärda de problem som identifierats med det nuvarande direktivet. Det handlar till exempel om att företagen har haft svårt att veta vilka uppgifter som ska lämnas, att användarna av informationen inte får de uppgifter de behöver och att informationen inte alltid ses som tillförlitlig. Förslaget innefattar bland annat krav på att alla stora företag, stora koncerner och små och medelstora företag som är noterade på reglerade marknader ska upprätta hållbarhetsrapporter i enlighet med nya EU-standarder för hållbarhetsrapportering som kommissionen ska anta genom delegerade akter. Rapporterna ska granskas av revisor eller annan tredje part. Frågor som särskilt har diskuterats i rådet är tiden för nationellt införlivande och ikraftträdande, omfattningen av rapporteringskraven för olika kategorier av företag, rapportering om immateriella resurser, digitalisering av hållbarhetsrapporterna, regelverk för revisorer och andra tredjepartsgranskare av hållbarhetsrapporter och sanktioner vid överträdelser av nationella bestämmelser om hållbarhetsrapportering. Regeringen har i rådsförhandlingarna verkat stödjande för att de nya rapporteringskraven ska omfatta alla stora företag och stora koncerner. Regeringen har verkat för att reglerna inte ska omfatta de noterade små och medelstora företagen och i andra hand för att eventuella rapporteringskrav för dessa företag ska vara proportionerliga och relevanta. Regeringen har verkat för att behålla de krav på sanktioner vid överträdelser av redovisningsdirektivet som gäller . Regeringen har verkat för att krav på digitalisering begränsas till hållbarhetsinformation. Regeringen har verkat för att kommissionens mandat att anta EU-standarder inte ska omfatta information om immateriella resurser som saknar koppling till hållbarhetsfrågor. Regeringen har även verkat för att nya kunskaps- och utbildningskrav för revisorer begränsas. Diskussionerna har resulterat i att tiden för nationellt införlivande har förlängts och tidpunkterna för när företagen ska börja tillämpa de nya reglerna har senarelagts och delats upp. Direktivets reglering av vilken information som företagen ska rapportera har stärkts. Begränsningar har införts av vilken information som små och medelstora företag ska rapportera. Rapportering om immateriella resurser ingår inte längre i hållbarhetsrapporten, utan upplysningar om detta ska lämnas i förvaltningsberättelsen. Kraven på digitalisering har begränsats till hållbarhetsrapporterna och omfattar inte längre företagens finansiella rapporter. De bestämmelser om sanktioner vid överträdelser av redovisningsdirektivet som gäller behålls. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen är i grunden stödjande till förslaget och anser att en förbättrad rapportering och ökad jämförbarhet möjliggör för företagens intressenter att fatta välgrundade beslut. Detta kan bidra till att styra kapital till hållbara investeringar och skapa bättre förutsättningar för företag med hållbara affärsmodeller. Det är önskvärt att ändringarna av regelverket träder i kraft skyndsamt. Regeringen anser att det förslag som har lagts fram är balanserat och proportionerligt och att den kompromisstext som ordförandeskapet har presenterat kan ligga till grund för beslut om allmän inriktning vid . Datum för tidigare behandling i : , överläggning . Fortsatt behandling av ärendet: Efter ett beslut om allmän inriktning i konkurrenskraftsrådet kommer förslaget att behandlas inom ramen för trepartssamtal mellan , och Europeiska kommissionen. Faktapromemoria: Direktiv om företagens hållbarhetsrapportering /21:FPM108. Förordningen om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Förslagets innehåll: Förslaget syftar till att komma till rätta med de problem som kan uppkomma när företag konkurrerar på den inre marknaden och får subventioner från tredje land. Det har utformats i enlighet med existerande regler på konkurrens- och statsstödsområdet som reglerar motsvarande subventioner/stöd från EU:s medlemsstater. Diskussionen i rådet väntas beröra förslagets inriktning, materiella innehåll och tidplanen för antagande. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar förslaget. Regler som möjliggör lika konkurrensförhållanden på den inre marknaden har ett värde i sig. Förslaget behöver dock vägas mot utökad regelbörda för berörda företag, myndigheter och enheter över tröskelvärdena, samt möjliga negativa handelspolitiska effekter, inklusive en minskning av utländska direktinvesteringar på den inre marknaden. Förslaget omfattar en förhandsbedömning vid företagskoncentrationer och i samband med upphandlingsförfaranden. Skälet till att en utformning med förhandsanmälan valts är att kommissionen bedömer att man annars inte kommer att kunna få tillgång till den information som är nödvändig för att kunna utreda en möjlig konkurrenssnedvridning på den inre marknaden. Regeringen anser att bedömningen torde vara riktig. Regeringen välkomnar att kommissionen föreslås blir ensam tillsynsmyndighet och att tröskelvärden införts. Det är nödvändigt för att förslaget ska kunna säkerställa en oberoende och enhetlig tillämpning i EU. Sammantaget gör dessa ändringar att de eventuella direkt negativa effekterna för svenska företag och myndigheter torde bli begränsade. Förslaget får inte medföra möjligheter att kunna användas på ett protektionistiskt vis. EU måste fortsatt vara öppen för fri, regelbaserad handel. Förslaget ska vara förenligt med och det är viktigt att det finns en möjlighet att revidera det föreslagna regelverket ifall en uppdatering görs av det befintliga internationella regelverket inom ramen för WTO-rätten. Regeringen konstaterar att förslaget är välbalanserat och relativt väl utformat utifrån svenska förhållanden. Det behöver dock fortsatt utvecklas och förtydligas i vissa delar bl.a. för att minska den administrativa bördan för upphandlande myndigheter och enheter samt leverantörer, administrativa kostnader för företag samt för att strömlinjeforma förslaget med befintliga regelverk. Förhandlingsarbetet måste ges tillräcklig tid för detta. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med NU skedde . Fortsatt behandling av ärendet: Förslaget förhandlas i rådsarbetsgruppen för konkurrens. Ordföranden har som målsättning att i första hand anta allmän inriktning vid . Europarlamentet väntas votera om sitt betänkande vid plenaren . Triloger kan därmed påbörjas eller hösten. Faktapromemoria: Fakta-PM om EU-förslag 2020/21:FPM111 : COM(2021) 223 Framtiden för mobilitetsekosystemet i ljuset av den gröna omställningen Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Diskussionspunkt Förslagets innehåll: Det industriella ekosystemet för mobilitet är ett av 14 industriella ekosystem som introducerades i . I den uppdaterade industristrategin från introducerades så kallade färdplaner för omställning, vars ändamål är att kartlägga vad som behöver göras för att de industriella ekosystemen ska lyckas åstadkomma den dubbla omställningen. Färdplanen identifierar milstolparna som behöver uppnås för att möta de utmaningar som följer av den gröna omställningen av mobilitetsekosystemet. Under möte kommer en diskussion om framtiden för mobilitetsekosystemet att hållas i ljuset av den gröna omställningen där fokus kommer att vara på ekosystemets investeringsbehov och som del av Fit for 55-paketet, hur innovation, infrastruktur och utbildning kan främjas och vilka åtgärder som bör prioriteras för att stärka ekosystemets konkurrenskraft och motståndskraft Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att ordförandeskapet initierar en diskussion om framtiden för mobilitetsekosystemet i ljuset av den gröna omställningen. Vidare välkomnar regeringen for 55-paketet. Omställningsbehovet av transportsektorn och utvecklingen av klimatsmart teknik, samt därmed även investeringsbehoven, är omfattande. Fordonsindustrin har tillsammans med andra aktörer en central roll i denna omställning. EU ska ha ett ambitiöst, robust, hållbart och strukturellt samverkande ramverk av klimatåtgärder. Regeringen anser att och Fit for 55-paketet behöver samverka och förstärka varandra och att EU:s industripolitik har en viktig roll i att påskynda den gröna omställningen. För att detta ska vara möjligt krävs bland annat samstämmiga och förutsägbara regelverk, möjlighet till forskning och innovation, en öppen handel och en väl fungerade inre marknad. Som del av Fit for 55-paketet välkomnar regeringen en revidering av direktivet om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen som en del i omställningen av transportsektorn till att bli fossilfri. En väl fungerande publik laddinfrastruktur med god geografisk täckning i hela EU är en viktig förutsättning i denna omställning. Regeringen anser att det är viktigt att ytterligare utveckla det globala forsknings- och innovationssamarbetet och att det finns behov av att etablera multilaterala samarbeten med fokus på globala utmaningar. Horisont bör bidra till att öka offentliga och privata investeringarna i forskning och innovation i medlemsstaterna och att det i genomförandet av programmet är viktigt att verka för starkare synergier med andra relevanta EU-program. Regeringen anser att säkrad kompetensförsörjning är en grundläggande förutsättning för elektrifiering och klimatomställning. Regeringen välkomnar därför att den europeiska batterialliansen () genomför insatser för kompetensförsörjning längs batterivärdekedjan och anser att det är viktigt att medlemsländerna också bidrar till den kompetens-omställning som krävs kopplat till mobilitetsekosystemet. Regeringen välkomnar ett fokus på hur ekosystemet kan stärka sin resiliens, inklusive genom att bevara öppenhet, värna globalt samarbete och multilaterala regelverk och att säkra tillgången till de strategiska produkter och råvaror som krävs för den gröna omställningen. Kommissionen har påbörjat ett viktigt arbete med att kartlägga EU:s strategiska beroenden. Det är viktigt att arbetet fokuserar på de mest svårdiversifierade produkterna och tjänsterna och att fokus främst ligger på att skapa förutsättningar för att industrin själv ska kunna diversifiera sina värdekedjor. När det gäller att hantera de strategiska beroendena måste vad som är strategiskt viktigt och hur det bäst hanteras definieras i varje enskilt fall. Åtgärder bör innefatta en blandning av flera olika insatser längs hela värdekedjan, med respekt för beprövade principer och väl fungerande politik. Åtgärderna ska kunna utvärderas. För att nå målen i industristrategin och i den gröna given anser regeringen att det kan finnas skäl för att stödja insatser som ökar den europeiska hållbara produktionen av kritiska råvaror på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Här är även återvinning centralt. Regeringen stödjer arbetssättet med industriella allianser, exempelvis den europeiska batterialliansen () och råmaterialalliansen (), som båda är viktiga för mobilitetsekosystemet. Det är viktigt att allianserna inte enbart fokuserar på finansiella behov, utan att de också lägger fokus på andra flaskhalsar och åtgärder som kan säkerställa långsiktig och strukturell stimulans för respektive ekosystem. Regeringen anser vidare att det är viktigt med ett robust statsstödsregelverk som säkerställer att konkurrensen på EU:s inre marknad inte snedvrids och att regelverket gör det möjligt gör medlemsstaterna att bidra till omställningen till ett fossilfritt samhälle. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - 6 a) Aktuella lagstiftningsförslag (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) Förslag till direktiv om ändring av direktiv /53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning (gemensam laddare). Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Övrig punkt Det franska ordförandeskapet avser att informera om förhandlingsläget gällande förslag om gemensam standard för laddning av mobiltelefoner, datorplattor, digitala kameror, hörlurar, headset, handhållna videospelskonsoler och bärbara högtalare. Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Övrig punkt Förslagets innehåll: European Chips Act presenterades . Paketet syftar till att bygga resilient ekosystem för halvledare, stärka EU:s tekniska ledarskap, skapa ett ramverk för investeringar i produktion samt förbättra koordineringen mellan medlemsstaterna och kommissionen. Förslaget täcker hela värdekedjan och står på fem ben: stärkt design, test- och demonstrationsmiljöer etablera tillräckligt ramverk för att substantiellt utöka produktionskapaciteten till 2030 [mål om av produktion av den allra senaste och hållbara halvledare] internationell dimension (uppnå djupgående kunskap av globala värdekedjan, inklusive internationellt samarbete och krisåtgärder). Finansieringen består av policydrivna investeringar om fram . En del av dessa består av omdirigering av existerande medel t.ex. inom Horisont och programmet för ett digitalt . Privata investeringar på motsvarande nivå förväntas. Direktivet om hållbar bolagsstyrning och företags tillbörliga aktsamhet Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Övrig punkt Kommissionens förslag väntas presenteras . Det kan inkludera regler om tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor, regler om styrelseledamöters uppgifter och ansvar samt om andra aspekter av bolagsstyrningen. b) för standardisering Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Övrig punkt Förslagets innehåll: Den standardiseringsstrategi som presenteras är en uppföljning av den uppdaterade industristrategin och har liksom denna tre huvudsakliga inriktningar: att stärka den inre marknadens resiliens, att hantera EU:s strategiska beroenden och att stödja den gröna och digitala omställningen.