rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — Enligt granskningen fanns det endast en lös koppling mellan undervis- ningen i idrott och hälsa och kursplanen. Skolinspektionen menade att resul- taten indikerade att lärare i ämnet behövde utveckla sitt arbetssätt med att om- sätta styrdokumenten i undervisningen och även behövde få tillgång till mer ämnesinriktad kompetensutveckling för att öka variationen och bredden i sin 9.4Delade meningar om vilken myndighet som ska ansvara för friluftslivsmålet i skolan Ansvaret att genomföra och följa upp friluftslivspolitiken är ett delat ansvar mellan ett stort antal myndigheter. När det gäller målet om ett rikt i friluftsliv i skolan står som ansvarig för målet även om andra myndig- heter, främst , lämnar underlag till uppföljningsarbetet. anser att borde vara ansvarig myndighet för friluftslivsmålet i skolan. Detta är också en synpunkt som verket har framfört till t.ex. , utan reaktion.426 Redan i en skrivelse framhöll att det vore önskvärt om fick uppdraget att vara målmyndighet enligt instruktion eller uppdrag för målet.427 driver inte längre ak- tivt frågan när det gäller vilken myndighet som ska ha ansvaret för målet. Till exempel togs inte frågan upp i den senaste uppföljningen av målen för frilufts- livspolitiken 2019. Skolinspektionen delar uppfattning att borde ges en tydligare och mer aktiv roll när det gäller ansvaret för målet Ett rikt friluftsliv i skolan. Arbetet med målet skulle underlättas om t.ex. tog fram ett allmänt råd som rör hur friluftlivsundervisningen ska bedrivas.428 En diskussion om ansvar för friluftsmålet har också förekommit i bl.a. nätverksgruppen för friluftslivsmålen.429 När friluftsmålen initialt diskuterades fördes diskussioner mellan departe- menten om vilka myndigheter som skulle ansvara för respektive mål. I sam- band med den diskussionen menade att ansvaret inte skulle ligga hos departementet eller hos någon av deras myndigheter. Na- turvårdsverket fick ansvaret för målet, eftersom verket hade det övergripande ansvaret för hela friluftslivspolitiken. påtalar att arbetar aktivt med målet på handläggarnivå.430 Det har enligt inte förekommit någon diskussion med Utbild- ningsdepartementet när det gäller ansvarsfrågan för målet. 425Skolinspektionen (2012). Idrott och hälsa i – Med lärandet i rörelse. hade läroplanen Lgr 11 trätt i kraft. 426Naturvårdsverket, Skypeintervju, . 427Naturvårdsverket (2015b). 428Skolinspektionen, Skypeintervju, . 429Naturvårdsverket, Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN anser att ansvaret för målet i slutändan handlar om juridiska frågor. Av den anledningen menar att det inte är självklart att de kan ta det ansvaret. Myndigheten uppger att de t.ex. inte har mandat att säga att under- visningen i högre utsträckning bör bedrivas utomhus i naturen. Arbetet handlar mer om att inspirera skolorna genom att t.ex. skapa inspirationsmaterial kring hur man kan arbeta med mer rörelse under skoldagen.431 Enligt ar- betar de aktivt med friluftslivet, främst normerande som verket tar fram stödmaterial för att bidra till skolutveckling på de områden som man identifierar behöver utvecklas, t.ex. utomhusdidaktik riktad mot förskolan. betonar att om de ska överta ansvaret för målet måste det tydligt regleras i lagstiftning eller i en förordning, samt att de inte har fått något spe- cifikt regeringsuppdrag för att arbeta med och för att vidareutveckla arbetet för att nå målet Ett rikt friluftsliv i skolan.432 Friluftslivet ingår endast som en mindre del i skolans styrdokument. Skol- verket betonar att friluftsliv är viktigt, men målet Ett rikt friluftsliv i skolan, liksom fysisk aktivitet, faller lite utanför ramen för uppdrag, om det inte handlar om något konkret utbildningsmål. Med ett bredare begrepp än just friluftsliv, som ett hållbarhetsperspektiv, skulle mer kunna göras, anser . uppger att de kan signalera till regeringen om de ser ett behov av att friluftsliv behöver prioriteras. skulle en sådan signal sannolikt gå obemärkt förbi då frågan enligt verket är liten i förhållande till andra frågor inom skolområdet.433 Regeringen beslutade att utse en särskild utredare som ska lämna förslag på åtgärder som främjar fysisk aktivitet (dir. 2020:40). Reger- ingen har bedömt att utredningen ska ha formen av en kommitté. Kommittén har lämnat två delrapporter. I den andra delrapporten, som kom 2022, lämnas fem förslag som långsiktigt främjar fysisk aktivitet, bl.a. förslag som ger barn ökade förutsättningar för rörelse.434 Uppdraget ska slutredovisas . Även Skolinspektionens roll när det gäller arbetet med friluftsmålet har dis- kuterats. föreslog i samband med uppföljningen 2015 att Skolinspektionen skulle få i uppdrag att följa upp friluftslivet i skolan.435 Skol- inspektionen uppger att deras huvudsakliga arbete bedrivs på skolenhetsnivå och huvudmannanivå, dvs. i form av tillsyn och granskningar av skolor och skolhuvudmän. Det förekommer att myndighetens granskning sker dju- pare av ett enskilt ämne om det inte finns risk för uppenbara brister eller att allvarliga problem har identifierats. Det är ovanligt att myndigheten kritiserar en enskild skola om mindre brister i ett ämne identifieras. Till exempel kan bedömningen vara att undervisningen i idrott och hälsa i stort bedrivs på ett 431Se t.ex. betet/mer-rorelse-i-skolan och ningar/utomhusdidaktik---webbkurs. 432Skolverket, Skypeintervju, . 434https:///. 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN korrekt sätt, även om det identifieras vissa tveksamheter när det gäller de krav som gäller för friluftslivet i ämnet.436 Enligt Skolinspektionen förekommer det relativt sällan att myndigheten får Det senaste uppdraget som rör målet Ett rikt friluftsliv i skolan fick myndigheten i regleringsbrevet . Uppdraget var att genom- föra en kvalitetsgranskning av undervisningen i ämnet idrott och hälsa i grund- skolan (se ovan). Uppdraget kopplade an till regeringens satsning på daglig rörelse i skolan, och frågan om kunskapskraven för friluftslivet var inte det anser att ett problem är att begreppet friluftsliv enbart fö- rekommer i ett ämne – idrott och hälsa. För att följa upp friluftsliv i skolan skulle ansatsen behöva breddas för att också inkludera hela läroplanen, dvs. skolverksamhet som rör friluftsverksamhet som också förekommer i andra ämnen som t.ex. biologi och samhällskunskap. Även andra skolformer skulle behöva inkluderas i en sådan uppföljning, anser Naturvårdsverket.438 När det gäller uppföljningen av målet menar att Skolinspektio- nen spelar en viktig roll i och med att de utför granskningar av om huvudmän- nen uppfyller de krav som specificeras i skollagen, förordningar, läroplaner, kursplaner och andra bestämmelser som verksamheterna är skyldiga att följa. Enligt är emellertid kunskapsmålen ett komplext begrepp i äm- Det finns kunskapskrav och det finns centralt innehåll som eleverna ska lära sig och så finns det förmågor/långsiktiga mål som kopplas till centralt in- Skolinspektion granskar huruvida den undervisning som bedrivs stäm- mer överens med de långsiktiga målen och det centrala innehållet och om den möjliggör för eleverna att nå kunskapskraven. de lagar och förordningar som finns, exempelvis läroplan med kursplaner och de föreskrifter som reglerar kunskapskraven. menar att följden blir att Skolinspektionen är begränsad till att enbart granska ämnet idrott och hälsa och inte specifikt friluftslivet. Friluftslivet är ett komplext område att under- visa i, och den tid som området ges i förhållande till andra aktiviteter, t.ex. rörelseaktiviteter inomhus, innebär att en sådan granskning försvåras.439 9.4.1 Vissa aktörer anser att målansvaret bör förändras Mot bakgrund av den negativa målutvecklingen anser flera organisationer att ytterligare åtgärder behöver vidtas, t.ex. vore det enligt dessa fördelaktigt om hade det formella ansvaret för målet om ett rikt friluftsliv i skolan i stället för Naturvårdsverket.440 Svenskt Friluftsliv är kritiska till att det inte har tillförts mer resurser för att uppnå målen, inte minst skulle det krävas mer resurser för att arbeta med målet 436 Skolinspektionen, Skypeintervju, . 438 , Skypeintervju, . 439 , Skypeintervju, . 440 Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, , Sportfiskarna, Skypeintervju, 2021-04- 28. , Skypeintervju, och , Skypeinter- vju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN Ett rikt friluftsliv i skolan. Det är enligt Svenskt Friluftsliv olyckligt att Skol- verket inte har något utpekat formellt ansvar för att arbeta med målet, eftersom kompetens inte primärt ligger på att arbeta med skolfrågor. Det faktum att skolmyndigheterna saknar uppdrag som rör målet innebär att arbetet med målet haltar betänkligt. Enligt Svenskt Friluftsliv krävs det att en myndighet ges ett formellt ansvar för en fråga i endera instruktionen eller i regleringsbrevet för att den ska tas på fullt allvar, dvs. att tillräckliga resurser allokeras. Svenskt Friluftsliv har drivit frågan gentemot t.ex. Miljödeparte- mentet men också gentemot politiker i att ska ges i upp- drag att konkret arbeta med friluftslivsmålen och framför allt målet Ett rikt friluftsliv i skolan.441 Enligt Sportfiskarna går det inte att bortse ifrån att ingår i styr- kedjan i och med att de ansvarar för läroplanernas utformning. Det innebär att per automatik har en viktig roll när det gäller målet om ett rikt friluftsliv i skolan. Sportfiskarna menar därför att bör ges en tydli- gare roll när det gäller genomförandet av friluftslivspolitiken och de åtgärder som ska och bör vidtas för att öka friluftslivets utrymme inom svensk skola. Den negativa utvecklingen för målet pekar på att ytterligare åtgärder behöver vidtas och skulle kunna bistå och ansvara för delar av detta arbete. Genom att tydliggöra friluftslivets samhällsnytta, dvs. en kvantifiering av dess bidrag, skulle statusen öka och det skulle vara lättare att argumentera för yt- terligare åtgärder i syfte att stärka genomförandet av politiken.442 beskriver att de i dialog med pedagoger ofta informeras om att friluftsmomenten inte prioriteras i deras verksamheter.443 Friluftsfrämjan- det menar att friluftslivets inslag i läroplanerna, vilka är ansvar, är relativt svag. Det får till följd att Skolinspektionens granskningar av läro- planernas efterlevnad endast i mycket begränsad utsträckning omfattar mo- ment som rör friluftslivet. Även och menar att Skolver- ket skulle kunna bidra på ett tydligare och mer aktivt sätt när det gäller arbetet med friluftsmålet som gäller skolan.444 betonar att skol- ledningarna och rektorerna har en nyckelroll när det gäller att förankra arbetet med friluftslivsfrågor i de olika skolämnena. Undervisningen i friluftsliv fun- gerar relativt bra i ämnet idrott och hälsa och utmaningen ligger i att inkludera friluftslivsfrågorna i de övriga skolämnena. Av den anledningen måste Skol- verkets ansvar för målet och dess utveckling förtydligas.445 Länsstyrelserna uttrycker att det finns en önskan om att skulle kunna vara mer involverade i arbetet med friluftslivsmålen, i synnerhet målet 441Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 442Sportfiskarna, Skypeintervju, . 443Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, . 444Naturskyddsföreningen, Skypeintervju, och , Skypein- tervju, . 445Naturskoleföreningen, Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN om ett rikt friluftsliv i skolan.446 Problematiken grundar sig i att det är Natur- vårdsverket som ansvarar för målet i stället för . menar att om ansvaret istället vilade på och/eller an- nan lämplig skolmyndighet skulle incitamentet att aktivt jobba mot friluftsmå- len och i synnerhet skolmålet förbättras.447 Enligt professor är ett problem när det gäller konkretisering av målet att den statliga styrningen har varit svag alltsedan målet antogs. vårdsverket som är ansvarig myndighet för målet saknar styrmedel för att på- verka hur undervisningen ska bedrivas i idrott och hälsa. Det faktum att Na- turvårdsverket inte har en direkt koppling till skolorna innebär att det finns en uppenbar risk att det inte sker en uppföljning och återkoppling till skolhuvud- män (kommunerna) och skolorna. Det i sin tur riskerar enligt att leda till att skolorna inte uppmärksammar friluftslivets roll inom ämnet idrott och hälsa i tillräcklig hög utsträckning.448 Ett annat problem enligt är att myndigheterna inte arbetar på ett proaktivt sätt med målet. Av den anledningen borde regeringen på ett tydligare sätt signalera vikten av att åtgärder vidtas för att stärka friluftslivets roll inom skolan, t.ex. genom tydliga uppdrag i (skol)myndigheternas regleringsbrev. Inte minst borde ges en mer framträdande roll i den här frågan. Även om det huvudsakliga ansvaret ligger kvar hos borde roll för målet och målets utveckling förtydligas i myndighetens instruktion eller regleringsbrev. Även Skolinspektionen borde enligt ges återkommande uppdrag att följa upp hur undervisningen i friluftslivsakti- viteter bedrivs inom idrott och hälsa. De tidigare genomförda granskningarna som Skolinspektionen har genomfört pekade enligt hennes mening på att det finns relativt stora brister i friluftslivsundervisningen.449 Slutligen menar professor att ett annat problem är att uppfölj- ningen av målet görs alltför infrekvent. Problemet är att målet delvis faller i glömska på grund av att intervallen mellan uppföljningarna är relativt långa. Det nuvarande upplägget innebär att myndigheterna gör punktinsatser när de arbetar med målet, men det finns brister när det gäller det systematiska arbetet. Ett systematiskt arbete skulle sannolikt leda till bättre resultat när det gäller möjligheten att vända den negativa utveckling som finns för målet.450 9.5Farhåga att friluftslivet försvagas i nya läro- och kursplaner Regeringen beslutade om reviderade kursplaner för grundsko- lan. Dessa var tänkta att börja gälla , men med anledning av 446Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 447Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 448Lundvall S. professor i idrottsvetenskap, Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN pandemin flyttades tillämpningen av de reviderade kursplanerna fram till höst- terminen 2022.451 Läroplanen och kursplanerna styr utbildningen och undervisningen i grund- skolan. Läroplanen anger skolans uppdrag, grundläggande värden samt över- gripande mål och riktlinjer. Kursplanerna är en del av läroplanen och anger syfte, centralt innehåll och kunskapskrav. Mer specifikt styr syftet och det cen- trala innehållet undervisningen i varje ämne medan kunskapskraven står i fo- kus vid betygsättning. Det centrala innehållet är det obligatoriska innehållet i punktform och pekar på progression över stadierna. Kunskapskraven beskriver nivåskillnader i elevens kunnande med utgångspunkt i syftet och det centrala innehållet.452 Enligt är det kursplanerna för de obligatoriska skolformerna, grundskola, grundsärskola och specialskola som har reviderats och alltså inte läroplanens första delar. Läroplanen gäller övergripande för skolans alla äm- nen, medan kursplanen är ämnesspecifik. Skillnaderna är enligt re- lativt små mellan Lgr 11 och Lgr 22 för . Läroplanen i idrott och hälsa bygger på tre centrala kunskapsområden, rörelse, hälsa och levnadsvanor samt friluftsliv och utevistelse.453 menar att man kan tänka sig att en få in en skrivning under punk- ten om rektors ansvar. Då skulle Skolinspektionen kunna gå in och granska om och hur rektor tar sitt ansvar. I läroplanens första delar finns skrivningar om miljöperspektiv och strävan efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet samt att såväl de intellektuella som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna ska uppmärksammas i skolarbetet. Enligt skolans uppdrag ska även hälso- och livsstilsfrågor uppmärksammas.454 tillhandahåller ett kommentarmaterial vars avsikt är att ge en bredare och djupare förståelse för de skrivningar och ställningstaganden som finns i kursplanerna.455 Den största förändringen är att några kunskapsområ- den som varit kopplade till kunskapskrav har tagits bort, nämligen al- lemansrätt, orientering och dansundervisning. Kunskapskraven har gjorts mer generella. Enligt är avsikten att undvika att lärare enbart tittar på kunskapskraven så att dessa blir styrande för undervisningens planering och genomförande i stället för kursplanernas syfte och centrala innehåll. Läraren använder sedan kunskapskraven inför att de skriver omdömen och sätter betyg för att stämma av vad eleven kan med utgångspunkt i den undervisning som har bedrivits utifrån kursplanens syfte och centrala innehåll.456 Lärare svarade på enkäter före revideringen och fick komma in med syn- punkter på remissförslaget. Enligt har de tagit fram förarbeten som 451https:///pressmeddelanden/2021/02/de-nya-kursplanerna-borjar-galla- forst-infor-hostterminen-2022. 452https://. Enligt har kunskapskraven i alltför stor utsträck- ning styrt planering och genomförande av undervisning. Det är en trend som vill vända genom att ge större tyngd åt syfte och centralt innehåll i kursplanerna och i praktiken lärares undervisning av detta innehåll. 453Skolverket, Skypeintervju, . 455Se bilaga 6 för kommentarer till kursplanens syfte och långsiktiga mål till kursplanen för idrott och hälsa. 456Skolverket, Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN stöder revideringens ställningstaganden. I idrott och hälsa var många lärare oroliga för att generellt formulerade kunskapskrav skulle göra det enklare för ”oengagerade kollegor” att inte följa riktlinjerna. Lärarna framförde också att kunskapskraven uppfattas som alltför styrande i kursplanen vid planering och genomförande av undervisningen. Enligt är det många organisatio- ner som inte är insatta i frågan som har fått tolkningsföreträde kring hur tolkningen av läroplanen ska göras.457 fick inte förslaget om den nya läroplanen på remiss. Verket har därefter haft kontakt med angående läroplanen. turvårdsverket uppfattar, efter samtal med , att skillnaderna mellan den nuvarande och den nya läroplanen är små. Alla kunskapskraven finns kvar i syftesbeskrivningen för ämnet idrott och hälsa. Skillnader finns när det gäller vilka kunskapskriterier som ska betygssättas. I princip kvarstår alla obligato- riska moment, även om de inte listas upp bland de specifika kunskapskriteri- är medvetet om den kritik som har framförts om att det finns en risk att lärarna kan komma att fokusera undervisningen på de moment som listas som explicita kunskapskrav. det gäller frågan om friluftslivets roll i den nya läroplanen att det är skolmyn- digheterna som äger frågan och som har kompetensen i de olika sakfrågorna. Det behövs enligt verket kompetensutveckling för lärare när det gäller frilufts- liv, inte minst kan det komma att behövas i och med den nya läroplanen.458 Skolinspektionen framför en liknande uppfattning. deras erfarenhet att lärarna tenderar att planera sin undervisning utifrån kun- skapskraven, dvs. lärare planerar utifrån vad som ska bedömas snarare än det som ska utvecklas. Skolinspektionen menar att även om ramen ligger fast för ämnet riskerar otydligare och färre kunskapskrav att medföra att alla moment inte tas upp i undervisningen. Skolinspektionen menar att deras farhåga delvis bekräftas i granskningen som de genomförde 2018.459 En enkätfråga som togs upp i granskningen rörde vilka delar som lärarna främst utgick från vid plane- ringen av en kurs. Av de 208 lärare som besvarade frågan uppgav (38 svar) att de utgick från syftet, (71 svar) att de utgick från inne- hållet och (99 svar) att de utgick från kunskapskraven.460 uppger att de kommer att följa upp de nya kurs- Det vore enligt värdefullt om de tillsammans med andra skolmyndigheter får i uppdrag av regeringen att analysera förutsättningar för undervisning i de praktisk-estetiska skolämnena och därmed skickar en tydlig signal om att alla dessa ämnen innehåller viktig och bildande kunskap för ele- Det ska finnas goda förutsättningar för elever att lära sig det som är avsett Det ska inte handla om den miljö man måste befinna sig i för att lära sig det som står i styrdokumenten, eller schemat, eller att lärare behöver ha färre elever i en grupp när man t.ex. ska ut i skogen. , Skypeintervju, . Skolinspektionen, Skypeintervju, . 460 Se Skolinspektionen (2018). 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN ämnena kostar mer ansträngning, mer pengar och mer personal m.m. för att hålla en god kvalitet. 9.5.1 Vissa aktörer delar denna farhåga Svenskt Friluftsliv engagerade sig när föreslog ändringar av läro- planen och vilka kunskapskrav som ska gälla för ämnet idrott och hälsa. Svenskt Friluftsliv betonar särskilt att kunskapskraven i årskurs 6 om alle- mansrätten i kursplanen för idrott och hälsa har tagits bort. Svenskt Friluftsliv kommenterade i en skrivelse till delar av de föreslagna förändring- arna av kursplaner, särskilt kursplanen i idrott och hälsa för grundskolan.462 Fokus för detta arbete har rört vilken ställning som allemansrätten och orien- tering ska ha i ämnet. Svenskt Friluftsliv konstaterar att förhållandevis mycket små förändringar har gjorts inom ämnets syfte och centrala innehåll i den nya kursplanen. Den stora skillnaden är att vissa av kunskapskraven när det gäller bl.a. förmåga att orientera och allemansrätten har tagits bort.463 Svenskt Friluftsliv befarar att det inte är tillräckligt att läroplanen innehåller övergripande mål och riktlinjer för friluftslivet. Det finns en farhåga att under- visningen om friluftsliv i ämnet idrott och hälsa tonas ned till förmån för andra idrottsaktiviteter. Risken är att läraren väljer att prioritera bort områden om de inte är tydligt angivna kunskapskrav. Betygsättningen styrs av kunskapskra- ven och kunskapskraven styr undervisningen. Dessutom är det svårare att pla- nera och genomföra friluftsaktiviteter, t.ex. vara utomhus i en skog, jämfört med att bedriva undervisning inomhus med fokus på bollsport, rörelse och andra traditionella gymnastikinslag. Oavsett om den reviderade kursplanen inte leder till ett minskat fokus på friluftsaktiviteter kommer den inte heller att leda till en ökning av desamma. Givet att Skolinspektionens granskningar av ämnet idrott och hälsa pekar på att bl.a. friluftsliv tar för lite utrymme i under- visningen borde åtgärder vidtas så att friluftslivet prioriteras högre än i dag.464 Även enskilda medlemmar i framför kritik mot den nya läroplanen i idrott och hälsa för . Till exempel menar och att inslaget av friluftsliv i ämnet idrott och hälsa riskerar att försvagas i den nya kursplanen. Det faktum att kunskapskraven försvinner när det gäller allemansrätten och kartkunskap/ori- entering är olyckligt och riskerar att försvaga elevernas kunskaper om frilufts- livet.465 lyfter fram styrdokumentens betydelse och menar att de kan vara styrande för vad som tas upp i undervisningen. Risken är att friluftslivet får en mer undanskymd roll i och med den nya läroplanen som träder i kraft . 462Se Svenskt Friluftsliv (2019b) Skrivelse till med anledning av förslag på änd- rade kunskapskrav vad gäller orientering och allemansrätt i ämne Idrott och hälsa, . 463 Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 465 Sportfiskarna, Skypeintervju, och , Skypein- tervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN Det har inom upplevts som att det finns två läger i diskussionen kring den förändrade läroplanen och de nya skrivningarna i kursplanen för ämnet idrott och hälsa. Det ena gruppen förespråkar att be- dömningen ska ske utifrån ett helhetsperspektiv där syfte och centralt innehåll i läroplanen blir utgångspunkten för bedömningen. Den andra gruppen delar bedömningen att det centrala innehållet är en viktig utgångspunkt men de me- nar att det finns en risk att bedömningen och betygsättningen av ele- verna framför allt görs utifrån de kunskapskrav som finns i kursplanen för äm- Det faktum att kunskapskraven har förändrats och blivit ”bredare” innebär en risk att vissa områden, t.ex. friluftsliv, riskerar att få stå tillbaka i undervis- ningen då de kan vara mer resurskrävande och svårare att planera och genom-