rfr · H90WRFR3 · 2022-03-03 00:00:00 — De menar att man måste se till tillgångssidan och att även om det skulle finnas en räntekänslighet innebär detta att mindre justeringar kan påverka inflationen, vilket gör att man inte förväntar sig några drastiska rörelser. En eventuell förändring kommer att ske mycket . Svaren kan alltså variera beroende på vilka förståsigpåare som ger sig in i debatten. Ni får gärna kommentera den diskussionen, i synnerhet frågan om kommersiella fastigheter. Där ser vi en eventuell strukturomvandling, framför allt vad gäller centrumhandel och sådant som har nämnts. Är detta ett potentiellt systemhot för den finansiella stabiliteten? Ni får gärna nämna något om det. Den andra frågan handlar om inflationstrycket. Riksbankschefen nämnde att vi importerar vår räntemiljö. Vad hindrar att vi importerar även UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN inflationsmiljön i det här läget? Vissa menar att det för svensk del är stor skillnad jämfört med exempelvis . De har haft enorma stimulanser, de har flaskhalsar i produktionen som ökar varupriserna och de har dessutom en annan lönebildning som gör att lönerna stiger. Men det kan hända att det vandrar över haven ändå. Min fråga är: Varför skulle detta inte ske i ? Finansmarknadsministern får gärna kommentera detta om han finner skäl för det. (M): Låt mig börja med att hälsa välkommen till sin första dag på jobbet. Det är roligt att ha henne med här. Jag har två frågor. Den ena, som jag riktar till och , handlar om riskerna vad gäller de kommersiella fastighetsföretagen. Redan före pandemin var jag rätt bekymrad över tillgångspriser, skulder och bankernas exponering mot de kommersiella fastighetsbolagen. Det har inte blivit lugnare under pandemin, snarare tvärtom eftersom både tillgångspriserna och skulderna har ökat. var inne på att detta kan bli ett problem till nästa kris. Jag vill spetsa till frågan lite grann. Hur oroade är och över detta? Skulle det till och med kunna vara en orsak till nästa kris? Vi vet som sagt att det finns mycket korsägande och annat inom sektorn som kan skapa instabilitet. Det var den ena frågan. I min andra fråga är jag inne på samma sak som föregående frågeställare. Jag inser att när man ställer frågor kring inflationsfrågan blir det egentligen ett seminarium för var och en av talarna, men kortfattat: De flesta verkar nu tänka att detta är tillfälligt. Vi har haft en kris, och det finns flaskhalsar och olika skäl till att det är tillfälligt. Men om vi ändå tänker tanken: Vad anser ni talar för att det inte bara behöver vara tillfälligt? Vi har haft en chock, och då kan man tänka att det är tillfälligt, men det kan också vara så att vi ser ett skifte nu i inflationen. Vad talar för detta? Det går inte att inte ställa den frågan när ni alla är samlade på ett sådant här seminarium, för det påverkar i hög utsträckning svenska hushåll och företag och vad som händer med räntan framöver. Jag vill gärna höra om ni ser något som talar för att det inte är tillfälligt. , Riksgälden: Fru ordförande! Jag ska börja med att säga något om fråga om räntekänslighet. När man har väldigt hög skuldsättning är det klart att förändringar i räntor som drivs av penningpolitiken, det vill säga om bestämmer sig för att försöka bekämpa stigande inflation genom att höja styrräntan till exempel, är en åtgärd som kan få stort genomslag, givet att skuldsättningen är så hög och många har rörlig ränta, som visade i sitt anförande. Detta skulle kunna begränsa behovet för att höja räntan i ett läge där man behöver strama åt penningpolitiken, vilket kan göra att vi kanske skulle förvänta oss att se fortsatt låga räntor framöver. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN När vi pratar om räntor på bostäder och räntor som möter kommersiella fastighetsbolag är det viktigt att ta hänsyn till att de påverkas av andra saker än just styrränta. Det finns olika riskpremier och sådant, och de kan helt plötsligt stiga om det uppstår osäkerheter kring låntagarnas förmåga att betala på sina lån. Därför kan man inte helt bortse från risken att de räntor som möter dessa högt skuldsatta aktörer faktiskt stiger. Detta behöver vi ta fråga om inflationen är the million dollar question. Är det tillfälligt eller inte? Många bedömare tror inte att det är ett tillfälligt inflationstryck uppåt i . Men ser ganska annorlunda ut jämfört med Man har bättre argument för att hävda att inflationen fortsatt kan be- dömas som tillfällig på europeisk botten, men allt handlar om hur inflations- förväntningarna påverkas och hur detta i sin tur sedan föder in i våra avtalsrö- relser, som leder till löneökningar. Det har kommit siffror på att reallönerna inte på länge har ökat så lite eller fallit så mycket. Detta är något som man behöver vara uppmärksam Vi skulle kunna få en mer självgenererande process som höjer inflationen mer varaktigt via stigande inflationsförväntningar och höjd lönetillväxt. fortsatt är detta en öppen fråga. Jag tror att väldigt mycket handlar om att kom- municera om den fortsatta penningpolitiken. , : När det gäller den första frågan, som berör kom- mersiella fastigheter, ser man, om man tittar på många länder över långa tids- perioder, att kommersiella fastigheter brukar förorsaka mer problem än hus- Vad gäller hushållssektorn ser lagstiftningen olika ut i olika länder, men i princip har bankerna pant i hushållens inkomst. Det innebär att även om man har problem med att betala lånen fortsätter man att ta en del av sin inkomst till att betala på lånen nästan hur länge som helst. Kommersiella fastigheter är däremot i regel aktiebolag. När man inte kan betala går man i konkurs, och då blir bankerna sittande med panterna. att sortera ut det där, och hur det fungerar vet vi som var med Det finns därför all anledning att hålla reda på vad som sker inom området kommersiella fastigheter och på hur fort det kan gå när allt går åt andra hållet. Det är inte så när man gör affärer inom detta segment eller i största allmän- het att man har en plan att göra dåliga affärer. Alla vill ju göra goda affärer, men det som tenderar att inträffa är att världen blir helt annorlunda än vad man Det är då bekymren kommer, och det är därför man noggrant måste hålla ögonen på just kommersiella fastigheter eftersom man får pant i fastig- När man tar panter i anspråk och det inte finns några hyresgäster kom- mer panten inte att generera något kassaflöde eller någon intäkt. det slår så hårt när man får problem inom just segmentet kommersiella fastig- UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN När det gäller den andra frågan om räntekänslighet och hur man ska se på det har vi redogjort för detta . Räntekänsligheten finns där. Jag tror att det är viktigt att poängtera att ämnet för dagen är finansiell stabilitet och att det är därför vi pratar om räntekänslighet. Jag har arbetat med liknande frågor i helt andra delar av världen, och där har svaret varit ungefär så här: ”Nej, vi behöver inte göra stresstest, för om det uppkommer ett problem löser vi det .” Men det brukar inte riktigt fungera på det sättet, så i det avseendet menar jag att det är väl använd tid att fundera kring begreppet räntekänslighet och vad som kan hända där på lite . Den stora frågan här och som redan har kommenterat är inflationen, inflationen i världen och inflationen i . , , kommer vi att redogöra för vårt penningpolitiska beslut, och då går vi igenom vår syn på inflationen, inflationstakten och inflationsprognoser i detalj. Man kan reflektera över inflationen och inflationstakten i i närtid. En mycket stor del av den inflation vi mäter just nu har energipriser som en dominerande komponent. Om man drar bort energipriserna hamnar inflationstakten faktiskt en bit . I det avseendet skiljer sig , i varje fall , från ganska många andra länder när det gäller vad som sker på inflationsområdet. Vår bedömning när vi pratade om detta var att inflationen kommer att gå ned längre fram, även om den är hög , men vi kommer som sagt att gå igenom detta mer i detalj . Ordföranden: Det blir spännande att ta del av. , : Vad gäller räntekänsligheten får man ibland en diskussion kring om vi och andra har något slags 90-talsscenario i bakhuvudet. Detta verkar inte seriöst givet att den globala räntenivån har gått ned. Jag håller med om det, så därför ska man vara lite försiktig när man pratar om räntekänslighet. Problemet är att vi inte behöver tänka oss några 90-talsnivåer för att se att det kan bli stora problem. visade bland annat hur mycket räntekvoten, det vill säga räntornas andel av disponibelinkomsten, kan öka bara med en uppgång på . Man kan reflektera över om det är en hög nivå eller inte. Det är ungefär där eller något högre man ligger i . 2022 är annorlunda än , men landet är inte helt väsensskilt från . Där har man räntenivåer som för svenska hushåll skulle innebära en ganska stor förändring. Den som betalar 7 000 i ränteutgifter skulle betala så mycket, 21 000, i ett sådant läge. Räntekänsligheten är alltså, även med små ränteförändringar, ganska betydande. Jag tycker ändå att detta är rimligt, trots att jag förstås håller med dem som säger att vi har en global förändring av ränteläget. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Vi har räknat på hur det ser ut på den kommersiella fastighetssektorns sida. Där är det lite annorlunda. Hushållen går inte i konkurs om räntan går upp med De får det tuffare ekonomiskt, och detta kan slå på allmän efterfrågan och ekonomisk utveckling för . Den kommersiella fastighetssektorn får mycket stora problem om räntorna går upp med 3–. Detta har vi räknat på, och det visar sig att det är ganska många bolag som då hamnar i ett läge där de antagligen kommer att få svårt att låna pengar både i bankerna och definitivt på obligationssidan. Jag kommer tillbaka till det som pratade lite om, nämli- gen att vi när vi pratar om det allmänna ränteläget ofta pratar om och om statspappersräntor. Men vi skulle kunna få ett läge där enskilda eller kanske många fastighetsbolag, trots låga räntor från , tvingas be- tala väldigt höga räntor därför att de helt enkelt innebär en betydande kredit- Man får alltså hålla tungan rätt i munnen lite när man funderar på vilka räntor vi pratar om. Jag menar att det är motiverat att prata om att de är ränte- Det krävs inte så stora uppgångar. Det här går inte bort bara för att vi i någon mening lever i en ny värld. Hur orolig ska man då vara för kommersiella fastigheter, frågade Jag vill inte svara på den frågan, men det är några saker som ut- En sak är att den är väldigt räntekänslig. man säga att den svenska fastighetssektorn på gott och ont är kommersiali- serad, det vill säga den är i bolagsform, korsägande och historiskt sett börsno- Allt detta finns det många stora fördelar med. Det går att göra snabba strukturförändringar, göra om fastighetsbestånd och hantera dessa mer effek- Men det innebär också att de köps och säljs och skuldsätts och på så sätt blir mer känsliga. När det gäller frågan om inflation tänker jag på något som gäller många av I stället för att fundera på om det skulle kunna bli inflation tycker jag att man som beslutsfattare på olika sätt ska tänka i risker. skulle fråga mig om risken för att har 3 procents inflation är högre eller lägre än den var skulle jag, utan att vara någon inflationsexpert, säga att det är ganska uppenbart att den är högre. Är den hög? Nej, det tror jag inte, men den är definitivt högre. Detta beror bland annat på det som frågeställarna tog upp. Om vi har en global trend med stigande inflation och amerikanska företag och hushåll som drabbas av högre inflation är det klart att det påverkar resten av världen på det ena eller andra sättet. Jag tycker att det ändå finns anledning att vara vaksam, men jag ska också ta del av det som kommuni- till marknadsprissättningen, alltså den samlade be- dömningen av dem som köper och säljer värdepapper, blir bedömningen att inflationsrisken har gått upp, inte dramatiskt, men den har gått upp. också min hållning. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Finansmarknadsminister (S): Återigen: Det är svårt att tillägga något efter att tre så kunniga talare har kommenterat frågorna. Sammanfattningsvis har alla lyft upp problemet med hög skuldsättning och den därmed förknippade ökade räntekänsligheten. Det är bra att vi har en sådan samsyn, för det innebär att vi kommer att ägna vår uppmärksamhet åt det stabilitetsproblemet. Jag tycker att det, som både Riksgälden och lyfter upp, är bra att man också måste titta på riskpremierna i enskilda branscher, inte minst den kommersiella fastighetssektorn, som kan börja leva ett eget liv. Detta ska man ha ögonen på. När det gäller inflationen gör jag egentligen ingen annan bedömning än andra. Det finns en del tillfälliga faktorer som går att peka på: energipriserna, de flaskhalsar vi hade under pandemin, naturligtvis, och kanske ett mått av uppdämd efterfrågan av frihet som vi har fått uppleva. Jag är nog i grunden enig med och om att här gäller det att hålla koll på förväntningarna. Om dessa rör sig uppåt har vi en annan situation än den vi har . (SD): Fru ordförande! Tack, allihop, för era presentationer! Jag fastnade för något i protokollet från decembermötet. Där pratade Fi- nansinspektionen om att tröskeln för att återinföra stödåtgärder ska vara väldigt hög. Detta håller jag naturligtvis med om, men i det sammanhanget vill jag ställa en fråga som grundar sig i om avståndet till denna tröskel har minskat För hushållen är de boenderelaterade utgifterna normalt sett den största utgiften, och jag tror att det finns en förståelse ute i stugorna för att det exceptionellt låga ränteläge som vi har haft inte kommer att vara för alltid. Detta tror jag att man har tagit höjd för i sin budgetplanering. Men att man skulle åka på en elprischock och en drivmedelsprischock tror jag inte att det är många som har räknat med, och det kan vi inte klandra folk för. Dessa saker i kombination menar jag ökar risken för samhällsekonomiska problem och minskar hushållens motståndskraft. Det är klart att en elräkning på 14 000–15 000 plus bränslepriser som är bland de högsta i världen påverkar hushållens möjligheter att upprätthålla konsumtion. Det innebär redan här och en privatekonomisk kris för många svenska hushåll. Ponera att räntan skulle fördubblas, vilket i en historisk kontext inte alls skulle vara konstigt utan fortfarande skulle vara något slags normalränta. Ser , i ett sådant läge, att sårbarheten hos dem som sitter med bostadslån , det vill säga vartannat svenskt hushåll, har ökat i sviterna av de höjda el- och drivmedelspriserna? Denna fråga är öppen för flera att besvara om man så önskar. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN (C): Tack för de som vanligt väldigt intressanta dragningarna Jag hade egentligen tre frågor, men frågan om räntekänslighet har vi berört, så den släpper jag. Jag har två andra mer övergripande frågor som jag skulle Är det långsiktigt önskvärt att ha en så låg räntenivå som vi har haft under Vi ser nu att den medför påtagligt högre risker för både hushåll, fas- tighetsbranschen och andra. Vi vet också att det blir följdeffekter på bostads- marknaden och att unga har svårt att komma in där. Frågan är alltså om det är långsiktigt önskvärt med en så pass låg räntenivå. Något annat som ger mig mycket huvudbry är att vi lever i en extremt osä- ker omvärld, mer osäker . Det är en kombination av dels en pande- mi, dels ett eskalerande säkerhetsläge – man ska nog uttrycka det som ett sä- kerhetshot – och dels ett klimathot som bara kommer att öka i både styrka och Detta gör att jag funderar på hur och den svenska finansiella stabiliteten kommer att drabbas, då vi är ett litet exportberoende land med en Vad ser ni för effekter för med den osäkerhet som vi har i världen totalt sett? Finansmarknadsminister (S): Jag ska börja med frågan från Dioukarev, som i allt väsentligt riktade sig till och, som jag tolkade det, de amorteringskrav med omnejd som har Det är prerogativ att sätta dessa krav, och jag själv ska inte ha för mycket åsikter om det. Jag kan säga som jag sa tidigare. På ett allmänt plan tycker jag att det finns en övertro på att förändringar av reglerna skulle leda till att man rumsterar om i ordningen bland dem som står i kö till bostäder och annat. Det troliga, om man ändrar amorteringskraven, är att tillgångspriser och skuldsättning kom- mer att öka men att det inte kommer att lösa några samhällsproblem. åtminstone min analys, men jag ska överlåta till att kommentera sambandet mellan amorteringskrav och hushållens ekonomi här och . När det gäller de långsiktiga frågor som lyfter vill jag inte uttrycka mig om huruvida det långsiktigt är önskvärt eller inte med en lågrän- Jag tror inte att det är en rimlig prognos om man drar ut den långa Anledningen till att vi har en ränta är att människor ska kompenseras för att de avstår från konsumtion och i stället konsumerar i Det har man historiskt sett alltid behövt något slags kompensation för, och det är min förväntan att vi kommer att ha det läget även framgent. Men vi ska väl säga att frågan om när vi återinträder i det tillståndet är ännu mer av en million dollar question än den som vi tidigare talade om här . Jag låter detta därför vara osagt, och jag har gott sällskap av en mängd förbryl- lade ekonomer i den frågan. Slutligen gäller det stabilitetsriskerna med hänsyn tagen till klimatet och Vi hade ett samtal i stabilitetsrådet med anledning UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Där var bilden att de exponeringar som svenska finansiella institut har mot de länder som det nu talas om är mycket begränsade och att de således inte utgör någon direkt risk för den svenska finansiella stabiliteten. Men är mycket riktigt en liten öppen ekonomi, och skulle oro utbryta på världens finansmarknader skulle sådan turbulens säkerligen komma oss till del också. Finansmarknaderna är mycket väl integrerade. När det gäller klimatrisker tror jag att har det bättre förspänt än många andra länder, eftersom vi har en energimix som i allt väsentligt är koldioxidfri. , : Ordförande! Jag antar att frågeställaren undrar över tröskeln för att vidta lättnader, till exempel lättnader i amorteringskrav. Jag tycker att den tröskeln ska vara hög, för det handlar om att bygga motståndskraft. Det genomsnittliga hushåll som amorterar kommer att ha lägre skulder när krisen slår till. Det går in i krisen med lägre skulder. Det kommer att vara någonting som är positivt för det hushållets, så att säga, förtroende när det gäller att upprätthålla konsumtion och leva livet som vanligt även om andra utgifter stiger. I grund och botten är lösningen alltså inte att lätta på krav och på så sätt upprätthålla en högre skuldsättning. Sedan kan det finnas situationer där det är läge att lätta på kraven. Det var en sådan , . Jag tycker inte att det finns anledning att tänka i de banorna på grund av el- och oljepriser. Om man tittar lite mer makromässigt på detta kan man säga så här: Svenska hushåll har ändå på det stora hela – och jag vill understryka ”på det stora hela” – en väldigt god utveckling. Det är alltså en stark inkomstutveckling. Det har typiskt sett varit en väldigt låg inflation. Det är en stark sysselsättningstillväxt. Sammantaget är inflationen låg även om den precis har stigit lite grann på grund av dessa effekter. Här får man väl följa utvecklingen. Om det skulle ge stora effekter på både prisutveckling och konjunkturutveckling finns det väl anledning för många att agera på olika sätt, men jag ser inte att vi skulle agera på elpriser eller på oljepriser eller på annat. Det innebär inte att jag inte förstår att det finns hushåll och företag som är mycket drabbade av denna kraftiga uppgång. Det ska man definitivt ha stor förståelse för, men jag tror inte att vi ska agera med amorteringskrav för att hantera den situationen. Sedan är det en fråga från om huruvida det är önskvärt med låga räntor. Det är väldigt svårt att säga. fick jag frågan: Det är väl inga problem om räntorna är låga om vi vet att de är låga? Det tycker jag är en ganska bra ingång. Skulle någon kunna garantera att räntorna skulle vara så här låga i all evighet skulle ekonomin få svänga in efter det, och då är det väl inga större problem. Problemet är att vi inte kan garantera det. visade här att vi lever med tydligt negativa realräntor. Det är ändå en anomali på lång sikt, om man ska försöka förstå ekonomisk teori, så UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Man kan inte vara negativ i all evighet. Därmed är ränteläget, tycker jag, ett problem. Riskerna ökar för att det kan bli i alla fall mindre ökningar och kanske även större ökningar. Då har det ju visats att skuldsättningen i systemet, exklusive staten, i företagssektorn och i hushållssektorn är hög. De kommer då att drabbas. Sammantaget skulle jag nog vilja säga att de extremt låga realräntorna i någon mening har varit motiverade, men de är inte önskvärda på lång sikt. De leder helt enkelt till en konstig syn på till exempel investeringars lönsamhet och annat, och det finns risk för spekulation och tillgångsbubblor och sådant. När det gäller en osäker värld tycker jag att man generellt sett kan säga så här: Små länder har alltid lite mindre manöverutrymme när det blir kris. De måste alltid ha lite större säkerhetsmarginaler – det är en lärdom från 90-tals- krisen. Därför är det otroligt bra att vi har bra statsfinanser och låg statsskuld. Några kanske missuppfattade mitt inledande anförande, som att jag ville att finanspolitiken skulle bli mer slapphänt och att vi därmed skulle få stora underskott. Det handlade mer om att den skulle vara mer aktiv, både gasa och bromsa, så att säga. I grund och botten är goda statsfinanser något som gör att viinte är så sårbara, och det ska vi verkligen behålla. Men de övriga höga skulderna är en sårbarhet, och det är något som investerare och andra kommer att titta på om det börjar blåsa ordentligt internationellt – av geopolitiska skäl eller av andra skäl. Att vara ett litet land med en liten valuta innebär alltid en utsatt situation i den meningen. Vi får act accordingly, som man säger på engelska. Vi får helt enkelt anpassa vår politik efter det. Det tycker jag att vi har gjort på den statsfinansiella sidan, men vi har kanske inte gjort det lika tydligt när det gäller övrig skuldsättning. Det är klart att det finns risker här. , : Jag har inte så mycket att tillägga. Det är ovanligt med långa perioder med negativ realränta. Det leder kort och gott till att det är lätt att låna, och då uppkommer de risker som vi har pratat om . Detta är en ovanlig period. Jag kan inte säga när realräntorna blir positiva igen på global nivå, vilket påverkar , men det är rimligt att anta att räntorna kommer att stiga. För egen del tror jag att det vore bra för samhällsekonomin om vi kunde återgå till ett läge med positiva realräntor. Men som sagt: är en liten öppen ekonomi. Vi kan inte ändra på världen, och med helt fria kapitalrörelser lever vi med vad som sker runtikring oss. tog upp detta: Vad händer i en liten öppen ekonomi? Ja, vi har färre frihetsgrader än stora ganska slutna ekonomier. Och när det händer saker i vår omvärld får vi, så att säga, facit snabbare än man får i en stor ekonomi. Det innebär att det krävs anpassningar av oss på ett annat sätt än det kanske krävs på många andra håll. kommer sig vårt välstånd av att vi säljer till andra. Av den anledningen är det naturligtvis oerhört angeläget att det inte är vilka oredor UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN som helst i vår omvärld, även om vi inte styr över det utan helt enkelt har att leva med vad som händer. Mer i närtid tänker jag på att det inte är första gången det trasslar till sig i vårt grannskap. Jag tänker på vad som sker och på funderingar mer kring det geopolitiska läget. Det har trasslat till sig tidigare på andra sätt. Vi har tittat på vem som har lånat ut mycket pengar till dessa delar av världen även under tidigare episoder.