urf · H9A5URF2 · 2022-05-18 00:00:00 — Förslaget att ett val av en justitieombudsman till chefsJO ska utlösa en ny ordinarie mandatperiod bedöms inte medföra några konsekvenser utöver det som anges ovan i fråga om förlängningen av mandatperiodens längd vid val av en ny justitieombudsman. I avsnitt 5.2.12.5 föreslås att det ska krävas att tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter enas om ett beslut att entlediga en justitieombudsman eller en ställföreträdande ombudsman som inte har förtroende. Förslaget, som innebär att det införs en särskild besluts- och kvorumregel för ett beslut i att entlediga en justitieombudsman eller en ställföre- trädande ombudsman, bedöms stärka ombudsmännens konstitutionella ställ- ning. Genom förslaget kommer alltså en kvalificerad majoritet riksdagsleda- möter att behöva rösta för ett beslut om att entlediga en ombudsman. KONSEKVENSER AV UTREDNINGENS FÖRSLAG Därigenom bedöms ombudsmännen få en mer robust ställning gentemot jämfört med nuvarande ordning som förutsätter enkel majoritet för ett sådant beslut. Det uppnås även en högre grad av likhet med internationella regler och rekommendationer. I avsnitt 5.2.12.6 föreslås att det i JO-instruktionen ska anges att i samband med att ämbetsberättelsen lämnas till ska få tillfälle att ta del av handlingar hos JO. Det ska alltså inte längre föreskrivas att diarier, protokoll och registratur för den tid som ämbets- berättelsen avser ska lämnas till som ämbets- berättelsen lämnas till . Förslaget är avsett att utgöra en anpassning av regelverket till den ordning Det bedöms inte medföra något merarbete för eller för i förhållande till nuvarande ordning. I avsnitt 5.2.12.8 föreslås att en tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen ska förtydligas så att det framgår att bestämmelsen inte innefattar en skyldig- het för att på eget initiativ samråda med en ombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. Vidare föreslås att i JO-instruktionen upplyses om att en ombudsman får ta initiativ till samråd med utskottet om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art, samt att sådant samråd får hållas även på initiativ av . Avsikten med den föreslagna ändringen i tilläggsbestämmelsen är att åtgärda en otydlighet i bestämmelsen enligt dess nuvarande utformning. Förslaget bedöms inte medföra någon förändring i möjlighet till samråd med justitieombudsmännen. Förslaget om en upplysningsbestämmelse i JO-instruktionen syftar primärt till att tydliggöra ombudsmännens rätt att påkalla samråd med konstitutions- utskottet i vissa frågor. Förslaget bedöms inte innebära någon förändring i förhållande till nuvarande ordning. Samtliga förslag bedöms sakna kostnadsmässiga konsekvenser. Avsnitt 5.5 Förvaltningslagens tillämplighet och besluts I avsnitt 5.5.3.1 föreslås att det i JO-instruktionen ska föreskrivas att förvalt- ningslagen (2017:900) inte ska vara tillämplig i JO:s tillsynsverksamhet. Förslaget syftar till att klargöra att förvaltningslagen inte är tillämplig i till- Av förslaget följer att JO:s beslut i den verksamheten inte heller kan överklagas med stöd av förvaltningslagen (se avsnitt 5.5.3.2). Ombudsmännen får i stället, i likhet med vad som gäller , handlägga sina ärenden utifrån bl.a. JO-instruktionen och förvaltningsrättsliga grundprinciper och därigenom utforma verksamheten på det sätt som tjänar rättssäkerheten Förslaget bedöms således inte medföra en ändrad arbetsbörda för JO eller på något annat sätt ha några kostnadsmässiga konsekvenser. KONSEKVENSER AV UTREDNINGENS FÖRSLAG Avsnitt 6.1 JO:s tillsynsuppdrag I avsnitt 6.1.2 föreslås att JO:s uppgift att särskilt se till att regeringsformens bud om saklighet och opartiskhet följs ska omfatta all verksamhet som står under JO:s tillsyn. Avsikten med förslaget är att JO även ska prioritera ärenden som rör i vilken utsträckning objektivitetsprincipen beaktats i den offentliga verksam- heten när den utövas av tillsynsobjekt som inte är domstolar eller förvaltnings- myndigheter. Den enskildes rättssäkerhet bedöms därigenom i viss mån stärkas. Bestämmelsen utgör en anvisning om hur JO bör prioritera ärenden, vilket medför att andra typer av ärenden än de som nämns i bestämmelsen kan komma att nedprioriteras om förslaget genomförs. Antalet tillsynsobjekt som inte är domstolar eller förvaltningsmyndigheter är emellertid begränsat, varför antalet ärenden där bestämmelsen kan aktualiseras bedöms vara litet. till verksamheten som helhet bör förslaget inte ha några kostnadsmässiga konsekvenser. Avsnitt 6.2 JO:s tillsynsområde I avsnitt 6.2.4 föreslås att det inte ska finnas någon begränsning av tillsynskretsen i fråga om befattningshavare vid försvarsmakten till befäl av lägst fänriks grad och dem som innehar motsvarande tjänsteställning. De befattningshavare vid försvarsmakten som omfattas av JO-instruktionens allmänna bestämmelser om tillsynskretsen kommer därmed att stå under JO:s tillsyn. Förslaget utgör således en formell utvidgning av tillsynskretsen. I likhet med vad som gäller inom andra sektorer bör JO dock inte ingripa mot befattningshavare utan självständiga befogenheter om det inte finns särskilda skäl. Den förslagna ändringen bedöms därför inte ha någon nämnvärd påverkan på JO:s verksamhet eller de enskilda befattningshavarnas för- hållanden. Inte heller bör förslaget ha några kostnadsmässiga konsekvenser. Kommittén föreslår vidare att regleringen i JO-instruktionen ska utformas så att det framgår att JO:s tillsyn över privata utförare omfattar fysiska och juridiska personer såvitt avser den verksamhet som utgör myndighetsutövning. Ändringarna är anpassningar till hur motsvarande bestämmelse i den nuvarande JO-instruktionen har tillämpats. Någon utvidgning eller inskränk- ning av JO:s tillsynskrets jämfört med de nuvarande förhållandena är således inte avsedd. Förslaget bedöms därmed inte ha några kostnadsmässiga eller andra konsekvenser. I avsnitt 6.3.8 föreslås att vad som föreskrivs i lag om förundersökning och åtal samt om allmän åklagares befogenheter i övrigt i fråga om brott under allmänt åtal ska gälla för en ombudsman som särskild åklagare endast om ombudsmannen inleder en förundersökning eller väcker åtal. KONSEKVENSER AV UTREDNINGENS FÖRSLAG att en ombudsman också ska få lägga ned en förundersökning eller underlåta att väcka åtal om han eller hon finner skäl för det. Förslaget syftar till att reglera att en ombudsman i rollen som särskild åklagare har möjlighet att välja i vilken utsträckning en förundersökning ska inledas respektive åtal ska väckas i ett ärende hos JO. förslaget är att de allmänna reglerna om åtalsplikt och förundersökningsplikt inte kommer att gälla för JO. I de fall där JO väljer att vidta en straffprocessuell åtgärd ska den enskildes rättigheter naturligtvis skyddas även fortsättningsvis. Förslaget innebär en anpassning till den användning av möjligheten att inleda förundersökning och att väcka åtal som har kommit att tillämpas av JO. bedöms därför inte medföra några praktiska förändringar av JO:s verksamhet. Förslaget bedöms sakna kostnadsmässiga konsekvenser. I avsnitt 6.5.5 föreslås att det ska framgå tydligare av JO-instruktionen att ombudsmännen har i uppdrag att fullgöra de uppgifter som ett nationellt besöksorgan har enligt Opcat. Avsikten med förslaget är att ge ombudsmännen en tydligare rättslig grund för att fullgöra de uppgifter som anges i Opcat. Den föreslagna ändringen med- för dock inte någon utökning av omfattningen av ombudsmännens uppdrag. Förslaget bedöms följaktligen inte ha några kostnadsmässiga konsekvenser. Avsnitt 6.7 Internationellt arbete I avsnitt 6.7.5 föreslås att det ska framgå av JO-instruktionen att JO genom internationell samverkan och informationsinsatser får verka för spridning av ombudsmannainstitutet som modell och även i övrigt får medverka i inter- Förslaget syftar till att ge ett tydligare uppdrag från att bedriva olika former av internationellt arbete som delvis går utöver vad som normalt ligger inom en myndighets grunduppdrag. Avsikten är dock inte att en författ- ningsreglering av uppdraget ska medföra en utökning av den befintliga inter- Lagförslaget bedöms därför i sig inte ha några Avsnitt 7.2 Ärendeutvecklingen och ärendehanteringen hos JO I avsnitt 7.2.10 föreslås att det ska framgå av JO-instruktionen att det är den enskilda ombudsmannen som avgör om och i så fall vilka utredningsåtgärder som ska vidtas vid prövning av ärenden i tillsynsverksamheten. innebär en språklig och redaktionell anpassning i förhållande till nuvarande Någon ändring i sak i förhållande till nuvarande ordning är inte Förslaget bedöms därför inte medföra några praktiska förändringar i KONSEKVENSER AV UTREDNINGENS FÖRSLAG Förslaget bedöms sakna kostnadsmässiga konsekvenser. Avsnitt 7.4 Sekretess och personuppgiftsbehandling Enligt förslag i avsnitt 7.4.3 ska sekretessen till skydd för enskildas personliga förhållanden hos JO och JK utökas till att omfatta vissa uppgifter om sådana förhållanden även i de fall där det är en privat utförare som anmälts eller som JO:s ärende får anses avse. Syftet med utvidgningen av sekretessen är att den enskilde inte ska hamna i ett sämre läge i fråga om skyddet av uppgifter enbart för att han eller hon valt en privat utförare av offentliga tjänster. För den enskilde bör en sådan utvidgning av sekretessen ha positiva effekter för skyddet av den personliga integriteten utan att insynen i JO:s tillsynsverksamhet begränsas mer än nöd- vändigt. Den föreslagna ordningen torde vidare ligga närmare den förväntans- bild som enskilda kan ha vad gäller skydd av uppgifter hos JO och kan där- igenom stärka förtroendet för ämbetet. Förslaget bedöms inte ha några ekono- miska konsekvenser eller någon direkt påverkan på JO:s verksamhet. Avsnitt 8.2 roll och uppdrag samt förhållandet till justitieombudsmännen I avsnitt 8.2.5 lämnas flera förslag som rör chefsJO:s roll och uppdrag samt förhållandet mellan chefsJO och de övriga ombudsmännen. I avsnitt 8.2.5.3 föreslås att det inte längre ska anges i riksdagsordningen och JO-instruktionen att chefsJO bestämmer inriktningen av verksamheten i stort. Förslaget motiveras bl.a. av att en ordning där chefsJO bestämmer vilken inriktning de övriga ombudsmännen ska ha i sin tillsynsverksamhet skulle kunna inkräkta på deras självständighet. Den nuvarande föreskriften kan vidare framstå som överflödig när chefsJO har tillräckliga befogenheter att leda den administrativa verksamheten genom andra bestämmelser i bl.a. JO- instruktionen. Förslaget tydliggör i viss utsträckning avgränsningen mellan chefsJO:s roll och de övriga ombudsmännens självständighet men bedöms inte ha en negativ inverkan på chefsJO:s möjligheter att utföra sitt uppdrag som administrativ chef. Inte heller bedöms förslaget ha några kostnadsmässiga konsekvenser. I samma avsnitt föreslås att chefsJO:s möjlighet att omfördela ett visst ärende eller en grupp av ärenden till sig själv eller till någon av de andra ombudsmännen ska begränsas till om det finns särskilda skäl för en sådan omfördelning. Förslaget syftar till att främja den enskilda ombudsmannens självständighet genom att värna den naturliga kopplingen mellan ombuds- männens personliga uppdrag, arbetsordningens indelning av ansvarsområden och ombudsmännens rätt att överväga en fråga inom sina tilldelade områden. Ändringen skulle möjligen kunna ha en negativ effekt på organisationens flexibilitet. Möjligheten att omfördela ärenden kvarstår dock i de fall där det KONSEKVENSER AV UTREDNINGENS FÖRSLAG finns särskilda skäl, vilket i princip motsvarar de fall där omfördelning sker i Den föreslagna ändringen bedöms därför inte ha några praktiska eller kostnadsmässiga konsekvenser för verksamheten. I avsnitt 8.2.5.4 föreslår kommittén att det ska föreskrivas i JO- instruktionen att chefsJO:s ansvar för den interna styrningen och kontrollen är begränsat till hans eller hennes uppdrag som administrativ chef. utgör en återgång till vad som gällde enligt JO-instruktionen när ansvaret infördes vid reform av den interna styrningen och kontrollen av Genom språkliga och redaktionella ändringar vid riksdagsöversyn har denna avgränsning tagits bort i JO-instruktionen utan att någon ändring i sak varit avsedd. Den föreslagna regleringen utgör således endast ett förtydligande av vad som gäller , med den skillnaden att chefsJO inte längre ska ha något ansvar för att bestämma inriktningen av verksamheten i stort. Förslaget bedöms således inte ha några praktiska eller I avsnitt 8.2.5.5 föreslås att skyldigheten för en ombudsman att samråda med chefsJO ska begränsas till inspektioner som han eller hon avser att En ombudsman ska även samråda med chefsJO inför andra under- sökningar som han eller hon avser att genomföra om det finns särskilda skäl Ombudsmännen ska således inte längre vara skyldiga att samråda med chefsJO inför framställningar till eller regeringen eller inför samråd Det ska inte heller finnas någon generell skyldig- het för en ombudsman att samråda med chefsJO innan han eller hon inleder en undersökning på eget initiativ. Förslaget att begränsa samrådsskyldigheten till de fall där det i regel finns ett behov av samordning utgör en del av de förslag som kommittén lämnar för att värna eller främja de enskilda ombudsmännens inbördes självständighet. De åtgärder som ombudsmännen inte längre ska behöva samråda om med chefsJO bedöms inte vara särskilt resurskrävande eller inkräktande på de övriga ombudsmännens verksamhet. Förslaget skulle i teorin kunna leda till en minskad central styrning av tillsynsverksamheten, till förmån för de enskilda ombudsmännens möjligheter att själva bestämma inriktningen av verksamheten på det sätt som de bedömer bäst uppnå syftet med tillsynen inom Såvitt framkommit har chefsJO:s styrning vid dessa samråd emellertid varit begränsad. Förslaget bedöms inte ha några I avsnitt 8.2.5.6 föreslås att chefsJO ska kunna delegera till kanslichefen eller till en annan tjänsteman att fatta beslut i andra administrativa frågor än om fastställande av arbetsordningen, verksamhetsplanen, årsredovisningen, anslagsframställningen, de ställföreträdande ombudsmännens tjänstgöring, personalstyrkans utformning och omfördelningen av ärenden. tion ska även kunna innefatta att anställa byråchefer. rätten i administrativa frågor anses rymma en rätt att även vidta åtgärder för ett ärendes beredande föreslås att det inte längre ska föreskrivas särskilt att chefsJO får delegera rätten att vidta sådana åtgärder. KONSEKVENSER AV UTREDNINGENS FÖRSLAG Förslaget om utökade delegationsmöjligheter syftar till att ge chefsJO bättre förutsättningar att utforma organisationen och fördela arbetet utifrån vad han eller hon bedömer tjäna verksamheten bäst, som det kan leda till att kanslichefen kan avlastas. Förslaget avses således möjliggöra en mer ända- målsenlig arbetsfördelning för att möta de behov som finns inom ombuds- mannaexpeditionen. Förslaget bedöms inte medföra några kostnadsmässiga konsekvenser. I avsnitt 8.2.5.7 föreslås att det vid ombudsmannaexpeditionen ska finnas anställda en kanslichef och den övriga personal som chefsJO bestämmer. Vilka övriga personalkategorier som ska finnas eller som kan anlitas vid ombudsmannaexpeditionen ska inte längre anges i JO-instruktionen. Inte heller ska det längre anges att chefsJO bestämmer om personalens tjänst- . I avsnitt 8.2.5.8 bedömer kommittén att det inte längre ska finnas någon reglering i JO-instruktionen om ombudsmannaexpeditionens öppet- hållande för allmänheten. Ändringarna syftar till att minska den nuvarande lagregleringen av JO:s interna förhållanden, också mot bakgrund av att de nu gällande föreskrifterna antingen är obsoleta, överflödiga eller av någon anledning utgör en onödig reglering av JO:s inre verksamhet. I fråga om personalförhållanden har JO möjlighet att inom fastställda ekonomiska ramar anställa den personal som behövs och som chefsJO som administrativ chef ytterst förfogar över. Det följer vidare av förvaltningsrättsliga grund- principer i vilken utsträckning en myndighet bör hålla öppet för allmänheten. De föreslagna förändringarna bedöms därför inte ha några kostnadsmässiga konsekvenser. Avsnitt 8.3 Kanslichefens roll och uppdrag I avsnitt 8.3.4 föreslås att kanslichefen ska ha möjlighet att vidaredelegera beslutsfattande åt en tjänsteman hos JO i den utsträckning som chefsJO:s bemyndigande medger detta. Förslaget är avsett att ge kanslichefen möjlighet till avlastning från sin arbetsbörda. En sådan vidaredelegation förutsätter emellertid att det medges i chefsJO:s bemyndigande av kanslichefen. Förslaget bedöms leda till att administrativa beslut i viss utsträckning kommer att fattas av andra tjänstemän hos JO än kanslichefen. Förslaget bedöms inte medföra någon annan praktisk konsekvens för verksamheten hos JO. Förslaget bedöms sakna kostnadsmässiga konsekvenser. Avsnitt 8.4 De ställföreträdande ombudsmännens tjänstgöring I avsnitt 8.4.3 föreslås att en ställföreträdande ombudsman ska få tjänstgöra hos JO dels om någon justitieombudsman är förhindrad att utöva sin tjänst på grund av sjukdom eller semester, dels då en justitieombuds- man har avslutat sitt uppdrag och en ny ombudsman ännu inte har tillträtt och dels om det av något annat särskilt skäl finns behov av en ställföreträdande ombudsmans tjänstgöring. KONSEKVENSER AV UTREDNINGENS FÖRSLAG Förslaget innebär en viss utvidgning av JO:s möjlighet att anlita en ställ- företrädande ombudsman för tjänstgöring och kan därmed komma att leda till ökade kostnader för . Ny lag med instruktion för ombudsmän I avsnitt 9 föreslås att JO-instruktion ska ersättas av en ny lag med instruktion för ombudsmän, i vilken de förslag som lämnas i avsnitt 5–8 beaktats. Dessutom föreslås att ett antal bestämmelser i den nuvarande JO-instruktionen inte ska föras över till den nya instruktionen, eftersom bestämmelserna i fråga antingen är obsoleta eller överflödiga eller av annan anledning inte bör ingå i den nya instruktionen. Det rör föreskrifter om bl.a. vilken dokumentation JO ska föra, huruvida mottagningsbevis ska lämnas och avgiftsuttag vid utlämnande av allmän handling. Vidare har en redak- tionell och språklig översyn gjorts av bestämmelser som förts över från den nuvarande JO-instruktionen till den nu föreslagna JO-instruktionen. Målsättningen med den nya JO-instruktionen är att göra bestämmelserna mer lättillgängliga. Den nya JO-instruktionen förväntas leda till vinster i fråga om ökad tydlighet. Förslaget om en ny instruktion bedöms inte i sig medföra några kostnads- mässiga konsekvenser. Inte heller förslaget att inte föra över vissa bestäm- melser års JO-instruktion till den nya JO-instruktionen bedöms ha några sådana konsekvenser. När det gäller de konsekvenser som kan följa av de materiella ändringar som föreslås hänvisas till framställningen under respektive avsnittsrubrik ovan. Kommittén föreslår även ändringar i en bestämmelse om återlämnande av handlingar som har getts in till JO. Förslaget är avsett att på ett ändamålsenligt sätt ge möjlighet för JO att under vissa förutsättningar kunna återlämna handlingar till ingivaren, inte enbart i sådana ärenden som har avslutats utan också i ärenden som är under pågående handläggning hos JO. En konsekvens av förslaget bedöms vara att JO får möjlighet att återlämna handlingar i ett tidigare skede i ärendehandläggningen än vad som är möjligt enligt regleringen i dess nuvarande utformning. Förslaget bedöms sakna kostnads- mässiga konsekvenser. 13.1 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen Var och en av ombudsmän får göra framställningar hos med anledning av frågor som har uppkommit i hans eller hennes tillsyns- verksamhet. Ytterligare föreskrifter om sådana framställningar finns i lagen (2023:000) med instruktion för ombudsmän. Ändringen i paragrafen utgör en följdändring med anledning av att JO-instruktion ersätts av en ny lag med instruktion för ombuds- män. 2 § ska enligt 13 kap. 6 § regeringsformen välja ombudsmän som ska utöva tillsyn över tillämpningen av lagar och andra författningar i offentlig verksamhet. ombudsmän ska vara fyra, en chefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. är administrativ chef. Riks- dagen får även välja en eller flera ställföreträdande ombudsmän. En ställföre- trädande ombudsman ska ha tjänstgjort som ombudsman. ombudsmän samt ställföreträdande ombudsmän får inte inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubba förtroendet för ombudsmannens opartiskhet i arbetet eller som kan skada verksamhetens anseende. Paragrafen innehåller vissa grundläggande bestämmelser om ombudsmän (jfr 13 kap. 6 § tredje stycket RF där det anges att närmare bestäm- melser om ombudsmännen meddelas i riksdagsordningen och i annan lag). Första stycket är oförändrat. Genom en ändring i andra stycket föreskrivs inte längre att chefsJO ska bestämma inriktningen av verksamheten i stort. Ändringen är en anpassning och ett förtydligande av regelverket till hur chefsJO:s roll har kommit att utövas. ChefsJO har, vid sidan av sitt eget tillsynsuppdrag, i uppdrag att vara administrativ chef för . ChefsJO:s befogenheter att leda verksamheten som administrativ chef regleras i JO-instruktionen. ChefsJO har därutöver de uppgifter och det ansvar som framgår av JO-instruktionen och av de övriga författningsregler om intern styrning och kontroll som gäller för JO. Härtill kommer de befogenheter som i övrigt kan tillkomma en administrativ chef som är ytterst ansvarig för verksamheten och dess personal. Att chefsJO är administrativ chef innebär att han eller hon också har ett samordnande ansvar för att redovisa JO:s verksamhet i sin helhet och att chefsJO är den person som ytterst företräder i externa sammanhang. Detta fråntar dock inte de övriga ombudsmännen deras ansvar för sina beslut. I den utsträckning det finns ett behov av t.ex. allmänna riktlinjer för verk- samheten och planläggning av arbetet i stort ingår det i chefsJO:s uppdrag som administrativ chef att fatta sådana beslut utifrån det nu nämnda regelverket. Inriktningen av tillsynsverksamheten hos JO ska dock inte bestämmas av chefsJO ensam. Beslut om t.ex. fokusområden, kvantitativa målsättningar och inspektionsverksamhetens inriktning ska fattas av chefsJO enbart efter samråd med de övriga ombudsmännen, varvid chefsJO ska förhålla sig till respektive ombudsmans självständighet. Ändringen i andra stycket om val av ställföreträdande ombudsmän är enbart av språklig karaktär och någon ändring i sak är inte avsedd. Det nya tredje stycket innebär att det införs en författningsreglering om förbud mot förtroendeskadliga bisysslor för justitieombudsmännen och de ställföreträdande ombudsmännen. Bisysslor kan vara av många olika slag. Det är inte möjligt att i författning uttömmande ange var gränsen ska gå mellan tillåtna respektive otillåtna bisysslor för ombudsmännens del. Det får i stället vara en uppgift för den berörda ombudsmannen att i det enskilda fallet ta ställning till i vilken utsträckning den aktuella bisysslan kan anses vara förtroendeskadlig. För att möjliggöra en kontroll av en ombudsmans bisysslor införs även en anmälningsskyldighet för ombudsmännen, se tilläggs- bestämmelse 13.2.2. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.12.2, 8.2.5.3 och 8.2.5.4. ska, om någon av ombudsmän begär det, samråda med en ombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. Sådant samråd får även hållas på initiativ av konstitutions- utskottet. Bestämmelsen innehåller regler om samråd mellan justitieombudsmännen och . Ändringarna i första meningen är delvis av språklig och redaktionell karaktär. Tillägget i andra meningen införs för att förtydliga att bestämmelsen inte innefattar en skyldighet för att på eget initiativ samråda med en justitieombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.12.8.