urf · H9A5URF2 · 2022-05-18 00:00:00 — I regel är det därmed rättsenheten, sektionen för verksjuridik, som ansvarar för att bevaka t.ex. sådana JO-beslut som kan ha betydelse för Kriminalvårdens verksamhet. Någon systematisk bevakning och efterföljande analys av samt- liga JO-avgöranden – dvs. även beslut som inte avser Kriminalvårdens verk- samhet – görs dock inte. Däremot kan det enligt Kriminalvården förutsättas att enskilda medarbetare, särskilt inom rättsenheten men sannolikt även inom myndighetens andra funktioner, i viss utsträckning bevakar JO:s övriga beslut på egen hand exempelvis genom RSS-flöden, nyhetstjänster, juridiska rättsdatabaser samt via JO:s webbplats. En av rättsenhetens verksjurister för en löpande sammanställning över JO- beslut som avser Kriminalvårdens verksamhet. När det gäller sådana beslut som avser myndighetens verksamhet kan den interna hanteringen av beslutet skilja sig åt beroende på JO-ärendets karaktär och omfattning. Det är chefsjuristen som enligt Kriminalvårdens arbets- ordning har befogenhet att besluta om yttrande till JO. Befogenheten får dock delegeras vidare till bl.a. chefen för sektionen för verksjuridik samt till region- chefer inom vars ansvarsområde ärendet har uppkommit. Vissa JO-ärenden handläggs därmed av det regionkontor744 inom som ansvarar för den verksamhet som granskas, medan andra ärenden handläggs av sektionen för verksjuridik. Ansvaret för att ta emot och följa upp beslut samt vidta eventuella nödvändiga åtgärder ligger i första hand på den funktion som handlagt ärendet. I vissa fall kan information om JO:s beslut spridas inom genom t.ex. myndighetens intranät, om det anses vara lämpligt. Chefsjuristen uppdaterar löpande regioncheferna om viktiga beslut för verksamheten genom föredragningar vid kärnverksamhetens ledningsgrupp, likaså informerar sektionen för verksjuridik Kriminalvårdens nationella ledningsgrupp kvartals- vis om angelägna JO-beslut. JO:s praxis sprids inom myndigheten också genom att beslut och uttalanden från JO medför kontinuerliga anpassningar av Kriminalvårdens verksamhet. Detta sker i första hand genom att myndighetens styrande och stödjande dokument justeras vid behov i enlighet med JO:s 744Kriminalvården är indelad i sex geografiska regioner. Varje region leds av en regionchef och har ett regionkontor. Se närmare information om Kriminalvårdens organisation på myndighetens webbplats, . avgöranden och med hänvisning till dessa beslut. Ansvaret för att det blir gjort ligger på ett antal olika funktioner inom , beroende på vilka fråga det rör sig om. Samtliga JO-beslut som avser Kriminalvården förs in en särskild samman- ställning av sektionen för verksjuridik. Sammanställningen är tillgänglig för medarbetarna inom rättsenheten och kan därmed användas som praxisdatabas. Dessutom kan statistik tas fram ur sammanställningen i syfte att följa bl.a. utvecklingen av antalet JO-beslut, utgången i besluten samt beslutens ämnes- områden. Sammanställningen bidrar vidare till att uppföljning kan ske när det gäller de särskilda områden som JO har uppmärksammat i kritikbeslut. Kriminalvården kan därutöver följa upp hanteringen av åtgärder som, till följd av JO:s uttalanden, bedöms vara nödvändiga för Kriminalvården att vidta. Sammanställningen ligger också till grund för den återkommande kvartalsvisa redovisning av för myndigheten relevanta JO-avgöranden som sker inför Kriminalvårdens nationella ledningsgrupp. Hos Kriminalvården finns särskilda anvisningar för uppföljning av extern kritik inom rättsenhetens ansvarsområde.745 Anvisningarna riktar sig till chefer som beslutar om yttranden till externa granskningsorgan, bl.a. JO, och till chefer i organisationen som har ansvar för att vidta åtgärder med anledning av kritik och rekommendationer av dessa organ. Kriminalvården anser att förutsättningarna är goda för att tillgodogöra sig information och att inom myndigheten sprida sådan information som avser JO:s beslut om Kriminalvårdens verksamhet. Det framstår enligt myndigheten som tillräckligt att expediering av JO:s beslut och Kriminalvårdens efter- följande hantering sköts i enlighet med vad som beskrivits ovan. Kriminalvården framhåller emellertid att det finns vissa brister när det gäller möjligheterna att tillgodogöra sig information om sådana JO-beslut som inte avser Kriminalvårdens verksamhet. Enligt myndigheten kan det vara svårt att följa JO:s generella praxisutveckling, inte minst på grund av att samtliga beslut inte publiceras på JO:s webbplats. Dessutom anser Kriminalvården att sökfunktionen på webbplatsen bör kunna utvecklas ytterligare. Som exempel nämns att de sökfilter som finns tillgängliga kan vara svåra att överblicka och hantera samt att det på webbplatsen till synes saknas en sådan samman- ställning och kategorisering av beslut som framgår av JO:s tryckta ämbets- berättelser. Det anförs även att beslut som fattats i regel inte finns publicerade på webbplatsen, trots att dessa beslut fortfarande kan vara av intresse. (nedan Kronofogden) får information om relevanta avgöranden från JO dels genom de avgöranden som rör Kronofogdens verksamhet, dels genom bevakning huvudsakligen via rättsdatabaser och rättsliga nyhetstjänster. Även JO:s webbplats bevakas, men tillgängliga RSS- 745Kriminalvårdens anvisningar för uppföljning av extern kritik inom rättsenhetens ansvars- område (2020:11). flöden är inte tillräckligt träffsäkra för att svara mot Kronofogdens behov. Kronofogden tar också del av relevanta avgöranden bl.a. när myndigheten genomför egna rättsutredningar genom exempelvis sökningar i och i ämbetsberättelser liksom genom hänvisningar i rättslig litteratur och lagkommentarer. Av Kronofogdens arbetsordning följer att myndighetens rättsavdelning ansvarar för att bevaka JO:s beslut. Kronofogden har i ett särskilt beslut (dnr 840 4526-19) angett anvisning om handläggning av tillsynsärenden från bl.a. Av anvisningen framgår att det är Kronofogdens rättsavdelning som ansvarar för att ta emot, analysera och föreslå åtgärder med anledning av JO:s beslut. Den ansvariga verksjuristen bevakar beslut i sina ärenden och ansvarar för att åtgärdsförslag tas fram och föredras för rättschefen innan de skickas till den avdelning som berörs för åtgärder. Rättsavdelningen analyserar samtliga beslut där JO kritiserar Kronofogden och tar fram förslag till åtgärder som, efter föredragning för rättschefen, dokumenteras i ärendet. JO:s beslut skickas alltid till den chef som ansvarar för den verksamhet som omfattas av kritiken. Eventuellt åtgärdsförslag skickas till den berörda avdelningen för åtgärder. Rättsavdelningen följer sedan löpande upp vidtagna åtgärder. Vanligtvis har relevanta åtgärder redan vidtagits när JO fattar beslut i tillsynsärendet. Samtliga kritikbeslut som gäller Kronofogden publiceras på Kronofogdens intranät tillsammans med en kortare notis som beskriver beslutet. De JO-beslut som gäller Kronofogden och de övriga beslut som bedöms ha ett intresse för verksamheten refereras i det månatligt återkommande nyhets- brevet som i första hand vänder sig till myndighetens jurister. Rättsavdelningen ansvarar också för att uppmärksamma ansvariga för myndighetens olika handböcker och styrande dokument på behov av ändringar med anledning av beslut från JO. Det gäller både beslut som gäller Krono- fogden direkt som beslut som har relevans för myndighetens verksamhet. Kronofogden anser att information om och spridning av JO:s avgöranden fungerar väl både inom myndigheten och hos JO. För att underlätta bevakning av avgöranden skulle Kronofogden gärna se att RSS-flödena på JO:s webbplats utvecklades och systematiserades bättre. Det skulle också underlätta om JO var lite mer selektiva i vilka beslut som publiceras i myndighetens praxisdatabas, så att denna endast omfattar tydligt vägledande beslut. Det skulle också underlätta om JO:s rubriksättning i praxis- databasen lite tydligare pekade på det vägledande innehållet. Däremot är den metadatasättning som JO har i praxisdatabasen av stort värde för sökbarheten. Enligt Kronofogden har JO en hög trovärdighet och besluten är viktiga för Kronofogden. Det anförs att JO:s granskning tas på stort allvar och att det alltid leder till en noggrann utredning. För Kronofogden är det viktigt att skyndsamt lämna den information som efterfrågas av JO och att myndigheten i övrigt lämnar den vägledning om verksamheten som är nödvändig för JO:s granskning. JO:s slutsatser bedöms få stort genomslag i Kronofogdens För att upprätthålla detta är det enligt Kronofogden viktigt att JO har förståelse för de granskade myndigheternas förutsättningar, har förmågan att utreda och identifiera verkliga fel och brister samt vid sin kritik lämnar uttalanden som kan vägleda myndigheten. Avgöranden från JO som rör skickas från JO med e-post till en gruppbrevlåda hos rättsenheten vid . Rättsenheten tar emot, bevakar, vidarebefordrar information och sprider kunskap om avgöranden från JO som är relevanta för verksamheten. Samtliga avgöranden från JO granskas av en verksjurist. I den mån anmälan rör en specifik enhet, vidarebefordras avgörandet till den enheten. Om anmälan avser en specifik medarbetare vidarebefordras avgörandet också till honom eller henne. Rättsenheten informerar rättschefen och generaldirektören om sådana JO- avgöranden i vilka det har riktats kritik mot . Rättsavdelningen har utvecklat sin uppföljning av avgöranden från JO. Rättsenheten för intern statistik över avgöranden från JO för att på ett systematiskt sätt kunna överblicka orsakerna till kritik och för att kunna upptäcka eventuella trender. Varje halvår sammanställer rättsenheten statistiken i en rapport som föredras för rättschefen och generaldirektören. I rapporten redovisas enskilda ärenden och en sammanfattning av vilken typ av brister som kritiserats och eventuella trender som kunnat iakttas. För att hålla regioner746 uppdaterade har rättsenheten med viss regelbundenhet möten med regionerna där man informerar om JO- avgöranden och om kritik som har framförts av JO. Det förekommer att sammanfattningar av relevanta avgöranden från JO förs in i handböcker och i annat stödmaterial, där avgörandena presenteras under respektive ämnesområde. Rättsavdelningen har en grupp på det interna verksnätet, , där intressanta juridiska nyheter publiceras. Rättsavdelningen avser att framöver lägga in information om intressanta JO-avgöranden på . har också utvecklat sitt arbete med att omhänderta kritik från JO. I samband med att får del av ett beslut där kritik riktas mot myndigheten undersöker rättsenheten i vilken utsträckning myndigheten behöver genomföra anpassningar eller förändringar i verksamheten med anledning av beslutet. Resultatet av rättsenhetens undersökning redovisas i samband med att avgörandet föredras för rättschefen och generaldirektören, som kan ge uppdrag om att åtgärder ska vidtas eller rutiner ses över. Sålunda har generaldirektören t.ex. gett i uppdrag att se över förvaltningsenhetens resurser på 746Migrationsverkets operativa verksamhet är organiserad i tre geografiska regioner: Nord, Väst och Syd. Inom varje region finns enheter som tar emot asylsökande och prövar olika typer av ansökningar om uppehållstillstånd. Se närmare information om organisation på myndighetens webbplats, . grund av återkommande kritik som rör långa handläggningstider vid utlämnande av allmänna handlingar. har fått kritik för långa handläggningstider. Kritiken är ofta sådan att den är svår för enskilda handläggare och enheter att hantera eftersom de långa handläggningstiderna beror på omständigheter som till stor del ligger utanför den enskilda handläggarens kontroll och i vissa delar även är svåra att åtgärda på enhetsnivå. har full förståelse för att JO framför kritik om de långa handläggningstiderna och myndigheten tar kritiken på stort allvar. Det kan dock vara svårt för medarbetarna att hantera regelbunden kritik som de inte kan göra något åt. När det gäller kritik i andra frågor är det lättare att få genomslag i verksamheten. vill framhålla att myndigheten tar JO:s kritik på största allvar. Även i fall då JO:s beslut innebär mycket stora konsekvenser för rättar sig myndigheten efter kritiken och vidtar nödvändiga åtgärder. får del av JO:s beslut per e-post från JO i ärenden som remitterats till myndigheten. Det förekommer även att myndigheten får del av sammanställningar från JO av beslut som rör det brottsbekämpande området . Det är rättsavdelningen som tar emot JO:s beslut i remitterade ärenden och som skickar kopior av besluten till berörda befattningshavare och, i före- kommande fall, även till Nationella operativa avdelningen som har process- ansvar för flera av myndighetens huvudprocesser. Det pågår ett arbete inom med att ta fram myndighetsövergripande riktlinjer för hanteringen av avgöranden från JO. Information om beslut från JO redovisas i en sammanställning som ut- kommer . Den publiceras på intranät Intrapolis. Sammanställningen innehåller även information om ny lagstiftning, nyheter i styrdokument samt rättsfallsreferat. Information om vissa relevanta JO-beslut publiceras även löpande i nyhetsartiklar på Intrapolis. Polis- myndigheten har identifierat ett behov av att sammanställa beslut från JO på Intrapolis. JO:s beslut beaktas inom ramen för olika projekt och även inom ramen för interna tillsyn. Skolinspektionens rättsenhet har i uppdrag att utföra omvärldsbevakning av den rättsliga utveckling som är relevant för myndigheten. Som ett led i om- världsbevakningen gör rättsenheten en gång en sammanställning av –intressanta och relevanta avgöranden från domstolar och JO, –information om nya författningar eller ändringar i författningar som är relevanta för myndigheten –beslut som fattats av andra myndigheter med bäring på Skolinspektionens uppdrag –artiklar av intresse för Skolinspektionens organisation. Sammanställningen, med eventuella bilagor, skickas ut per e-post. Rättsenheten informerar också med viss regelbundenhet regionjuristerna747 om de avgöranden från JO som är mest relevanta för myndigheten. Region- juristerna har ett generellt uppdrag att bevaka och informera om rättsutvecklingen på Skolinspektionens områden. Regionjuristerna har även i uppdrag att sprida relevanta JO-avgöranden på kontoren. Jurister vid rättsenheten och hos regionerna har även tillgång till prenumerationer på nyhetsbrev från juridiska rättsdatabaser och kan även därigenom få information om avgöranden från JO. Kommuner och Regioner (SKR) följer kontinuerligt utvecklingen när det gäller beslut från JO inom de områden som berör kommuner och regioner. Det görs framför allt av juristerna på avdelningen för juridik, men även handläggare på sakenheter tar del av vägledande JO-beslut, t.ex. sådana som rör eller hälso- och sjukvården. Den mer kontinuerliga bevakningen av JO-beslut utförs dock främst av juristerna, bl.a. genom tillgång till olika juridiska rättsdatabaser. SKR har ingen samordnad bevakning av beslut från JO. I stället är det respektive jurists uppgift att inom sina ansvarsområden bevaka även JO- beslut, t.ex. bevakar de jurister som arbetar med plan- och bygglagstiftningen JO-beslut inom detta område och de jurister som arbetar med socialrätt bevakar JO-beslut inom socialrätten. Detta gäller även spridning av kunskap om avgöranden från JO. Inför utbildningstillfällen gör handläggarna regelmässigt en kontroll – företrädesvis på JO:s webbplats – av om JO har fattat något beslut av relevans för SKR. Vidare förekommer det emellanåt att representanter för JO medverkar vid utbildningstillfällen som SKR anordnar. SKR och JO har också haft träffar eller seminarier för att diskutera gemensamma frågor. Kunskap om avgöranden från JO sprids framför allt i utbildnings- sammanhang eller i nyhetsbrev inom olika sakområden. Även vid juridisk rådgivning i enskilda ärenden kan det göras hänvisningar till relevanta JO- beslut. I de skrifter eller handledningar med juridiskt innehåll som SKR tar fram hänvisas regelmässigt till relevanta JO-avgöranden. SKR har i vissa fall dialog med sina medlemmar om JO-beslut, dels i form av enskild rådgivning till den kommun eller region som granskningen har avsett, dels i förhållande till övriga medlemmar som beslutet kan ha betydelse för. 747 Skolinspektionens kärnverksamhet är indelad i två regioner. Kontoren i , och ingår i region , kontoren i och i ingår i region . SKR får även ett antal exemplar av JO:s ämbetsberättelse och skickar den vidare till de kommuner och regioner som vill ha den i bokform. Enligt SKR:s bedömning är informationen om och spridningen av vägledande beslut från JO tillräcklig, dels genom JO:s webbplats med tillgång även till ämbetsberättelsen , dels genom olika rättsdatabaser och även genom den allmänna mediala bevakningen. En viktig aspekt enligt SKR är att vägledande JO-beslut ”kan ha på nacken” och att även beslut från t.ex. fortfarande kan ha stor relevans. Det är därför viktigt att ha tillgång även till äldre beslut. SKR bedömer att respekten för och för JO:s beslut är stor hos kommuner och regioner. Det är enligt ytterst ovanligt att JO- beslut ifrågasätts ”även om bedömningen emellanåt är att JO:s synsätt kan vara väl formalistiskt, t.ex. i ärenden med tydliga målkonflikter (t.ex. integritetsaspekter kontra patientsäkerhet)”. bevakar avgöranden från JO genom nyhetstjänsten . Tillsynsavdelningen tar emot, bevakar, vidare- befordrar information eller sprider kunskap om avgöranden från JO som är relevanta för verksamheten. nås av information om sådana avgöranden från JO dels genom att myndigheten beretts tillfälle att yttra sig i ärendet hos JO, dels genom att JO en gång per halvår skickar samtliga beslut som har fattats på brottsbekämpningsområdet till . Myndigheten har särskilda rutiner för hantering av beslut från JO som rör den egna verksamheten. När det gäller beslut i ett ärende där myndigheten har lämnat ett yttrande framgår det av tillsynsavdelningens verksamhetsrutiner att riksåklagaren och vice riksåklagaren ska informeras om JO:s beslut. Beslutet ska även skickas till rättschefen och Utvecklingscentrum748 samt vid behov andra berörda, t.ex. utbildningscentrum eller it-avdelningen. Sammanfattningar av relevanta avgöranden publiceras som en nyhet på myndighetens intranät och även på en särskild upprättad sida på intranätet. Avgöranden från JO tas bl.a. om hand och beaktas inom ramen för myndig- hetens utbildningar och styrdokument. De kan också föranleda förändringar i myndighetens ärendehanteringssystem Cåbra. I samband med publicering av beslutet följer det ibland med ett uttalande från riksåklagaren om vilka följder beslutet får, tex. i form av utbildningsinsatser. Någon utvärdering har inte skett. Däremot följs åtgärden upp. 748På – – anges att Utvecklingscentrum är en enhet som finns på tre orter: , och . Utvecklingscentrums uppgift är att bedriva metod- och rättsutveckling inom olika brottsområden och svara för den samlade kunskapen samt att bedriva rättslig uppföljning och tillsyn. Kommitténs bedömning: Det saknas anledning att lämna några författningsförslag på detta område. Det finns emellertid skäl att framhålla bl.a. att JO bör fortsätta att se över och utveckla t.ex. arbetet med både uppföljning av besluten, beslutens utformning och den externa kommunikationen genom framför allt JO:s webbplats, för att på ett ändamålsenligt sätt nå ut med och sprida kunskap om Det är dock primärt en uppgift för tillsynsobjekten att hörsamma JO:s beslut och uttalanden. Det får också förutsättas att såväl regeringen som kommunala organ noggrant överväger i vad mån det behövs författningsändringar eller andra åtgärder med anledning av ombudsmännens iakttagelser och hur dessa omhänder- tas hos tillsynsobjekten. Som en del av kontrollmakt och som ett extraordinärt tillsynsorgan är JO en garant för medborgarnas rättssäkerhet med en central roll i rättsstaten. Genom sin verksamhet bidrar JO till att stärka efterlevnaden av de föreskrifter som och regeringen har fattat beslut om samt till att upprätthålla grundläggande värden i samhället såsom legalitet, demokrati och effektivitet. En förutsättning för att JO ska kunna fullgöra sitt uppdrag är emellertid att JO- ämbetet åtnjuter allmänhetens förtroende och att kunskapen om JO:s av- göranden är utbredd, framför allt hos tillsynsobjekten. Det är därför angeläget att och beslut inom ramen för tillsynsuppdraget åtnjuter respekt och att besluten får genomslagskraft hos dem som granskas. Utredningen visar att det finns en tydlig medvetenhet hos JO om vikten av att slå vakt både om respekten för ämbetet och om genomslagskraften för JO:s I sin verksamhetsplan satte JO upp ett antal övergripande mål och strategier för verksamheten med bäring på förtroendet för myndigheten och genomslagskraften för JO:s avgöranden. I verksamhetsplanen betonades bl.a. vikten av högt förtroende för JO:s verksamhet hos allmänheten, myndigheter De mål som angavs avsåg exempelvis hög kvalitet och effektivitet och att JO skulle vara väl känd, lättillgänglig och välinformerad. Detta skulle uppnås genom olika strategier, såsom samarbete, effektivitet och enhetlighet i arbetet samt spridning av information om JO:s verksamhet och Enligt den bedömning som redovisades i JO:s årsredovisning hade såväl kvalitetsmålet som målet om beslutens genomslagskraft uppnåtts. Den senare bedömningen grundades på att JO hade noterat att myndigheter genomfört förändringar med anledning av JO:s beslut eller dialogmöten. en hög medieexponering antogs bidra till att öka genomslagskraften för JO:s Vidare bedömdes att ett ökat antal klagomål och trafik på JO:s webb- plats kunde tyda på att JO:s funktion är väl känd. Det har också framgått, bl.a. genom det som framkommit vid den intervju som utredningen genomförde med medarbetare hos JO, att frågor om såväl allmänhetens som anmälarnas förtroende för JO och beslutens genomslags- kraft regelmässigt övervägs i olika sammanhang inom . Att dessa frågor prioriteras hos JO illustreras också bl.a. av att myndigheten har deltagit i tre SOM-undersökningar – 2007, 2018 och 2021749 – som har innefattat mätning av allmänhetens kännedom om och förtroende för JO. Det bör noteras särskilt att det inte har genomförts någon motsvarande mätning av anmälarnas eller tillsynsobjektens kännedom om och förtroende för JO. Som framgår av redogörelsen i avsnitt 6.8.2 har det inom den samhälls- vetenskapliga forskningen angetts att förtroende är ett slags prognos och att det kan ses som skillnaden mellan förväntan och förverkligande. När det förväntade inträffar, stärks förtroendet. På motsvarande sätt minskar förtroendet om förväntan inte uppfylls. Enligt uttalanden i den juridiska doktrinen har det funnits en diskrepans mellan förväntan och förverkligande i fråga om JO:s verksamhet, inte minst när det gäller hanteringen av klagomålsanmälningar. Av redogörelsen i avsnitt 6.8.2 framgår att mätningarna i SOM-under- sökningarna 2007 och 2018 av allmänhetens kännedom om och förtroende för JO uppvisar liknande resultat i flera avseenden. Exempelvis uppgav ungefär hälften av svarspersonerna vid båda mättillfällena att de hade en uppfattning om JO. Av de som hade en uppfattning om JO svarade cirka hälften att de hade ett mycket stort eller ganska stort förtroende för JO. fanns det också skillnader mellan mättillfällena och 2018. Andelen personer med varken stort eller litet förtroende för JO minskade med , medan andelen personer med ganska litet eller mycket litet förtroende för JO nästan fördubblades . Det är inte möjligt att dra några säkra slutsatser om utvecklingen av allmänhetens förtroende för JO enbart med utgångspunkt i resultaten från dessa två SOM-undersökningar. Det är också svårt att göra direkta jämförelser mellan resultaten från mättillfällena bl.a. på grund av att undersökningarna inte har utförts på identiska underlag. Inte desto mindre finns det skäl att uppmärk- samma att andelen personer med ganska litet eller mycket litet förtroende för JO nästan fördubblats mellan mätningarna 2007 och 2018.