rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — Föräldraledighet: hinder eller möjlighet för etablering i samhället?, SNS rapport. , M. och , A. (2019). Vilka tar del av nystartsjobb och andra subventionerade anställningar? , A., Liljeberg, L. och Trott zu Solz, L. (2013). Arbetspraktik – en utvärdering och en jämförelse med arbetsmarknadsutbildning, IFAU 2013:4. , A., Liljeberg, L. och , O. (2014). Flykting- och anhöriginvandrades etablering på den svenska arbetsmarknaden, IFAU 2017:14. (2018). Subventionerade anställningar – Avvägningar och empirisk evidens, IFAU 2018:14. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring (IAF). Utbildningsplikten inom etableringsprogrammet, rapport 2020:1. (2020). Utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden – kunskapsläget i korthet, Arbetsförmedlingen analys 2020:1. (2015). Integrationspolitik och arbetsmarknad – en översikt av integrationsåtgärder i –2014, Delmi 2015:3. (2017). Inspiration för integration – en om arbetsmarknadspolitik för nyanlända i fem länder, 2017:7. Kliva (2019). På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk, promemoria av Utredningen om stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk, . Kommissionen för jämställda livsinkomster (2020). Arbetsförmedlingens arbete med jämställd arbetsmarknadsetablering – analys och bedömning av möjliga åtgärder, bilaga, Komm2021/00077/A 2020:01-1. (2015). Integrationen och arbetets marknad, . (2019). Vad händer i mötet? Hur arbetsförmedlares arbetssätt kan bidra till ökad jämställdhet, Arbetsförmedlingen analys 2019:12. 2020/21:RFR7 REFERENSER , T. och Tronstad, K. (2018). A first overview of the integration of refugee women, Social, Employment and Migration Working Papers No. Lipsky, M. (1980). Street-Level Bureaucracy: Dilemmas of the Individual in , . i (2020). återrapportering av uppdrag 46 enligt regleringsbrevet – Samhällsorientering för nyanlända, dnr 851-127-2020. län (2021). Samhällsorientering – återrapportering av uppdrag 23 enligt regleringsbrevet , dnr 851-163- 2021. (2017). Nyanlända kvinnors etablering – En komparativ studie av nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden i och de etableringspolitiska insatserna, Tema Nord 2018:520. Puranen, B. (2019). Med migranternas röst – Den subjektiva integrationen, 2019:2. (2014). Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid?, RiR 2014:11. (2015). Nyanländas etablering – är statens insatser effektiva?, RiR 2015:17. (2018), Förberedande och orienterande utbildning – uppföljning av deltagare i etableringsuppdraget, RiR 2018:12. (2019). Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen, RiR 2019:18. (2020). Stöd och matchning – ett valfrihetssystem för arbetssökande, RiR 2020:13. Segendorf, O. Å. och Teljosuo, T. (2011). Sysselsättning för invandrare – en om arbetsmarknadsintegration, 2011:5. (2018). Redovisning av uppdrag om hinder för individer med bristande kunskaper i svenska språket att delta i utbildning inom vuxenutbildning, dnr 5.1.3-2018:626. (2021). Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, Delredovisning 3 – Tema vuxenutbildning. SOU 2012:69 Med rätt att delta – Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. SOU 2015:104 – Huvudbetänkande. SOU 2018:12 Uppdrag: Samverkan 2018 – Många utmaningar återstår. SOU 2020:46 En gemensam angelägenhet, volym 1 och 2. Kommuner och Landsting (2019). Kommunala perspektiv på arbetsmarknadspolitikens omläggning – redovisning av enkätundersökning . Kommuner och Landsting (2019), Öppen förskola öppnar många dörrar – Kunskapsöversikt öppen förskola för integration, . Kommuner och Regioner (2020). Brister i samordningsansvaret för nyanländas etablering behöver åtgärdas genom koordineringsfunktion, skrivelse dnr 20/01577, . Kommuner och Regioner (2020). Kommunala perspektiv på arbetsmarknadspolitiken 2020 – redovisning av enkätundersökning. Kommuner och Regioner (2021). Öppen förskola för språk och integration 2018–2020 – Slutredovisning av överenskommelse mellan regeringen och SKR, SKL:s ärendenr 17/06011. Statskontoret (2018). Sammanställning av kunskap om utomeuropeiskt födda kvinnor som står utanför arbetskraften, 2018:3. Statskontoret (2019). Ett nytt regelverk för etableringsuppdraget – genomförande och effekter för Arbetsförmedlingens verksamhet, 2019:1. Statskontoret (2019). Uppföljning av moderna beredskapsjobb i staten – Redovisning 3, dnr 2017/46-5. (2019). Fem vägar till arbete och företagande för utrikes födda kvinnor, rapport 0287. Vikman, U. (2013). Så påverkar föräldraförsäkringen nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden, IFAU (2013:3). (2019). Lägre andel nyanlända kvinnor kommer till etableringen – Konsekvenser av tillfälliga uppehållstillstånd, Arbetsförmedlingen analys 2019:9. Intervjuer, distansmöten och e-post Arbetsförmedlingen, analysavdelningen, distansmöte , e-post , , , , , , , , , . Arbetsförmedlare i och , intervju , e-post . Arbetsförmedlare i och , intervju . Arbetsförmedlare i , och , intervju , telefonsamtal . 2020/21:RFR7 REFERENSER , och kommuner, arbetsmarknadsenheter, intervju ; kommun, e-post . och kommuner, arbetsmarknadsenheter, intervju 2021-04- 12; kommun, e-post , . Nationalekonom , intervju . Nationalekonom , intervju , e-post . Nationalekonom , intervju . Professor i demografi , , intervju . SCB, enheten för statistik om befolkning och ekonomisk välfärd, e-post 2021- 05-18, . Kommuner och Regioner, avdelningen för utbildning och arbetsmarknad, intervju , e-post . Kommuner och Regioner, arbetsmarknadssektionen, intervju 2021- 06-14. Rektorer för sfi och vuxenutbildning, och kommuner, intervju , rektor, kommun e-post . SUN, sun-2000.pdf [hämtad ]. World Value Survey, [hämtad ]. World Value Survey, 7, [hämtad ]. Grundpopulationen i avsnitt 3.2.1 består av överförda deltagare från det tidigare etableringsuppdraget och nyinskrivna i etableringsprogrammet från t.o.m. . Totalt bestod grundpopulationen av ca 54 000 unika individer, varav drygt hälften var nyinskrivna och resterande överförda deltagare. Grundpopulationen består av både överförda deltagare från det tidigare etableringsuppdraget och nyinskrivna.317 De fördelar sig i två ungefär lika stora grupper, se figur A. Figur A Överförda och inskrivna deltagare i ETP Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. Överförda deltagare utgör tidigare deltagare i etableringsuppdraget som uppfyllt vissa krav för att bedömas som behöriga till programmet. Nyinskrivna deltagare kan ha deltagit i en kartläggningsfas eller kommit in direkt i programmet. Man kan notera att det finns deltagare som inte bedöms som behöriga till programmet i kartläggningsfasen och därför inte skrivs in i programmet. 317Förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, punkt 3 i övergångsbestämmelserna. BILAGA 1: METODBESKRIVNING Figur B Deltagare som lämnat etableringsprogrammet Källa: Egen illustration med data från Arbetsförmedlingens datalager. Inskrivna i etableringsprogrammet från och har valts ut för en fördjupad analys eftersom inskrivna från dessa områden utgör de två största grupperna i programmet, se figur C. Analysen avgränsas till deltagare i åldersintervallet 20–som skrevs in eller flyttades över till etableringsprogrammet –. Tidsavgränsningen har gjorts för att merparten av deltagarna ska ha haft möjlighet att gå igenom programmet. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. Statistik har tagits fram för de fem största insatserna (huvuddelen av inskrivna anvisas till dessa) som de som lämnat etableringsprogrammet –2019 deltagit i med resultatindikatorn status . Följande insatser undersöks: METODBESKRIVNING BILAGA 1: –stöd och matchning av extern aktör Därutöver analyseras mer ingående deltagare från och som riskerar att försvinna från Arbetsförmedlingen och arbetsmarknaden, tillfälligt eller permanent. Populationen är densamma som i den fördjupade analysen, fast med samma åldersintervall som i grundpopulationen (20–), se figur D. Figur D Avaktualiserade av okänd respektive känd orsak Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. Arbetsförmedlare hittades via kontakt med en enhet inom Arbetsförmedlingen centralt som via interna brevlådor vidarebefordrade vår förfrågan om deltagande i intervju med förmedlare som arbetat med etableringsprogrammet –2019, gärna längre. I följebrev beskrevs vilka fall vi var intresserade av. Arbetsförmedlare från , , , och hörde av sig. Intervjuer genomfördes med nio arbetsförmedlare som samtliga hade lång erfarenhet av att arbeta med etablering av nyanlända, både i etableringsuppdraget och i etableringsprogrammet. Sammanlagt genomfördes fyra intervjuer vardera i grupp (utom i ett fall). Följande orter täcks in av dessa arbetsförmedlares BILAGA 1: METODBESKRIVNING arbetserfarenhet: (kranskommuner), , , , Jön- , , , , , och . Som ett resultat av att det av intervjuer med arbetsförmedlare framgått att det förekom ett bra samarbete mellan Arbetsförmedlingen och kommuner ge- nomfördes ytterligare intervjuer med några företrädare för kommunala arbets- marknadsenheter och ett par rektorer. Forskare och experter valdes ut baserat på deras bidrag i forskning om eta- blering av nyanlända eller relevant expertkunskap. 318Förmedlingskontoret i var ett särskilt kontor för etablering. /Globalmeny/Kontakt/Hitta-din-arbetsformedling/Kontorssidor/Region- /Vastra-Gotaland/Goteborg-Etablering.html, [hämtat ]. Koder och skillnader i grupperingar Skillnader mellan indelningarna i denna uppföljning och Arbetsförmedlingens indelningar beskrivs i nedanstående uppställning: 1Tillsvidareanställd/egen näringsverksamhet utan stöd 3Fått fortsatt anställning hos samma arbetsgivare 38Lönebidrag för utveckling i anställning 39Lönebidrag för trygghet i anställning 58Lönebidrag för utveckling i anställning hos 45Förstärkt särskilt anställningsstöd upphörde 1Tillsvidareanställd/egen näringsverksamhet utan stöd 3Fått fortsatt anställning hos samma arbetsgivare 38Lönebidrag för utveckling i anställning 39Lönebidrag för trygghet i anställning 58Lönebidrag för utveckling i anställning hos 45Förstärkt särskilt anställningsstöd upphörde BILAGA 2: KODER OCH SKILLNADER I GRUPPERINGAR Åter till arbetsmarknadspolitiska program 75Projekt med arbetsmarknadspolitisk inrikt. 202FBI 30 § 5 Grundläggande eller gymnasial nivå 203FBI 30 § 6 Komvux grundläggande, gymnasial eller folkhögskolenivå 306ETP Komvux på grundläggande eller gymnasial nivå eller motsvarande 7Annan utbildning än A-utbildning 5Kontakten upphört av annan känd orsak 6Kontakten upphört av okänd orsak 95Öppet arbetslös, upphävande av beslut 96Öppet arbetslös, felregistrering av beslut 97Öppet arbetslös, avbrott/återkallande av beslut 98Öppet arbetslös, slutförd beslutsperiod Övriga program med aktivitetsstöd 5Kontakten upphört av annan känd orsak 6Kontakten upphört av okänd orsak 7Annan utbildning än A-utbildning 95Öppet arbetslös, upphävande av beslut 96Öppet arbetslös, felregistrering av beslut 97Öppet arbetslös, avbrott/återkallande av beslut 98Öppet arbetslös, slutförd beslutsperiod Kommunstatistik över nyanlända i etableringsuppdraget Resultaten i etableringsprogrammet enligt Kommuner och Regioners (SKR) nyckeltal Lämnat etableringsuppdraget och börjat arbeta eller studera (status ), andel (%)319 sjönk i samtliga regioner 2019 jämfört med . Enligt SKR:s skrivelse320 är en delförklaring förändringarna inom Arbetsförmedlingen, något som även regeringen konstaterar i budgetpropositionen . Att Arbetsförmedlingens stöd och resurser har varierat lokalt är också en av förklaringarna till att det historiskt varit stora variationer i resultat över landet. varierade andelen nyanlända som avslutade etableringsprogrammet och gick till arbete eller studier på kommunnivå mellan . En stor del av kommunerna ligger på relativt låga nivåer i resultat , som högst , vilket framgår av kartan i de orangemarkerade kommunerna. Källa: SKR:s skrivelse Brister i samordningsansvaret för nyanländas etablering behöver åtgärdas genom koordineringsfunktion, . Nya data finns tillgängliga i SKR:s databas . Totalt sett var andelen som lämnat etableringsuppdraget respektive etableringsprogrammet 319Nyckeltalet omfattar nyanlända flyktingar som deltagit i etableringsuppdraget i arbetsför ålder (20–) samt nyanlända i åldern 18–utan föräldrar i . Status efter utskrivning gäller de som lämnat etableringsuppdraget. I arbete omfattas arbete utan stöd, nystartsjobb, extratjänster och arbete med stöd. I studier räknas de som studerar på den utbildning som berättigar till studiemedel. En viss underteckning kan förekomma på studier på grund av eftersläpning i registrering hos Arbetsförmedlingen. Kommuntillhörighet ges utifrån folkbokföringsstatus, . Källa: SCB. Beskrivning hämtad från . 320Sveriges Kommuner och Regioner (2020). Brister i samordningsansvaret för nyanländas etablering behöver åtgärdas genom koordineringsfunktion, s. 4 BILAGA 3: KOMMUNSTATISTIK ÖVER NYANLÄNDA I ETABLERINGSUPPDRAGET och börjat arbeta eller studera (status ) oförändrad 2020 jämfört med 2019, men det finns både kommuner där andelen ökat och kommuner där Exempelvis ökade andelen i och minskade i . Tabell A Deltagare i etableringsprogrammet 2018 och 2019 Antalet inskrivna deltagare uppdelat på nyinskrivna och överförda* deltagare samt antalet inskrivna deltagare med en funktionsnedsättning**. Avrundat till hela tiotal. *Individen har deltagit i etableringsreformen som föregick etableringsprogrammet. **Bedömningen om individen har en funktionsnedsättning kan ändras. Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Tabell B Deltagarnas ursprungsområde Antalet inskrivna deltagare som deltog i etableringsprogrammet och deras ursprungsland. Avrundat till hela tiotal. EU/EES/ Eures EU*/EES/Eures BILAGA 4: TABELLBILAGA ARBETSFÖRMEDLINGENS DATALAGER Antalet är 0–4 individer. Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Tabell C Åldersgrupper i etableringsprogrammet Antalet inskrivna deltagare (2018–2019). Avrundat till hela tiotal. Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Tabell D Utbildningsnivå i etableringsprogrammet Antalet nyinskrivna deltagare i etableringsprogrammet och deras utbildningsnivå. Avrundat till hela tiotal. kortare än nio år nio (tio) år Källa: Arbetsförmedlingens datalager. TABELLBILAGA ARBETSFÖRMEDLINGENS DATALAGER BILAGA 4: Tabell E Antalet kvinnor och män som fått osubventionerad anställning efter att de lämnat ETP, per typ av osubventionerad anställning 2018–2019 Deras status visas efter att de skrevs ut ur programmet vid mättillfället . Avrundat till hela tiotal. näringsverksamhet utan stöd* Fått tidsbegränsad anställning* Fått fortsatt anställning hos samma Fått anställning inom * Tillfälligt arbete** Källa: Arbetsförmedlingens datalager. *Deltagarna blir avaktualiserade hos Arbetsförmedlingen på grund av arbete. **Deltagarna kvarstår i etableringsprogrammet som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Antalet är 0–4 individer. Tabell F Antalet kvinnor och män med subventionerad anställning efter att de lämnat etableringsprogrammet, per typ av stöd 2018–2019 Antalet inskrivna deltagare som lämnade etableringsprogrammet med subventionerat arbete. Deras status visas efter att de skrevs ut ur programmet. Avrundat till hela tiotal. Källa: Arbetsförmedlingens datalager. 2020/21:RFR7 BILAGA 4: TABELLBILAGA ARBETSFÖRMEDLINGENS DATALAGER Tabell G Antalet nyanlända kvinnor och män inskrivna –från och , 20–, efter utbildningsnivå Avrundat till hela tiotal Låg utbildningsnivå (0-2) Lägst gymnasieutbildningsnivå (3-6) Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. Etableringsprogrammet – faser och anvisningar till insatser Anvisning till etableringsprogrammet innebär inte en linjär process bestående av tydliga steg som avklaras ett efter ett utan snarare en process med flera möjliga upplägg (t.ex. för deltid), med olika insatser som kan pågå parallellt eller enskilt, med nya bedömningar (t.ex. om utbildningsplikt inte längre behövs), ibland med avbrott för arbete eller föräldraledighet med efterföljande återinträde. Utöver målet att gå vidare till arbete eller reguljära studier, kan nästa steg vara att fortsätta vara arbetssökande och gå till ett annat arbetsmarknadspolitiskt program eller att stå som öppet arbetslös (se figur A). Förkortningar: Förberedande utbildning (FUB), Arbetsmarknadsutbildning (AUB). Källa: bearbetning. Anvisning till subventionerad anställning Följande subventionerade anställningar ingår, eller ingick, inom etableringsprogrammet: Nystartsjobb introducerades och är ett anställningsstöd som ska stimulera arbetsgivare att anställa personer som varit utanför arbetslivet och har svårigheter att få arbete. Stödet omfattar även nyanlända och personer som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin. Anställningen kan vara en tillsvidare-, prov- eller visstidsanställning. Ar- betsgivaren får ersättning för av lönen vid BILAGA 5: ETABLERINGSPROGRAMMET – FASER OCH ANVISNINGAR TILL INSATSER minskas stödet proportionellt. I motsats till andra anställ- ningsstöd görs ingen arbetsmarknadspolitisk bedömning vid anvisningen, och arbetsgivaren ansöker själv hos Arbetsförmedlingen. Extratjänster introducerades som en insats i syfte att erbjuda möjlighet till arbete med anställningsstöd för de som deltagit i jobb- och ut- tillkom nyanlända som målgrupp. som har en extratjänst är en extra resurs för arbetsgivaren men har en vanlig Extratjänster förekommer inom offentligt finansierad verksamhet som sjukvård, skola, barnomsorg, äldreomsorg och funktionshindersomsorg. finns även möjlighet till extratjänster inom viss kultu- rell, social och idrottslig verksamhet. Arbetsgivaren får ersättning med 100 procent av lönekostnaden när den anställda arbetar heltid och har lön enligt Maxtiden för extratjänst är 24 månader. Introduktionsjobben infördes och ersatte särskilt anställnings- stöd, förstärkt särskilt anställningsstöd, traineejobb (brist och välfärd) samt in- Ett enhetligt stöd och en förenklad hantering bedömdes bidra till att både öka träffsäkerheten genom att tydligt rikta stödet till personer med en svagare förankring på arbetsmarknaden och motivera arbetsgivarnas vilja att använda de subventionerade anställningarna. En anvisning till introduktionsjobb får kombineras med utbildning eller andra insatser när detta behövs och om det i övrigt är lämpligt. introduktionsjobb är 24 månader. Moderna beredskapsjobb infördes och var en satsning på nyanlända och långtidsarbetslösa som stod långt från arbetsmarknaden. De innebar att statliga myndigheter skulle erbjuda jobb med lägre kvalifikationskrav och på så vis förbättra arbetssökandes framtida jobbchanser. Villkoren för de moderna be- redskapsjobben var samma som för extratjänster, med den skillnaden att mo- derna beredskapsjobb enbart kunde inrättas på statliga myndigheter. Satsningen skulle pågå , men på grund av minskad budget upp- hörde Arbetsförmedlingen fr.o.m. att besluta om nya mo- derna beredskapsjobb eller förlängningar av pågående sådana jobb. Anvisning till arbetsmarknadspolitiska insatser Huvudsyftet med arbetspraktik är att stärka individens möjlighet att få ett ar- Arbetspraktik kan därför användas som yrkesorientering, yrkespraktik ETABLERINGSPROGRAMMET – FASER OCH ANVISNINGAR TILL INSATSER BILAGA 5: eller arbetslivserfarenhet eller för att behålla och stärka yrkeskompetensen. Arbetspraktik kan även, under handledning, användas som förberedelse för start av näringsverksamhet. Stöd och matchning av extern aktör Stöd och matchning syftar till att ge nyanlända stöd i jobbsökandet och knyta kontakter med arbetsgivare med fokus på resultat, dvs. arbete eller i vissa fall utbildning. Stöd och matchning är en s.k. resultatstyrd matchningstjänst som tillhandahålls av en extern leverantör. Deltagarna väljer själva vilken leverantör de vill ha. För att deltagarna ska ha möjlighet att göra ett välgrundat val och för att leverantörer med bra betyg ska få flest deltagare använder Arbetsförmedlingen en betygsmodell som visar vilka leverantörer som lyckats bäst med att stötta och matcha. Deltagarna kan när som helst byta leverantör. Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning handlar om insatser som görs i samverkan med Arbetsförmedlingen och andra aktörer på arbetsmarknaden som inte kan anordnas inom ramen för övriga arbetsmarknadspolitiska program. Arbetsmarknadsutbildningar är korta yrkesinriktade utbildningar till yrken där det råder brist på utbildad personal. Utbildningarna ges på heltid och varar oftast upp men kan i vissa fall vara längre. En arbetsmarknadsutbildning kan oftast kombineras med yrkessvenska eller sfi för att möjliggöra tidiga insatser för deltagare i etableringsprogrammet. Kurserna anordnas av externa leverantörer efter upphandling från Arbetsförmedlingen. I vissa fall kan utbildningarna upphandlas av andra aktörer, t.ex. en kommun. Anvisning till arbetsförberedande insats I arbetsförberedande insatser ingår förberedande utbildningar samt kartläggning, vägledning och arbetslivsinriktad rehabilitering (se nedan). Förberedande utbildning ska vara individuellt anpassad och av vägledande, rehabiliterande eller orienterande karaktär. Vissa utbildningar syftar till att förbereda inför en arbetsmarknadsutbildning och innehåller moment som syftar till att testa och bedöma en individs lämplighet för det yrke som utbildningen inriktats mot samt till att bedöma individens förutsättningar att tillgodogöra sig innehållet. Denna typ av utbildning pågår oftast . BILAGA 5: ETABLERINGSPROGRAMMET – FASER OCH ANVISNINGAR TILL INSATSER förberedande utbildningar syftar till att ge grundläggande kunskaper samt väg- ledning mot arbete eller studier och pågår . Kartläggning, vägledning och rehabilitering Kartläggning, vägledning och arbetslivsinriktad rehabilitering (KVR) är en in- sats inom programmet Förberedande insatser som regleras i 30 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. avses individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska insatser för den som sär- skilt behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, ut- bildning eller arbete. Insatser inom KVR syftar till att identifiera arbetssökandes kompetenser och/eller behov samt främja deltagande i utbildning och/eller arbetsliv genom ett mer systematiskt och processinriktat vägledningsstöd, ofta i kombination med motiverande insatser. Syftet med validering är att bekräfta individens tidigare anskaffade kunskaper och kompetenser och ge ett formellt erkännande som är gångbart på arbets- marknaden eller inför vidare studier/kompletterande insatser. medlaren som utifrån en inledande kompetenskartläggning bedömer om vali- dering är en lämplig insats och fastställer syftet. en anvisning till validering endast får göras om den framstår som lämplig både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Validering upphandlas enligt lagen om valfrihetssystem (LOV). Anvisning till reguljär utbildning Till reguljära utbildningar räknas vuxenutbildning på grundläg- gande nivå, vuxenutbildning på gymnasial nivå, grundläggande el- ler gymnasial nivå okänd, allmän kurs på folkhögskola och särskild utbildning vuxenutbildning på gymnasial nivå Deltagare i etableringsprogrammet har möjlighet att studera på vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Den kommun där ele- ven är folkbokförd ansvarar för att upprätthålla en individuell studieplan för Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning på studierna. bildning ges genom enskilda kurser. En deltagare i programmet kan ta del av både högskoleförberedande och yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå. En individuell studieplan kan kom- binera utbildning på grundläggande och gymnasial nivå samt studier på sfi. Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla utbildningarna, men anordnaren kan också vara en privat aktör som får uppdrag av kommunen. ETABLERINGSPROGRAMMET – FASER OCH ANVISNINGAR TILL INSATSER BILAGA 5: Studier i svenska – sfi