rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — **Annan reguljär utbildning än arbetsmarknadsutbildning samt ett mindre antal avlidna. ***Inkluderar även kommuninsatser. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. Andelen deltagare som fått osubventionerat arbete har ökat något mellan mättillfällena, medan en lägre andel är inskrivna med arbete, dvs. har deltids- eller timanställning. Denna förändring kan vara ett resultat av coronapandemin. Nå- got färre har registrerats med koden kontakt upphört av känd orsak, men något fler av okänd orsak (se vidare avsnitt 5.1). En positiv trend är att färre är kvar i annat arbetsmarknadspolitiskt program. En negativ trend är att fler är öppet arbetslösa. Liknande resultat för samtliga inskrivna i etableringsprogrammet Om man tittar på var samtliga inskrivna deltagare i etableringsprogrammet befann sig framgår att det även för denna population var vanligast att befinna sig i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, framför allt i jobb- och utvecklingsgarantin, följt av att vara inskriven på Arbetsförmedlingen med ett arbete, som t.ex. nystartsjobb eller deltidsanställning. var fortfarande inskrivna i programmet, vilket är rimligt med tanke på att för deltagare som skrevs in och senare hade ramtiden (36 månader) ännu inte uppnåtts. Det var en betydligt större andel män än kvinnor som hade ett 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 osubventionerat arbete och som var inskrivna på Arbetsförmedlingen med ett arbete. Andelen med upphörd kontakt av känd orsak var betydligt lägre bland män än bland kvinnor, medan motsatt förhållande gällde för andelen kvinnor och andelen män med kontakt upphört av okänd orsak, se diagram 11 (se även avsnitt 5.1). Diagram 11 Senast kända status för samtliga deltagare inskrivna i etableringsprogrammet 2018–2019, uppdelat på kön *Här ingår förutom subventionerade arbeten även osubventionerade anställningar som t.ex. deltidsarbetslös och timanställd. **Annan reguljär utbildning än arbetsmarknadsutbildning samt ett mindre antal avlidna. ***Inkluderar även kommuninsatser. Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Som framgått ovan är det vanligt att deltagare går från etableringsprogrammet till andra arbetsmarknadspolitiska program, främst jobb- och utvecklingsgarantin, men också att de är inskrivna eller inte inskrivna vid Arbetsförmedlingen. För att exemplifiera rörelsen mellan insatserna kan vi titta närmare på var deltagare (ca 7 200) som fanns i jobb- och utvecklingsgarantin vid mättillfället befann sig vid mättillfället , se diagram nedan.111 111Observera att det rent numerärt är ett mindre antal av deltagarna i etableringsprogrammet som kan gå vidare till jobbgarantin för ungdomar eftersom åldersintervallet för etableringsprogrammet (20–64) innebär att de allra yngsta har hunnit bli när de är färdiga med etableringsprogrammet. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Diagram 12 Status för deltagare som lämnat etableringsprogrammet och som fanns i jobb- och utvecklingsgarantin Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. De flesta var kvar i jobb- och utvecklingsgarantin, men en viss andel, både kvinnor och män, hade också blivit inskrivna med arbete (). av kvinnorna hade gått vidare till en reguljär utbildning och av kvinnorna hade blivit avaktualiserade på grund av att kontakt upphört av känd orsak. När det gäller männen hade blivit öppet arbetslösa och hade blivit utskrivna från Arbetsförmedlingen och fått ett osubventionerat arbete samt en lika stor andel hade gått vidare till en reguljär utbildning. Deltagarna som var arbetslösa (ca 1 300) hade rört sig ännu mer mellan insatserna; dock var av kvinnorna och av männen fortfarande öppet arbetslösa . av de öppet arbetslösa kvinnorna hade gått över till jobb- och utvecklingsgarantin. Motsvarande andel för männen var . av de öppet arbetslösa männen hade blivit inskrivna med ett arbete . Diagram 13 Status för deltagare som lämnat etableringsprogrammet och var arbetslösa Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 pågår ett projekt där man tittar på förflyttningar mellan aktiviteter och insatser inom ramprogrammen då det är stora likheter mellan aktiviteterna i programmen.112 Det vanliga steget – från etableringsprogrammet till jobb- och Arbetsförmedlingen framhåller i återrapporten om utrikes födda kvinnor att antalet deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin har ökat och att bakom den utvecklingen ligger framför allt utrikes födda deltagare (från ca 25 till ca 35 ).113 Enligt Arbets- förmedlingen förklaras ökningen både av ett fortsatt inflöde från etablerings- programmet och ett minskat utflöde ur jobb- och utvecklingsgarantin. cember 2019 utgjorde utrikes födda kvinnor av det totala antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin (jämfört med 2017).114 Arbetsförmedlingen framhåller vidare i en annan återrapport att många del- tagare inte når målet med arbete eller studier inom de som etablerings- programmet omfattar utan att de i stället går vidare till jobb- och utvecklings- garantin efter avslutat program.115 En stor andel av deltagarna i jobb- och ut- vecklingsgarantin har tidigare deltagit i etableringsprogrammet (omkring 30 procent , vilket motsvarar ca 33 500 individer, dvs. I intervjuer med arbetsförmedlare framgår att nyanlända kvinnor med kort utbildning kan gå igenom etableringsprogrammet utan att ha närmat sig eta- blering på arbetsmarknaden nämnvärt och gå vidare till annat arbetsmarknads- politiskt program.117 Det förekommer även att deltagare i jobb- och utveck- lingsgarantin efter etableringsprogrammet skrivs ut därför att de inte har gjort De saknar motivation och uppfyller inte kraven inom pro- grammet och blir då utskrivna. En del försvinner då från Arbetsförmedlingen, medan en del kan stå kvar som öppet arbetslösa. ”Det kan också vara så att kommunen kontaktar oss och frågar ’Vad är nu detta?’”118 Den lägre ersättningsgraden i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgaran- tin för ungdomar kan komma som en chock för deltagare som förbrukat sin tid 112Skypeintervju, , . 113Arbetsförmedlingen (2020) Utrikes födda kvinnor, s. 13. 115Arbetsförmedlingen (2020), Återrapport och förekomsten av sanktioner inom etableringsprogrammet, s. 40. 117Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 119Skypeintervju med arbetsförmedlare i , och , . 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 3.4.5 Effekter av coronapandemin Det är svårt att ur statistiken i denna uppföljning utläsa effekter av pandemin för deltagare i etableringsprogrammet. De flesta deltagarna hade tid kvar i programmet när pandemin slog till . Arbetsförmedlingen rapporterar att flera aktiviteter i etableringsprogrammet påverkades av pandemin . Andelen som deltog i arbetspraktik och arbetsträning minskade och reguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildningar fick delvis genomföras på distans.120 Inom anställningsstöden och nystartsjobben minskade det mest inom den privata sektorn, vilket framför allt förklaras av att den ekonomiska nedgången hade större följdverkningar på rekryteringsbehovet inom den privata sektorn jämfört med den offentliga.121 Arbetsförmedlare i en mindre stad berättar att pandemin har inneburit att tillgång till yrkesutbildningar minskat i och med att det har förutsatt resande till en annan stad, att man har fått fokusera på sfi och att kontakter med deltagare i program fått stå tillbaka.122 En annan effekt av pandemin, som har framhållits av flera arbetsförmedlare och kommunala arbetsmarknadsenheter, har varit att betydligt färre nyanlända har kommit och att även kvotflyktingarna varit färre. En effekt av pandemin inom utbildning har varit övergång till distansundervisning även inom sfi. I en delredovisning av pandemins effekter för vuxenutbildningen anför sammanfattningsvis att det är tydligt att elever på framför allt studieväg 1 inom sfi påverkats negativt av distansutbildningen.123 Många huvudmän har lyft att progressionen gått långsammare och hänvisar bl.a. till elevers digitala ovana och bristande tekniska utrustning. Ök- ningen av avbrott tycks ha varit störst inom sfi.124 Även i samhällsorienteringen övergick man till distansundervisning. av kommunerna uppgav i länsstyrelsernas webbenkät att de har övergått till fjärr- och distansundervisning.125 I en samlad bedömning anför länsstyrelserna att samhällsorientering på distans kan vara ett adekvat alternativ till klassrumsundervisning, men det är viktigt att komma ihåg att det inte fungerar väl för alla grupper. För de som saknar digitala färdigheter är det inte en lämplig undervisningsform. Särskilt kvinnliga deltagare har generellt svårare att koncentrera sig på distansundervisningen i hemmet.126 120Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2020, s. 78. 121Ibid., s. 62. Nedgången i antalet nya beslut om subventionerade anställningar var som störst under pandemins första våg. Antalet nya beslut om subventionerade anställningar i den privata sektorn minskade med ca 8 2020 jämfört med . I den offentliga sektorn däremot ökade det totala antalet nya beslut jämfört med , vilket berodde på ökningen av extratjänster. Handel, tillverkning och hotell- och restaurang drabbades hårt av pandemin, medan många verksamheter i den offentliga sektorn förblev öppna under pandemin, däribland förskolor, skolor och omsorg (ibid., s. 60). 122Skypeintervju med arbetsförmedlare i och , . 123Skolverket (2021), Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet, Delredovisning 3 – Tema vuxenutbildning, s. 4. 124Ibid., s. 4 f. 125Länsstyrelsen län (2021), Samhällsorientering – återrapportering av uppdrag 23 enligt regleringsbrevet , s. 19. 126Ibid., s. 25. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Vid intervjuer med handläggare vid kommuners arbetsmarknadsenheter har iakttagelser framkommit om coronapandemins påverkan på arbetet med nyan- En utmaning har bl.a. varit att servicebranschen – där enkla jobb finns – drabbades hårt av pandemin.127 127Vaggeryds kommun, e-post . 4Fördjupning – nyanlända från och Nyanlända från och utgör av alla programdeltagare –2019 och avviker inte nämnvärt från hela gruppen när det gäller könsfördelning, ålder och utbildningsnivå. En fördjupad analys av dessa två grupper kan därmed ge relevanta insikter. Vid mättillfället hade mellan av deltagarna som fått antingen en subventionerad eller en osubventionerad anställning haft insatsen arbetspraktik i programmet. Andelen var högre bland män än kvinnor. Bland kvinnor som fått en subventionerad anställning var andelen som fått ett nystartsjobb betydligt lägre än motsvarande andel för män. Av män som blivit öppet arbetslösa hade runt en fjärdedel fått insatsen nystartsjobb. Färre deltagare i målgruppen hade fått insatsen stöd och matchning än förberedande utbildning och arbetspraktik. Kvinnor hade i lägre utsträckning än män fått den insatsen. Vid mättillfället var såväl bland kvinnorna som bland männen den mest förekommande statusen fortfarande att befinna sig i jobb- och utvecklingsgarantin; bland männen var det dock nästan lika vanligt att ha blivit inskriven på Arbetsförmedlingen med ett arbete. När det gäller utbildningsnivå har de i målgruppen med låg utbildning, särskilt kvinnor, i högre utsträckning gått över till jobb- och utvecklingsgarantin än de med lägst gymnasieutbildning. Vid mättillfället hade samtliga deltagare i målgruppen avslutat programmet. Det framgår då att något fler deltagare hade fått en osubventionerad anställning och blivit utskrivna från Arbetsförmedlingen, lämnat Arbetsförmedlingen av okänd orsak, gått över till övriga program med programstöd eller blivit öppet arbetslösa. var det något färre deltagare som hade fått ett arbete. Sammantaget fanns det både deltagare som nått framsteg och deltagare som inte haft någon progression mellan de olika mättillfällena. –2019 utgör nyanlända från och de två största grupperna i etableringsprogrammet. I detta kapitel besvaras frågan om hur deltagandet ser ut bland dessa deltagare för gruppen 20–som skrevs in i programmet (nedan benämnd ”målgruppen”). I kapitlet redovisas även vilka insatser som målgruppen tagit del av samt mönster när det gäller bl.a. kön och utbildningsnivå. För en beskrivning av målgruppen, se bilaga 1, figur C. 4 FÖRDJUPNING – NYANLÄNDA FRÅN OCH Statistik presenteras över fem vanliga insatser som dessa individer deltog i och jämförelser görs utifrån kön och utbildningsnivå. 4.1 Deltagare från och Nyanlända från dominerade intaget till etableringsprogrammet , både när det gäller överförda och nyinskrivna. Ma- joriteten av deltagarna i målgruppen var överförda från det tidigare etableringsuppdraget, ca 5 500. De flesta av dessa kom från och det var fler män än kvinnor (kvinnor och män). Bland överförda deltagare från var könsfördelningen jämn. Bland de nyinskrivna var det dubbelt så många från som från (ca 1 100 mot ca 500). När det gäller utbildningsnivå framgår det att ungefär hälften hade som högst en grundskoleutbildning och ungefär hälften hade som lägst en gymnasieutbildning. Detta gällde både kvinnor och män (se diagram 14, se även tabell G i bilaga 4). Det bör beaktas att inflödet till etableringsprogrammet sett till kön inte är jämnt fördelat, utan varierar . Vissa månader har det kommit fler nyanlända män än kvinnor, och tvärtom (se diagram 2 och 3 i avsnitt 3.2), vilket är tydligt i denna grupp. Diagram 14 Antal nyanlända kvinnor och män i målgruppen efter utbildningsnivå Inskrivna (överförda och nyinskrivna) i etableringsprogrammet under jan–mar 2018 från och , 20–. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. Diagrammet åskådliggör dels den geografiska spridningen med stort inflöde från , dels att många både skrevs in i etableringsprogrammet och blev överförda till etableringsprogrammet från 4 FÖRDJUPNING – NYANLÄNDA FRÅN OCH Skillnaderna i utbildningsnivå redovisas genom att de vänstra staplarna i stapelparen representerar deltagare med låg utbildningsnivå och de högra representerar de med lägst gymnasienivå. 4.2Resultat för deltagare från och Inledningsvis analyseras status för de som lämnade programmet –2019 vid mättillfället . Därefter analyseras fem insatser – förberedande utbildning, arbetspraktik, stöd och matchning av extern aktör, nystartsjobb och extratjänster – som deltagarna i målgruppen fått i etableringsprogrammet uppdelat på den status de hade efter att de lämnade programmet 2018–2019. Även de som inte hade lämnat programmet redovisas i diagrammen. Statistiken över de obligatoriska insatserna sfi och samhällsorientering har som tidigare nämnts kvalitetsbrister, varför vi inte analyserar den statistiken närmare. 4.2.1Flest deltagare i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program hade i målgruppen lämnat programmet, vilket sannolikt sammanhänger med att många var överförda från etableringsuppdraget och redan hade förbrukat en del av sin ramtid. Den vanligaste statusen, oavsett utbildningsnivå, var att de övergått i ett annat arbetsmarknadspolitiskt program. För männen var det nästan lika vanligt att få en subventionerad anställning, medan det för kvinnorna var den näst vanligaste statusen. Endast ett tiotal kvinnor med en låg utbildningsnivå hade fått en osubventionerad anställning, medan över 100 män med låg utbildningsnivå hade fått det. Om man undersöker målgruppens progression utifrån variabeln utbildningsnivå framgår att skillnaderna är relativt små inom respektive kön, med några undantag: Fler män med lägst gymnasieutbildning har osubventionerad anställning eller studerar än män med låg utbildningsnivå, vilket följer känt mönster, och fler män med låg utbildning var fortfarande kvar i etableringsprogrammet. Fler kvinnor med lägst gymnasieutbildning hade subventionerad anställning eller studerade än kvinnor med låg utbildning. Fler kvinnor med låg utbildning var kvar i etableringsprogrammet eller i program med aktiviteter än kvinnor med gymnasieutbildning. Se tabell 2. 4 FÖRDJUPNING – NYANLÄNDA FRÅN OCH Tabell 2 Status för de i målgruppen som lämnade etableringsprogrammet –2019 Inskrivna (överförda och nyinskrivna) i programmet under jan–mar 2018 från och , 20–, utifrån utbildningsnivå. Antal avrundat till hela tiotal. Anm.: I gruppen program ingår Arbetsförmedlingens båda grupper jobb- och utvecklingsgarantin och övriga program med aktivitetsstöd, se bilaga 2. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. Av de som lämnade etableringsprogrammet hade totalt av deltagarna i målgruppen blivit öppet arbetslösa, vilket betyder att de är arbetssökande som aktivt söker arbete men inte deltar i något arbetsmarknadspolitiskt program. 4.2.2 Förberedande utbildning oavsett utbildningsnivå En av de vanligaste insatser som deltagarna i etableringsprogrammet får är förberedande utbildning. Denna insats inrymmer, som tidigare angetts, många olika typer av insatser, vilket gör att insatsen blir svårtolkad.128 Av deltagarna i målgruppen som lämnade programmet 2018–2019 var andelen som fått insats inom förberedande utbildning hög, oavsett vilken status deltagaren hade när de lämnade programmet. Exempelvis hade av de manliga deltagarna med lägst gymnasienivå i målgruppen och som var i ett arbetsmarknadspolitiskt program efter att de lämnade etableringsprogrammet deltagit i förberedande utbildning (se högra diagrammet nedan). Motsvarande andel bland de kvinnliga deltagarna med lägst gymnasienivå var , vilket också är en hög andel. Se diagram 15. 128Riksrevisionen granskade insatsen 2018 bl.a. för att majoriteten av deltagarna befann sig i etableringsuppdraget. anför i granskningen att det råder brist på kunskap om hur insatsen fungerar. En slutsats är att det behövs bättre uppföljning. refererar till en tidigare granskning 2017 där den hade rekommenderat Arbetsförmedlingen att skapa bättre förutsättningar för att utvärdera olika inriktningar inom insatsen, se RiR 2018:12 s. 9. 4 FÖRDJUPNING – NYANLÄNDA FRÅN OCH Diagram 15 Andel i målgruppen som anvisats förberedande utbildning i etableringsprogrammet efter vilken status de hade efter att de lämnat etableringsprogrammet Inskrivna (överförda och nyinskrivna) i programmet under jan–mar 2018 från och , 20–, utifrån utbildningsnivå. *Endast ca 10 kvinnor med låg utbildningsnivå hade fått en osubventionerad anställning, och andelarna i denna kategori för kvinnor bör därför tolkas med försiktighet. Anm.: I gruppen program ingår Arbetsförmedlingens båda grupper jobb- och utvecklingsgarantin och övriga program med aktivitetsstöd, se bilaga 2. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. I granskning av de deltagare som påbörjat etableringsuppdraget 2011 och tagit del av insatsen förberedande och orienterade utbildning 4 FÖRDJUPNING – NYANLÄNDA FRÅN OCH framkommer dessutom att av dem som deltog i insatsen hade lämnat Arbetsförmedlingen senare.129 Av de som lämnat Arbets- förmedlingen hade lämnat för ett arbete, medan hade lämnat av okänd orsak eller annan känd orsak.130 Detta behandlas i av- snitt 5.1.2 och 5.1.3. 4.2.3 Arbetspraktik ökar möjligheterna till en anställning Mellan av de deltagare131 i målgruppen som fått antingen en subventionerad eller en osubventionerad anställning har i etableringsprogrammet haft arbetspraktik (se diagram 16). Andelen är högre bland män än kvinnor. Av de män som har låg utbildningsnivå och som fått en osubventionerad anställning var andelen som haft en arbetspraktik relativt hög (). Det bör dock noteras att andelen manliga deltagare med lägst gymnasieutbildning som blivit öppet arbetslösa också var relativt hög (). Antalet män som fått en anställning var betydligt fler än de som blivit öppet arbetslösa (se tabell 2 ovan). En arbetspraktik är således inte någon garanti för att deltagaren senare ska få en anställning, men möjligheterna till en anställning ökar. 131Andelen kvinnliga deltagare med låg utbildning som fått en osubventionerad anställning är inte inräknad på grund av få deltagare. 4 FÖRDJUPNING – NYANLÄNDA FRÅN OCH Diagram 16 Andel i målgruppen som fått arbetspraktik i etableringsprogrammet efter vilken status de hade efter de lämnat programmet Inskrivna (överförda och nyinskrivna) i etableringsprogrammet under jan–mar 2018 från och , 20–, utifrån utbildningsnivå. *Endast ca 10 kvinnor med låg utbildningsnivå hade fått en osubventionerad anställning, och andelarna i denna kategori för kvinnor bör därför tolkas med försiktighet. Anm.: I gruppen program ingår Arbetsförmedlingens båda grupper jobb- och utvecklingsgarantin och övriga program med aktivitetsstöd, se bilaga 2. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. Detta överensstämmer med IFAU:s studie om effekterna av arbetspraktik för deltagare i åldern 20–som ingick i det arbetsmarknadspolitiska 4 FÖRDJUPNING – NYANLÄNDA FRÅN OCH programmet ”arbetspraktik” –2006.132 Utvärderingen visade att i genomsnitt hade programmet en positiv men måttlig effekt för deltagarna. Den genomsnittliga förväntade tiden till arbete för de arbetslösa minskade med över en knappt tvåårig uppföljningshorisont från tidpunkten för programstart.133 I utvärderingen ingick en jämförelse mellan effekterna av arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning. Slutsatsen var att de som av Ar- betsförmedlingen placerades i arbetspraktik hade kommit snabbare till arbete om de i stället gått arbetsmarknadsutbildning, medan deltagarna i arbetsmark- nadsutbildning hade klarat sig lika bra med arbetspraktik.134 4.2.4 Få deltagare har fått stöd och matchning av extern aktör Generellt är det färre deltagare i målgruppen som har fått insatsen stöd och matchning än förberedande utbildning och arbetspraktik. Kvinnor har i lägre utsträckning än män fått insatsen i alla kategorier med några få undantag. Ex- empelvis kvinnor som fick en osubventionerad anställning efter att de lämnat etableringsprogrammet hade något högre andel än män, se diagram 17. Diagram 17 Andel i målgruppen som fått stöd och matchning av extern aktör i etableringsprogrammet efter vilken status de hade efter de lämnade programmet Inskrivna (överförda och nyinskrivna) i programmet under jan–mar 2018 från och , 20–. Anm.: I gruppen program ingår Arbetsförmedlingens båda grupper jobb- och utvecklingsgarantin och övriga program med aktivitetsstöd, se bilaga 2. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. 132Forslund, Liljeberg och Trott zu Solz (2013), Arbetspraktik – en utvärdering och en jämförelse med arbetsmarknadsutbildning, IFAU 2013:4, s. 4. Programmets genomsnittliga effekter över skattades, men även årliga resultat för att se om effekterna varierade mycket . Även effekter för grupper av deltagare med olika observerade egenskaper, som ålder, kön, utbildningsnivå, födelseregion och arbetslöshetshistoria skattades. 133Ibid., s. 26. 134Ibid., s. 22 f. 4 FÖRDJUPNING – NYANLÄNDA FRÅN OCH granskade 2020 om valfrihetssystemet för stöd och matchning gav förutsättningar för deltagarna att så snabbt som möjligt komma ut i arbete.135 framhöll att en viktig grundprincip i valfrihetssystem är att brukare väljer de leverantörer av tjänsten som lyckas bäst och att de som presterar sämre konkurreras ut från systemet. bedömde att informationen om de olika leverantörerna i stöd och matchning på Arbetsförmedlingens webbplats kunde vara svår att tillgodogöra sig för arbetssökande med begränsade kunskaper i svenska. De kan därmed få sämre förutsättningar att göra ett välinformerat val. Utifrån granskningens resultat lämnade bl.a. rekommendationen till Arbetsförmedlingen att ytterligare underlätta för deltagarna att göra välinformerade val av leverantör som ökar chanserna att de hittar ett arbete eller påbörjar studier så snabbt som möjligt.136 4.2.5 Nystartsjobb har i många fall lett till arbete för män När det gäller vilka som fått nystartsjobb i målgruppen var den högsta andelen bland män som fått en subventionerad anställning, oavsett utbildningsnivå. Bland kvinnor som fått en subventionerad anställning var andelen som fått ett nystartsjobb betydligt lägre än motsvarande andel för män. Av män som blivit öppet arbetslösa hade runt en fjärdedel fått insatsen nystartsjobb.