rfr · H90WRFR7 · 2022-04-11 00:00:00 — Arbetsförmedlingen gjorde 2019 en analys av deltagandet i etableringsuppdraget för att se om det fanns något samband mellan lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i och nyanlända kvinnors deltagande i etableringsinsatser.30 När det gäller andelen kvinnor som kom till etableringsuppdraget visar studien att kvinnor med tillfälliga uppehållstillstånd kom i lägre utsträckning till etableringen jämfört med kvinnor med permanenta uppehållstillstånd. Det var i genomsnitt av kvinnorna med tillfälliga uppehållstillstånd som inte skrev in sig på Arbetsförmedlingen; mer än dubbelt så hög andel som för männen. Studien fann däremot att för männen medförde typen av uppehållstillstånd ingen skillnad i detta sammanhang.31 I sitt kapitel om mottagande och integration anför under rubriken och diagnos att en av orsakerna till att kvinnor i lägre utsträckning deltar i etableringsinsatser är bl.a. de tillfälliga uppehållstillstånden.32 I intervjuer har framgått att flera uttrycker skepsis inför studiens slutsats. Enligt Kommuner och Regioner (SKR) m.fl. är incitamentet att delta i etableringsprogrammet starkt. Att färre är inskrivna kan bero på förseningar 30Wickström Östervall (2019), Lägre andel nyanlända kvinnor kommer till etableringen, Arbetsförmedlingen analys (2019:9), s. 5. trädde lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i i kraft (tidsbegränsad till ). Tillfälliga uppehållstillstånd blev därmed huvudregel. Lagen föreskriver att det vid asylskäl ges uppehållstillstånd och för alternativt skyddsbehövande gäller Den som fått ett tillfälligt uppehållstillstånd kan beviljas ett permanent uppehållstillstånd om personen kan försörja sig genom arbete när det tillfälliga uppehållstillståndet löper ut. Subventionerade anställningar kan inte ligga till grund för permanent uppehållstillstånd. 32SOU 2020:46, del 2, s. 654. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 av olika slag, t.ex. för att de väntar på barnomsorgsplats, och att det är svårt för många att skriva in sig på grund av färre kontor och mindre personal. liteten i studiens dataunderlag33 har också ifrågasatts.34 3.2 Överförda och nyinskrivna deltagare i ETP I detta avsnitt analyseras deltagarna i etableringsprogrammet 2018–2019. Un- der ingår utöver nyinskrivna deltagare även deltagare som haft etableringsplan och som överförts till programmet. I övergångsbestämmelserna angavs att den upphävda förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare fortfarande gäller för en nyanländ som vid ikraftträdandet har en etableringsplan ”så länge den planen gäller”. Vidare angavs att för en nyanländ som har haft en etableringsplan enligt den upphävda lagen, ska tidsperioden fr.o.m. att en etableringsplan först upprättades t.o.m. anvisningen till etableringsprogrammet avräknas från den tid som den nyanlände får ta del av insatser inom programmet. Vid avräkningen ska bortses från tid då individen har varit förhindrad att delta i aktiviteter på grund av sjukdom eller vård av barn med föräldrapenning.35 En analys av data ur Arbetsförmedlingens datalager måste ta hänsyn till att det finns två typer av deltagare – dels överförda, dels nyinskrivna – som har trätt in i etableringsinsatser under olika regelsystem och krav. 3.2.1 Många överförda deltagare i etableringsprogrammet Det var 54 000 unika individer36 som skrevs in i etableringsprogrammet –2019, varav drygt hälften var nyinskrivna och resterande var överförda deltagare från etableringsuppdraget. Fler kvinnor än män skrevs in i etableringsprogrammet 2018 och 2019 (se figur 2 och tabell A i bilaga 4). Deltagarantalet minskade (från ca 34 700 till 19 300). Enbart ett fåtal deltagare (ca 1–) hade en dokumenterad funktionsnedsättning . Bland kvinnorna var andelen med en dokumenterad funktionsnedsättning något lägre än andelen bland männen. Som framgår av diagram 2 var antalet inskrivna i etableringsprogrammet som hade överförts med etableringsplan högst 2018 för att därefter successivt avta, vilket är förväntat då deras ramtid förbrukats. Antalet nyinskrivna nyanlända i etableringsprogrammet varierar något, 33 Data hämtades över perioden –2017, dels från (över individer som fått permanent respektive tillfälligt uppehållstillstånd), dels från Arbetsförmedlingen (inskrivna deltagare i etableringsuppdraget) före respektive efter införandet av lag (2016:752). 34 SKR minnesanteckningar från telefonsamtal samt mejl , Skypeintervju arbetsförmedlare i och , , nationalekonom , . 35 Förordning (2017:820), övergångsbestämmelser, punkt 3. 36 Begreppet unik individ indikerar att personen räknas enbart en gång i programmet oavsett hur hen lämnar och återinträder i programmet. kan en person lämna etableringsprogrammet och återinträda t.ex. på grund av tillfälligt arbete. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 och avtar likaledes . Antalet nyinskrivna nådde en topp . Se diagram 3. Diagram 2 Inskrivna överförda nyanlända i etableringsprogrammet 2018–2019 Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Diagram 3 Nyinskrivna nyanlända i etableringsprogrammet 2018–2019 Källa: Arbetsförmedlingens datalager. 3.2.2 Majoriteten kom från västasiatiska länder Majoriteten av deltagarna som deltog i etableringsprogrammet 2018–2019 kom från västasiatiska länder, främst . Andra stora grupper kom från östafrikanska länder respektive södra diagram 4 nedan och tabell B i bilaga 4. 37De grupper av flyktingar som fått uppehållstillstånd –2018 kom, enligt statistik, i storleksordning räknat från , , , statslösa, m.fl. (se SOU 2020:46, s. 491). 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Diagram 4 Deltagares ursprungsområde 2018 och 2019 Inskrivna deltagare i etableringsprogrammet –och deras ursprungsland. Källa: Arbetsförmedlingens datalager. Stora förändringar när det gäller deltagarnas ursprungsområde skedde . Hälften av deltagarna som påbörjade etableringsinsatser kom från och från . var av deltagarna födda i , där ingår.38 3.2.3 Närmare hälften var 30– Vid inträde i etableringsprogrammet var närmare hälften mellan 30 och (). Könsskillnaden inom denna åldersgrupp var särskilt märkbar 2019, kvinnor och män. När det gällde gruppen 25–var det något fler kvinnor än män, medan det i övriga grupper var en jämnare könsfördelning, se diagram 5. 38Cheung och Rödin (2018), s. 12. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Diagram 5 Åldersgrupper i etableringsprogrammet Antalet inskrivna deltagare (2018–2019). Källa: Arbetsförmedlingens datalager. En Delmi-studie visar att i takt med stigande ålder tar det att få ett första fotfäste på arbetsmarknaden bland invandrare från låg- och medelinkomstländer. De flesta som är födda i dessa länder och invandrar efter kommer enligt studien aldrig ut på svensk arbetsmarknad.39 3.2.4 Drygt hälften hade kortare utbildning än nio år till deltagarnas utbildningsnivå –2019 framgår att den största gruppen hade en utbildning som var kortare än (drygt hälften av deltagarna). Den näst största gruppen var den med en eftergymnasial utbildning som var eller längre, följt av gruppen med en förgymnasial utbildning som var mellan nio och lång och gymnasieutbildning (se diagram 6). hade ungefär lika många kvinnor som män en utbildning som var kortare än medan 2019 hade fler kvinnor än män en utbildning som var kortare än . Det berodde dock på att det totalt sett var fler inskrivna kvinnor än män 2019. 39Delmi Policy Brief 2019:7. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Diagram 6 Utbildningsnivå i etableringsprogrammet Antalet inskrivna deltagare i etableringsprogrammet och deras utbildningsnivå. Källa: Arbetsförmedlingens datalager.40 Om man slår ihop deltagarna –2019 och jämför kvinnors och mäns andelar framgår att det var en högre andel kvinnor än män som saknade formell grundläggande utbildning. Vidare framgår att det var en något högre andel kvinnor än män som hade kortare förgymnasial utbildning än samt att en något högre andel män än kvinnor hade en förgymnasial utbildning som var nio till . I övrigt är skillnaderna små. 3.3Nyinskrivna deltagares insatser –2019 I tabell 1 redovisas antalet registrerade insatser på deltagare som skrevs in fortlöpande i etableringsprogrammet –2019. Dessa data kommenteras mer ingående i avsnitt 3.3.1–3.3.6. Se även bilaga 6 för beskrivning av insatserna. 40Arbetsförmedlingens indelning bygger på Svensk utbildningsnomenklatur (SUN) 2020 som genomgick en revidering 2019. Arbetsförmedlingen använder nivåindelning 1 (”anger grovt utbildningens nivå”), vilket innebär att det inte går att urskilja om eftergymnasial utbildning är yrkesinriktad utbildning eller universitet/högskola. Se: [hämtad ]. indelning skilde på nivå 1 mellan ”eftergymnasial utbildning, ej högskolenivå” och ”utbildning på högskolenivå (ibid.). 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Tabell 1 Antalet registrerade insatser i etableringsprogrammet för nyinskrivna kvinnor och män 2018 och 2019 Avrundat hela tiotal. Insatser med fler än 50 deltagare ingår i tabellen*. En deltagare kan ha haft flera registrerade insatser, dock räknas bara deltagaren en gång per insats. Samhällsorientering ingår inte i tabellen eftersom rapporteringen är bristfällig. Stöd och matchning av extern aktör Introduktion till arbete av extern aktör Komvux på grundläggande nivå Komvux på gymnasial nivå Allmän kurs på folkhögskola Särskild utbildning för vuxna Sfi – okänd studieväg *Insatser med färre än 50 deltagare omfattar bl.a. instegsjobb, lönebidrag, bristyrkesutbildning, start av näringsverksamhet, arbetslivsinriktad rehabilitering, universitet och högskola. **Projekt som Arbetsförmedlingen driver tillsammans med andra aktörer, t.ex. ett företag, en kommun eller en organisation. Aktiviteterna pågår och har speciella syften och mål (förordning [2000:634] om arbetsmarknadspolitiska program). Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Notera att många nyinskrivna deltagare hade skrivits in och därför ännu inte hade hunnit ta del av så många insatser vid mättillfället (se även diagram 3 i avsnitt 3.2). Samhällsorienteringen ingår inte på grund av att rapporteringen är bristfällig, vilket betyder att statistiken i Arbetsför- medlingens datalager är underskattad och därför inte ger en rättvisande bild.41 Om man ser till fördelning av insatser på kön framgår en markant skillnad mellan anvisade insatser till kvinnor respektive män (se diagram 7). rande råder könsdifferentiering i etableringsprogrammet, även av satsningar på en mer jämställd etablering. Skillnaderna mellan kvinnor och män är stora i insatser som är mer arbetsmarknadsinriktade (som nystartsjobb och arbetsmarknadsutbildning) och kvinnor dominerar i utbildningsinsatser. Data bör dock tolkas med försiktighet när det gäller sfi eftersom rapporte- ringen är bristfällig. Dessutom har vissa av insatserna haft väldigt få deltagare, t.ex. validering (se tabell 1). 41Länsstyrelserna framhåller i sin översyn av samhällsorienteringen 2020 att det är mycket svårt att få en nationell helhetsbild av deltagande, avbrott m.m. En fokusgrupp har därför tillsatts där representanter för länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och SKR ska se över hur leveransen av statistik kan utvecklas inom ramen för en nationell databas, se län (2021), Samhällsorientering, återrapportering av uppdrag 23, s. 25. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Diagram 7 Andelen nyinskrivna kvinnor och män per registrerad insats i etableringsprogrammet 2018–2019 Insatser med fler än 50 deltagare ingår. En deltagare kan ha haft flera registrerade insatser, dock räknas bara deltagaren en gång per insats. Samhällsorientering och ”ingen registrerad aktivitet” ingår inte i diagrammet. Källa: Arbetsförmedlingens datalager, bearbetning. 3.3.1 Flest män i subventionerade anställningar Nedan redovisas andelen deltagare som tog del av olika former av subventionerade anställningar vid mättillfället samt fördelning på kön för varje insats. av de nyinskrivna deltagarna hade anvisats till insatsen nystartsjobb –2019. Könsfördelningen var ojämn (kvinnor och män), vilket överensstämmer med resultat från tidigare studier. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 av de nyinskrivna deltagarna anvisades till en extratjänst –2019. Kvinnor hade i högre utsträckning än män blivit anvisade till en extratjänst (kvinnor och män). Detta överensstämmer med den trend som Arbetsförmedlingen lyfter fram. Det bör noteras att antalet anvisningar påverkades av det anvisningsstopp till extratjänster från som Arbetsförmedlingen beslutade om på grund av budgetbeslut. lättade myndigheten på anvisningsstoppet och från hävdes det helt.42 En studie från Arbetsförmedlingen som analyserade på vilket sätt myndighetens insatser fördelas mellan kvinnor och män visade bl.a. att kvinnor hade högre sannolikhet att få ta del av extratjänster än män.43 Extratjänster, som även inkluderade moderna beredskapsjobb inom den statliga sektorn, ökade successivt och en stor andel av dem har gått till kvinnor.44 Enligt studien kan extratjänster vara en viktig insats som kan påskynda utrikes födda kvinnors arbetsmarknadsetablering, men det behövs studier som analyserar dess effekter.45 Enbart av de nyinskrivna deltagarna hade anvisats till ett introduktionsjobb. En anledning var den lägre anslagstilldelningen som medförde att Arbetsförmedlingen juni–oktober valde att begränsa nya beslut om introduktionsjobb till deltagare i etableringen och utomeuropeiskt födda kvinnor.46 När det gäller könsfördelningen var det färre kvinnor än män som fick introduktionsjobb (kvinnor och män). Att det var få som fick introduktionsjobb överensstämmer med tidigare studier. IFAU noterade 2018 att ingen av de gamla stödformerna (traineejobb, särskilt anställningsstöd, förstärkt särskilt anställningsstöd och instegsjobb) hade uppnått speciellt stora volymer. En möjlig bidragande förklaring, som IFAU framhåller, är att det kan ha varit svårt för berörda att informera sig om alla tillgängliga stödformer.47 Detta stöds också av svaren i den enkät till arbetsgivare som genomförde 2018.48 IFAU pekar dock på att införandet av introduktionsjobb kan innebära att arbetslösa med i grunden olika förutsättningar att hitta ett arbete får ta del av samma subvention. IFAU ansåg även att det fanns fog för en viss oro för att stöden 42Arbetsförmedlingen (2020), Arbetsförmedlingens återrapportering , Arbetsmarknadspolitiska program, s. 75. 43Cheung (2018), s. 6 och tabell 1 s. 19. 46Arbetsförmedlingen (2020), Arbetsförmedlingens återrapportering , Arbetsmarknadspolitiska program, s. 63. 47Forslund (2018), Subventionerade anställningar – Avvägningar och empirisk evidens, IFAU 2018:14, s. 21. (2017), Arbetsmarknadsekonomisk rapport, s. 204 f. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 inte blir tillräckligt generösa för de personer som står längst från arbetsmarknaden.49 Inte av de nyinskrivna deltagarna hade anvisats till moderna beredskapsjobb, vilket var en följd av att insatsen avslutades . Könsfördelningen var ojämn, kvinnor och män. Även om data bör tolkas med försiktighet på grund av det låga antalet deltagare överensstämmer könsskillnaden med Statskontorets uppföljning av moderna beredskapsjobb. Statskontoret fann att fem myndigheter stod för av de beredskapsjobb som inleddes och att ensam stod för två tredjedelar av dessa. Statskontoret noterade att nyanlända kvinnor var en grupp som har varit särskilt svår att nå med satsningen: ”Fördelningen mellan kvinnor och män bland nyanlända i satsningen har legat på under båda åren.”50 3.3.2 Fler män än kvinnor i arbetsmarknadspolitiska insatser I detta avsnitt beskrivs arbetsmarknadspolitiska insatser som hade fler än 50 deltagare 2018 eller 2019, dvs. arbetspraktik, projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning, arbetsmarknadsutbildning, stöd och matchning av extern aktör samt vägledning. När det gäller de som registrerats för arbetspraktik var könsfördelningen ojämn (kvinnor och män). Det överensstämmer med Arbetsförmedlingens statistik för etableringsuppdraget: Kvinnor hade i mindre utsträckning haft ett arbete med eller utan stöd med etableringsplan eller tagit del av programinsatser som arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildningar.51 Bristande språkkunskaper kan vara ett hinder i arbetspraktik. I ett projekt för gruppen nyanlända med kort utbildning varvades studier i svenska språket med praktik under handledning i något av allmännyttans bolag i Göteborg.52 I projektets slutrapport framgår att språkförbistringarna ute i praktiken kunde vara stora och en utmaning att hantera. En viktig framgångsfaktor i projektet var engagemanget hos de medarbetare som tog rollen som handledare. Det konstateras dock att denna roll hade krävt mer tid än för andra 50Statskontoret (2019), Uppföljning av moderna beredskapsjobb i staten – Redovisning 3, s. 8. 51Arbetsförmedlingen (2018), Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017, s. 83. 52Projektet var ett samverkansprojekt mellan Framtiden, förvaltningen för Arbetsmarknad och Vuxenutbildning i samt . Projektet pågick 2016–2019. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 handledare i stads organisation, främst på grund av att gruppen är Det har i en intervju framkommit att det händer att Arbetsförmedlingen be- höver fylla upp praktikplatser som de har köpt och anvisar elever med svaga språkkunskaper till dessa platser. Eleverna kommer sedan tillbaka till sfi efter ganska därför att det inte finns någon på arbetsplatsen som kan kom- Stöd och matchning av extern aktör av de nyinskrivna deltagarna hade anvisats till Stöd och Könsfördelningen var ojämn (kvinnor och Arbetsförmedlingen beslutade om gemensamma nationella pri- oriteringar av myndighetens tjänster som bl.a. innebar en prioritering av tjäns- terna Stöd och matchning av extern aktör, Yrkes- och studieförberedande moduler samt Introduktion till arbete.55 Arbetsförmedlingen skulle särskilt prioritera att utrikes födda kvinnor skulle få ta del av dessa insatser inom medlingen att det inte hade skett någon omfördelning till förmån för utrikes födda kvinnor , men att det gick att se en försiktigt positiv utveckl- ing , då andelen utrikes födda kvinnor låg något högre än I Arbetsförmedlingens återrapportering om vissa förutsättningar inför myn- dighetens reformering diskuteras bl.a. utmaningar med genomförandet av stöd och matchning med externa leverantörer.57 En av de utmaningar som myndig- heten har identifierat är att nå ett ökat antal anvisningar för kvinnor.58 Det var ett fåtal nyinskrivna deltagare () som anvisats till denna Könsfördelningen var jämnare, med en viss övervikt för kvinnor (57 procent kvinnor och män). 53Dogan (2019), Välkommen till framtiden – slutrapport, , Framtiden styrelsehandling nr 13, . s. 36 f. 54Skypeintervju med rektorer för sfi och vuxenutbildning, och kommuner, . 55Arbetsförmedlingen (2020), Utrikes födda kvinnor, s. 15 med referens till myndighetens intranät. 56Ibid., s. 23 f. 57Arbetsförmedlingen fick ett regeringsuppdrag att utveckla och förbereda matchningstjänster i syfte att pröva sådana tjänster och dra lärdomar inför det reformerade systemet. Det angavs att matchningstjänster kunde utvecklas inom en befintlig tjänst, såsom Stöd och matchning, se A2019/01323/A. 58Arbetsförmedlingen (2019), Vissa förutsättningar inför myndighetens reformering, s. 176. 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 Enbart av de nyinskrivna deltagarna hade anvisats till en arbetsmarknadsutbildning . Även om antalet är litet framgår en tydlig könsskillnad män mot kvinnor. Det överensstämmer med tidigare resultat. I en återrapport från Arbetsförmedlingen över vidtagna åtgärder för att öka sysselsättningen för utrikes födda kvinnor framgår att det har skett en omfördelning bland deltagarna i arbetsmarknadsutbildning till utrikes födda mäns fördel i jämförelse med 2018. har andelen kvinnor minskat . Minskningen var störst för utrikes födda kvinnor, som minskade med 6 procentenheter.59 Denna skeva könsfördelning beror delvis, enligt Arbetsförmedlingen, på att arbetsmarknadsutbildningarna i högre grad finns inom traditionellt mansdominerade yrken, medan utbildningar på motsvarande kvalifikationsnivå riktade mot kvinnodominerade yrken i högre grad ges som yrkesinriktad utbildning inom yrkesvux (vuxenutbildning på gymnasial nivå), t.ex. de två största utbildningsinriktningarna vård och omsorg samt barn och fritid.60 Få utrikes födda kvinnor deltar i de arbetsmarknadsutbildningar som ger bäst resultat till arbete , t.ex. inom transport, industri och fordon (inrikes födda kvinnor deltar i högre utsträckning i dessa utbildningar).61 Vid intervjuer med arbetsförmedlare bekräftas bilden att arbetsmarknadsutbildningar har haft en traditionellt manlig inriktning.62 Dessutom har arbetsmarknadsutbildningar en mer traditionell manlig inriktning vilket gör att fler män är intresserade av dem än kvinnor, utan att arbetsförmedlare arbetar med motiverande samtal och dylikt.63 Arbetsförmedlare berättar att utbildningsleverantörer också ställer krav på sina deltagare och det har hänt att de inte tagit emot en späd kvinna som vill lära sig köra skogsmaskiner.64 Om arbetsmarknadsutbildningar bara finns i manligt dominerade branscher så uppstår frågan enligt en intervjuad forskare om man ska tvinga kvinnorna att gå dessa. Med referens till ungdomarnas preferenser – pojkar och flickor väljer olika i genomsnitt – kan man fråga hur mycket man ska tvinga de nyanlända kvinnorna att välja insatser som finns, men som kanske inte stämmer överens med deras preferens.65 59Arbetsförmedlingen (2020), Utrikes födda kvinnor, s. 17. Arbetsförmedlingen refererar till statistik över deltagande i komvux 2018 (tabell 8) som visar att av samtliga elever inom yrkesvux deltog på kurser med inriktning vård och omsorg; av dessa var kvinnor, varav hälften utrikes födda. 20procent av samtliga elever inom yrkesvux studerade kurser inriktade mot barn och fritid; av dessa var kvinnor, varav utrikes födda. 61Arbetsförmedlingen (2020), Utrikes födda kvinnor, s. 18 f. 62Skypeintervju med arbetsförmedlare från , och , . 64Skypeintervju med arbetsförmedlare från och , . 65Skypeintervju med nationalekonom , . 3 DELTAGARNA I ETABLERINGSPROGRAMMET 2018–2019 3.3.3 Fler kvinnor än män i arbetsförberedande insatser I arbetsförberedande insatser ingår förberedande utbildningar samt kartläggning, vägledning och arbetslivsinriktad rehabilitering (förkortat KVR). Insatsen arbetslivsinriktad rehabilitering hade färre än 50 nyinskrivna deltagare, vilket gör att vi här valt att avstå från att analysera eventuella könsskillnader. Vid mättillfället hade av de nyinskrivna deltagarna anvisats till förberedande utbildning –2019. Den andelen kommer troligtvis att öka med tiden eftersom många deltagare skrevs in och således ännu inte har hunnit få så många insatser. Könsfördelningen i insatsen var jämn (kvinnor och män). Förberedande utbildning är en av Arbetsförmedlingens största insatser66 och även en av de vanligast förekommande insatserna bland de nyinskrivna deltagarna i programmet. Arbetsförmedlingen visar i en återrapport om utrikes födda kvinnor att det finns en viss skillnad när det gäller vilken typ av förberedande utbildning kvinnor respektive män tar del av. Den utbildning som hade störst deltagarvolymer var yrkes- och studieförberedande moduler (YSM), vilket var en av tre tjänster som myndigheten hade prioriterat att nyttja . Inom YSM togs av de nya besluten för utrikes födda kvinnor. De flesta av dessa kvinnor hade en kort utbildning. De förberedande utbildningar som har en högre andel män är ofta utbildningar som förbereder deltagarna för en yrkesutbildning (s.k. test- och kartläggningsmoduler).67 Vägledning var en av de minst förekommande insatserna bland de nyinskrivna i etableringsprogrammet. Könsfördelningen var jämn (kvinnor och män). Detsamma gäller kartläggning, där könsfördelningen var helt jämn kvinnor och män.