rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — En följdfråga i enkäten rörde om kommunen beslutade om extra resurser i budgeten till friluftsliv med anledning av den pågående pandemin. Svaren skiljer sig endast åt i mindre utsträckning jämfört med frågan om extra- resurser i tilläggsbudgeten . Inga skillnader förekommer mellan kom- muner utifrån befolkningens storlek. 8 av 9 fjällkommuner uppger att kommu- nen inte beslutade om extra resurser i budgeten till friluftsliv, medan 1 fjällkommun svarade ”vet ej/kan inte bedöma”. Ett dussintal kommuner kommenterar på olika sätt i enkäten den kommu- nala budgeten för friluftslivsändamål. Några kommuner menar att friluftslivs- politiken inte är en prioriterad verksamhet i budgeten. Enligt en av dessa kom- muner innebär det att ökade kostnader som rör friluftsliv har hanterats inom befintlig budget. Två kommuner att det är svårt att öka budgeten på sådana här insatser eftersom kommunen måste klara sitt basuppdrag, dvs. friluftsliv är inte en lagstadgad verksamhet i förhållande till skola, vård och omsorg. Risken är att sparkraven slår hårt på verksamheten och det blir svårt att upp- rätthålla standard och tillgänglighet när det gäller friluftslivsaktiviteter för kommuninvånarna. En kommun menar att det stora problemet med anord- ningar för natur- och friluftsliv är att det alltid är brist på medel till bra förvalt- ning. Problemet är att det från politiskt håll gärna uppmuntras till diverse ak- tiviteter för att stimulera till natur- och friluftsvistelse men det ska inte kosta något att förvalta stigar och leder. Någon kommun exemplifierar och menar att driftsbidrag för vandringsleder bör införas eftersom det är en stor kostnad för mindre kommuner. Ett par kommuner ser inte samma problem när det gäller den kommunala budgeten för friluftsändamål. En kommun skriver att någon höjning av bud- geten inte har efterfrågats från tjänstemannanivån. Det handlar om att priori- tera rätt, eftersom det inte är självklart att utomhusaktiviteterna kostar mer pengar när brukarna väljer uteaktiviteter i stället för inomhusaktiviteter. En annan kommun uppger att det inte finns avsatta medel för friluftsliv i budgeten när resurser avsätts för detta i bygdemedel.338 Ett par kommuner kommenterar 338Bygdemedel är en ersättning till bygder som blivit berörda av utbyggnaden av vattenkraft. Föreningar och kommuner kan söka pengar till projekt och investeringar, t.ex. förbättring av idrottsanläggningar och markering och upprustning av stigar och leder. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN friluftslivets år och menar att det har gjorts satsningar som har bidragit positivt till arbetet med friluftslivsfrågor. 8.2.10De flesta kommuner har medel för bidrag till lokala friluftsorganisationer En fråga i enkäten gällde om det finns medel i den kommunala budgeten för bidrag till lokala ideella friluftsorganisationer eller lokala friluftsföreningar. Av de kommuner som besvarade enkäten uppger 173 av 216, dvs. , att det finns sådana bidrag. av kommunerna svarade att det inte fanns sådana medel. Det förefaller av diagrammet nedan som om kom- munstorleken är avgörande för om det finns kommunala bidrag till friluftsor- ganisationer och friluftsföreningen i den kommunala budgeten eller inte. De minsta kommunerna lämnar i högre utsträckning inte sådana bidrag. Mer än en femtedel () av kommunerna med mindre än 15 000 invånare svarar ”nej” på enkätfrågan. Av fjällkommunerna uppger tre av nio svarande kommuner att det inte finns specifika kommunala medel till friluftsorganisa- tioner. är antalet svarande kommuner i denna specifika grupp litet och enskilda svar kan påverka svarsutfallet. Diagram 19 Finns det medel i den kommunala budgeten för bidrag till lo- kala ideella friluftsorganisationer eller lokala friluftsföreningar? Vet ej/kan inte 15'-25' 25'-50' 50'-100' (89 st.) (40 st.) (47 st.) (23 st.) (17 st) (216 st.) En följdfråga om hur budgeten har förändrats på grund av pandemin ställdes till de kommuner som lämnar bidrag till friluftsorganisationer eller lokala friluftsföreningar. Nästan två tredjedelar () av de svarande kommunerna uppger att det inte har skett någon förändring av budgeten. av kommunerna svarar att det har skett en ”liten ökning” eller en ”stor ökning” av budgeten. En analys av svarsutfallet utifrån kommunstorle- ken ger ingen entydig svarsbild. Ingen av fjällkommunerna uppger att det har skett en ökning av den kommunala budgeten för detta ändamål. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN 8.2.11Få kommuner har ansökt om LONA-bidrag på grund av extra insatser till följd av pandemin I enkäten ställdes frågan om kommunen ansökte om LONA-bidrag på grund av extra insatser till följd av pandemin som den annars inte skulle ha ansökt om. Av enkäten framgår det att nästan två tredjedelar () av kommunerna valde att inte göra det, medan valde att göra det. En dryg femtedel () av de kommuner som besvarade enkäten angav svarsalternativet (vet ej/kan inte bedöma). Valet att ansöka om LONA- bidrag korrelerar inte med befolkningsstorleken eller om det är fjällkommuner eller inte. Cirka 5 kommuner kommenterar LONA-bidraget i enkäten. Den samstäm- miga bilden är att bidraget är ett viktigt medfinansieringssystem som kommu- nerna ansöker om . Bilden bekräftar också att pandemin egentligen inte har påverkat kommunernas intresse att söka fler LONA-projekt, utan intresset är fortsatt högt. En kommun menar att bidraget är positivt, men att det skulle behöva breddas för att kunna bidra till anläggningsfrågor, t.ex. leder, parke- ring, bryggor och vindskydd, i större utsträckning. Sådana anläggningar är för- utsättningar för att friluftslivet ska fungera. Avslutningsvis ställdes en fråga i enkäten om kommunen planerar att an- söka om LONA-bidrag vid utlysningen . Svaren är svårbedömda på grund av att nästan hälften () av de svarande kommunerna uppger att de ”vet ej/kan inte bedöma”. Av de resterande kom- munerna uppger att de kommer att ansöka om LONA-bidrag, medan lite uppger att de inte kommer att göra det. 8.3 Länsstyrelsers friluftslivsarbete under pandemin Nedan redogörs för hur länsstyrelserna har arbetat med friluftslivspolitiken under pandemin. Länsstyrelserna spelar en viktig roll i genomförandet och i den lokala för- ankringen av friluftslivsarbetet. Denna roll har blivit ännu viktigare i och med att allt fler personer har sökt sig ut i naturen som en effekt av coronapandemin. Regeringen gav t.ex. länsstyrelserna i uppdrag att följa efterlevnaden av re- kommendationer, riktlinjer och råd för inrikesresor och sommaraktiviteter.339 8.3.1Länsstyrelserna noterar också ett ökat besökstryck sammanställer antalet besök i nationalparker och na- turum, vilket ger en kompletterande bild av svenskarnas friluftsvanor. Enligt har besöken i nationalparker ökat . Antalet besökare uppgick till knappt 2,8 miljoner 2013. Antalet besökare hade ökat med över 300 000 till drygt 3,1 miljoner 2020.340 339Regeringsbeslut S2020/05271/FS (delvis) S202006223/FS. 340https:///om-miljoarbetet/uppfoljningar/resultat-av-anslagen-for- vardefull-natur/besok-i-nationalparker. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Denna bild bekräftas av alla de intervjuade friluftssamordnarna vid länssty- relserna – pandemin har lett till ett ökat intresse hos länsinvånarna att utöva olika friluftslivsaktiviteter. i har noterat en besöksökning under pandemin ute i naturreservaten och friluftslivsområdena. Pandemin har enligt i lett till ett ökat intresse för friluftsliv. Sett ur perspektiv har pandemin inneburit att må- len om friluftsliv för en god folkhälsa, tillgången till natur för friluftsliv och attraktiv tätortsnära natur har stärkts. i betonar att det mest positiva är att många fler har kommit ut i naturen, särskilt personer som annars kanske inte tar sig ut, som exempelvis barnfamiljer som tidigare kanske åkte till sportanläggningar eller utförde aktiviteter inomhus.341 Det finns över 500 naturreservat i som till stor del förvaltas av , förutom naturreservat i . har undersökt friluftsvanorna under pandemin och funnit att fler är ut i naturen än tidigare.342 Enligt har pandemin lett till en stor besöksökning i både naturområden och på leder. flerdubbla- des besökstrycket vid nästan samtliga naturområden som stiftelsen förvaltar, speciellt de storstadsnära.343 8.3.2 Det ökade besökstrycket ger vissa problem Det ökade besökstrycket har skapat problem hos i princip alla intervjuade län. Enligt i har det ökade besökstrycket lett till visst slitage men det har varit hanterbart med undantag för tre platser – Blå lagunen, Ekstakusten och Högklint. På alla dessa platser är det väldigt mycket biltrafik och högt besökstryck. Pandemin har gjort att trycket blivit ännu större. Det ökade trycket har inneburit än större problem med felparke- rade bilar och husbilar och ökad nedskräpning. Flera länsstyrelser, däribland, i , i , Länsstyrel- sen i län och i delar problembil- den och menar att det har varit återkommande problem under framför allt 2020 med nedskräpning, slitage, trängsel och parkeringsproblematik vid populära besöksmål. Enligt friluftssamordnaren vid i har emellertid problemen varit måttliga och det beror sannolikt på att det har varit en någorlunda spridning av besökarna på olika besöksmål. i lyfter fram att det ökande antalet besökare i renbetesfjällen i vissa områden redan är och i andra riskerar att bli ett problem för rennäringen. I och med att det bara är några av länen (, , , ) som hanterar rennäringsfrågor blir det specifika frågor för dessa län. Det finns samebyar som redan innan pandemin kände sig väldigt trängda 341Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, 2021-10- 12, i , Skypeintervju, , i län, Skypeintervju, och i , Skypeintervju, 2021- 10-11. 342Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 343Västkuststiftelsen (2021) Verksamhetsberättelse och årsredovisning 2020. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN på sina marker och som under pandemin har upplevt ytterligare trängsel. tidigt har dessa intressekrockar inneburit ett tillfälle att lyfta vikten av att ta hänsyn till rennäringen, fjällen och naturmiljöerna i stort.344 Enligt i innebär ett ökat besökstryck och kanske delvis ovana eller helt nya besökare att fler friluftsutövare saknar till- räcklig kunskap om allemansrätten. uppstod vissa problem vid de platser där besökstrycket ökade relativt mycket, inte minst de tätortsnära reservaten runt och och vissa platser i fjällen. uppstod var t.ex. nedskräpning, ökat slitage och trängsel, samt brist på parker- var det stora naturområden i länet där antalet besökare ökade måttligt eller inte alls.345 understryker friluftssamordnaren vid i län att även om det har uppstått vissa problem i form av nedskräpning och brist på parkeringar så har digniteten på problemen inte varit så stora som i andra delar av landet, t.ex. och . Sett ur perspektiv har det ökade besökstrycket i princip enbart varit positivt. Fler invånare i länet har i och med pandemin upptäckt den egna närbelägna naturen.346 Samordnaren vid i presenterar en delvis an- norlunda bild och menar att den märkbara besöksökningen inte har inneburit några större problem för naturförvaltningen, annat än att det har gått åt mer ved, enligt de uppgifter hon fått från de som arbetar med naturförvaltning på har gjort en enkätundersökning där de frågade länsstyrelser, naturum, friluftsorganisationer, turistföretag och ledförvaltare om hur de upp- 2020 och besvarades av sammanlagt 227 personer.348 Enligt undersökningen besökte rekordmånga den svenska naturen . de som svarade uppgav att de upplevde en stor eller mycket stor ökning av antalet besökare i naturen. Vidare framkom det att antalet förstagångsbesökare också hade ökat. Det ökande antalet besökare har enligt de svarande inneburit ökade påfrestningar när fler besökare är ute . Bland de problem som ökade mest nämndes parkeringsproblem, nedskräpning ställde ett par frågor till länsstyrelsernas fri- luftssamordnare om naturreservaten med anledning av att den pågående pan- 344Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , , , Skypeintervju, i län, Skypeintervju, och i , Skypeintervju, 2021-10-1510-11. 345Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 346Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 347Länsstyrelsen i , Skypeintervju, 348https:///Nyheter-och-pressmeddelanden/Naturen-extra-viktig- under-pandemin/. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN demin hade ökat efterfrågan på friluftsliv i hela landet och att detta har inne- burit ökat slitage, trängsel och nedskräpning.349 Motsvarande slutsatser fram- kom som i intervjuerna ovan. Totalt 10 av länsstyrelsernas friluftssamordnare besvarade frågorna. Frå- gorna gällde hur stor andel av naturreservaten i länen som är anpassade för friluftsliv, t.ex. skyltning, tillgång till vindskydd, toaletter och eldstäder, och om besöken har lett till negativa konsekvenser på naturen. Svaren skiljer sig åt betydligt mellan regionerna, men mellan en tredjedel till hälften av naturre- servaten bedöms vara mer anpassade för friluftsliv. En hög andel av naturre- servaten har informationsskyltar, medan andelen med övrig infrastruktur är betydligt lägre. När det gäller frågan om naturen har påverkats negativt på grund av det ökade besökstrycket framkommer en något splittrad bild. I princip alla frilufts- samordnarna menar att det i stort sett fungerar bra i de flesta reservaten även om det är fler personer som är ute nu som inte är vana friluftsmänniskor. Några av friluftssamordnarna menar att det har medfört fler incidenter i form av ned- skräpning, lösa hundar och eldning på ej tillåten plats. är problemen i första hand koncentrerade till ett fåtal välkända och populära reservat. 8.3.3 Åtgärder har vidtagits för att lösa de uppkomna problemen Pandemin innebar ett ökat intresse, och behovet av information om t.ex. na- turreservaten och allemansrättsliga frågor ökade. i noterade att den information som distribuerade mottogs väl och besökarna ökade på de platser som lyftes fram i informationen. Bland annat har pandemin inneburit många frågor kring hur man sprider information på bästa sätt. Det blev tydligt att i behövde komma ut med information med kort varsel, vilket innebar att läns- styrelsen fick styra om och ändra planer. Ute på fjället stängde t.ex. raststugor för att minska smittspridningen.350 i och i län menar att de positiva effekterna blev tydliga där kunde se att informationen som och andra gått ut med mottogs på ett bra sätt. Nedskräpningen minskade och besökarna spred ut sig över fler plat- ser. Det innebär en bekräftelse på att informationen faktiskt har en betydelse och innebär positiva effekter på beteende.351 Samordnaren vid i noterar en skillnad i hur besökstrycket hanterades , jämfört med sommaren året innan där det uppstod många problem med parkering och nedskräpning. Inför denna sommaren jobbade mycket med att förstärka parke- ringar och distribuera information om andra mindre besökta naturområden. 349Friluftsfrämjandet, mejl, . 350Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 351Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i län, Skypeintervju, . 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Exempelvis satte upp skyltar med information om närliggande badplatser på parkeringsplatser som tenderade att bli fulla.352 i informerade om de mindre besökta natur- områdena 2021 i syfte att sprida ut antalet besökare i länet och för att därmed också minska risken för uppkomsten av de problem som uppstod året innan. Enligt friluftssamordnaren har också de upplevda pro- blemen minskat till följd av informations och kommunikations- arbete om både besöksplatser och allemansrätten.353 Även i Sö- dermanlands län lyfter fram betydelsen av att man har informerat mer om al- lemansrätten än tidigare via sociala medier och andra informationskanaler.354 8.3.4Pandemin minskade länsstyrelsernas möjlighet att arbeta med friluftslivsmålen Pandemin har påverkat länsstyrelsernas arbete med friluftslivsmålen på lite olika sätt. Huvudsakligen fick länsstyrelserna tänka om mycket kring det van- liga och planerade arbetet, exempelvis fick vissa möten och tankesmedjor ske digitalt i stället. Enligt både i och i har pandemin inte lett till någon omprioritering när det gäller arbetet med friluftslivsmålen. Den enda påtagliga förändringen är att arbetssättet har förändrats och många fysiska möten har skett digitalt. Ett pro- blem enligt i är att avsaknaden av fysiska träf- far, både internt inom och i det externa nätverket, innebar att tempot i arbetet med friluftsmålen inledningsvis gick ned. Kontakterna med kommunerna har emellertid enligt friluftssamordnaren upprätthållits på ett bra sätt under pandemin. hade inlett ett arbete med kommunerna, t.ex. i den externa arbetsgruppen, inför friluftslivets år som från början skulle genomföras 2020. Mycket av detta arbete handlade om aktivite- ter som sedan var till gagn för det ökade antalet besökare som började söka sig ut i naturen i och med de nya friluftsvanorna som följde av pandemin 2020.355 Internt påverkades i och i Norr- bottens län mycket av att en stor del av personalen fick lägga sina ursprungliga arbetsuppgifter åt sidan för att istället arbeta med pandemifrågor. Omdirige- ringen av personal har inneburit att i inte kunnat hålla någon högre ambitionsnivå vad gäller Friluftslivets . Länsstyrel- sen i hade exempelvis planerade samverkansaktiviteter med vissa kommuner där skulle guida i vissa naturreservat och ge- nomföra en del arrangemang som fick ställas in.356 352Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 353Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 354Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 355Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 356Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Enligt friluftssamordnaren vid i län sammanföll pandemin med Friluftslivets år, vilket har försvårat uppskattningen av pande- mins konsekvenser.357 8.4 Friluftsorganisationers arbete under pandemin Coronapandemin har haft en stor påverkan på friluftslivet och friluftsorgani- sationerna. Enligt Svenskt Friluftsliv har pandemin inneburit både utmaningar och möjligheter, dels har pandemin lett till en ökad närvaro i naturen, dels har pandemin inneburit en stor negativ ekonomisk påverkan för friluftsorganisa- tionerna.358 Nedan redogörs för hur några friluftsorganisationer uppfattar att pandemin har påverkat dels deras ekonomi, dels deras medlemsantal. 8.4.1 Antalet medlemmar i friluftsorganisationerna har ökat gick ut med ett upprop för att informera om den ekonomiska krisen. Det bidrog till att ökningen av antalet medlemmar var den högsta som har noterats i modern tid. Antalet medlemmar ökade från ca 242 000 till ca 258 000 . Det motsvarar en ökning på . Enligt föreningen var medlemsökningen en ren ”coronaeffekt”, människor ville visa sitt stöd till or- ganisationen när den ekonomiska krisen slog till.359 Även medlemsutveckling har utvecklats positivt under pandemin. var antalet medlemmar i ungefär 108 000 efter att ha legat på en platå, främst beroende på en dålig vinter och därmed sämre förutsättningar för skidverksamhet.360 Antalet medlemmar hos Sportfiskarna har ökat med un- der den senaste femårsperioden. Antalet med- lemmar ökade med . Förbundet hade ca 66 000 medlemmar . Antalet medlemmar i har också ökat, om än inte lika mycket, under pandemin. För att nyblivna hundägare ska få gå någon av klubbens kurser finns det ett krav på medlemskap i föreningen. Mer speci- fikt ökade antalet förbundsmedlemskap med och det totala antalet medlemskap ökade med . hade Svenska nästan 71 000 medlemskap. Svenska Kennelklub- ben uppvisar en liknande medlemsutveckling. ökade antalet med- lemmar med till ca 280 000 medlemmar. Medlemsökningen beror enligt båda klubbarna på det ökade antalet hundägare, en utveckling som 357Länsstyrelsen i län, Skypeintervju, . 358Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 359Svenska , Skypeintervju, och (2021) Årsberättelse med hållbarhetsrapport. 360Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, och (2021) Finansiella rapporter . 361Sportfiskarna, Skypeintervju, och Sportfiskarna (2021) Årsredovisning 2020. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN blivit ännu starkare under pandemin. kvarstår enligt Svenska Ken- nelklubben frågan om alla nytillkomna medlemmar kommer att vara delaktiga hade nästan 154 000 medlemmar 2020, vilket var drygt 2 000 fler än året innan. let medlemmar ökade från drygt 85 000 till nästan 87 000 mellan 2019 och Enligt förbundet hade medlemstalet sannolikt ökat ännu mer om det inte vore för de begränsningar som har funnits under pandemin. arna uppvisar en positiv medlemstillväxt även om pandemin inte har haft samma påverkan som för flera av de övriga föreningarna ovan.363 Antalet medlemmar i har vuxit . ökade antalet medlemmar med 3 000 och föreningen hade då ca 75 000 med- Det beror dels på att antalet nya medlemmar har ökat, dels att färre medlemmar har lämnat verksamheten. Scouterna har till skillnad från verk- samheter som har bedrivit sin verksamhet inomhus kunnat anpassa verksam- heten utifrån de rekommenderade smittskyddsreglerna. kårer har kö för att få bli medlemmar.364 8.4.2 Pandemin har påverkat friluftsorganisationernas ekonomier negativt Det totala intäkterna har minskat för de flesta friluftsorganisationerna, trots att många av organisationerna har sett en ökning av medlemsintäkterna. Svenskt Friluftsliv anser att pandemin har inneburit stora ekonomiska påfrestningar på friluftsorganisationerna.365 Pandemin har inneburit allvarliga konsekvenser för Svenska Turistföre- ningen. Med omedelbar verkan ställde föreningen in alla investe- ringar och inköp som inte var absolut verksamhetskritiska. Föreningen permit- terade stora delar av personalen och man var dessutom tvungna att säga upp delar av de anställda. Till följd av pandemin minskade föreningens omsättning med ca jämfört med året innan. För att hantera underskottet vidtog föreningen flera åtgärder, t.ex. ansökte man om omställ- ningsstöd, permitteringsstöd och stöd för hyresnedsättning. Andra åtgärder var att man bad sina medlemmar om ekonomiskt stöd, men man har också lånat för att klara av likviditetsflödena. Den ekonomiska påver- kan på respektive lokalavdelning är begränsad då aktiviteterna ska vara själv- finansierande av lokalavdelningarna.366 362Svenska , Skypeintervju, , Svenska (2021) Verksamhetsberättelse , , Skypeintervju, och (2021) Verksamhetsberättelse 2019–2020. 363Svenska , Skypeintervju, , (2021) Verksamhetsberättelse och årsredovisning 2020 och , Skype- intervju, . 364Scouterna, Skypeintervju, . 365Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 366Svenska , Skypeintervju, och (2021). 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN I Fjällsäkerhetsråd och Svenska Turistföreningens enkät och 2021 för fjällturismen i framkommer av nästan samtliga re- spondenter att hela eller en ganska stor del av ökningen av fjällturister beror på coronavirusets effekter. Långsiktigt bedömer respondenterna att coro- napandemin kommer att innebära fler besökare i fjällen . Ett annat resultat från enkäterna är att det har skett en ökning av antalet ovana besökare jämfört med tidigare.367 beskriver att de, liksom många andra friluftsorganisatio- ner, har en relativt begränsad ekonomi. Det fanns under stora delar av 2020 en stor oro för hur föreningen skulle klara sig ekonomiskt. Pandemin har påverkat ekonomin men föreningen har klarat av att hantera pandemin ekonomiskt re- lativt väl. Föreningen har kunnat utnyttja vissa av de tidsbegränsade coro- nastöden. De stora intäktskällorna, t.ex. medlemsintäkter, postkodlotteriet och statsbidrag, har varit stabila, har föreningen kunnat spara pengar ge- nom lägre inbetalningar av arbetsgivaravgifter och att viss verksamhet inte kunde genomföras som det var tänkt . Ett antal lokalavdelningar har fått en försämrad ekonomi på grund av minskade intäkter till följd av att de inte har kunnat genomföra planerade aktiviteter.368 Svenska Orienteringsförbundets intäkter minskade med . minskade kostnaderna lika mycket.