urf · H9A5URF2 · 2022-05-18 00:00:00 — utformar dokumentationen på ett sådant sätt att JO:s tillsynsmöjligheter inte begränsas utan att JO kan följa handläggningen av ett ärende. Även om myndigheterna i varje enskilt ärende uppfyller kraven på dokumentation i handläggning och beslutsfattande kan det också finnas behov av transparens i en myndighets beslutsstöd på ett mer generellt plan, för att t.ex. tillsynsmyndigheter ska ges allmän insyn i verksamheten i syfte att bevaka olika rättssäkerhetsaspekter i handläggningen. Som framgår av redo- visningen i avsnitt 7.3.4 har lämnat förslag på att införa en dokumentationsplikt för myndigheter i fråga om hur de använder sig av bl.a. automatiserat beslutsfattande. Regeringen har vidare lämnat uppdrag som syftar till att bl.a. bibehålla eller stärka rättssäkerheten vid automatiserat beslutsfattande. Således övervägs och analyseras dessa frågor i olika samman- Frågan om transparens i automatiserade förfaranden samt enskildas och tillsynsmyndigheters insyn i dessa berör inte enbart JO utan har ett bredare Den omfattar även frågeställningar som inte ryms inom ramen för Det framstår därför som lämpligt att frågan omhändertas i de mer specifika sammanhang som särskilt avser digitaliseringen av den offent- liga förvaltningen.889 Kommittén vill i detta sammanhang framhålla vikten av att och regeringen bevakar frågan om JO:s och ordinarie tillsyns- myndigheters förutsättningar för att bedriva en ändamålsenlig tillsyn när förvaltningen i ökad utsträckning digitaliserats. Automatiserad handläggning och beslutsfattande kan även tänkas väcka andra frågor som kan ha relevans för JO:s tillsyn. Exempelvis kan frågor om vem som ska kunna avkrävas ansvar för eventuella brister uppkomma. överväganden om ansvarsförhållanden inom den offentliga förvaltningen får 889 Se även prop. 2021/22:125 s. 33. dock anses ligga utanför kommitténs uppdrag och får behandlas i ett annat sammanhang. Avslutningsvis kan noteras att beroende på hur JO väljer att genomföra sin tillsyn, antingen på distans eller på plats hos tillsynsobjektet, får JO:s val av tillsynsmetod vissa konsekvenser när det gäller frågor om handlingsoffent- lighet. De handlingar som JO tar del av omfattas av sedvanliga bestämmelser om handlingsoffentlighet i tryckfrihetsförordningen. Handlingar som anses inkomna till och förvarade hos JO kan således utgöra allmänna handlingar hos JO, medan handlingar som JO enbart tar del av på plats hos ett tillsynsobjekt i regel inte är att anse som allmänna handlingar hos JO. På motsvarande sätt kan handlingar som expedieras från tillsynsobjektet till JO därmed komma att bli allmänna handlingar. Detta är en grundläggande del i offentlighetsprin- cipen.890 Även om eventuell sekretess för uppgifter i handlingarna kan komma att överföras till JO kan diskrepansen i fråga om handlingsoffentlighet mellan en inspektion på plats och en granskning på distans således vara påtaglig. Kommittén har inte i uppdrag att lämna förslag på grundlagsändringar och ska följaktligen inte heller föreslå ändringar av vilka handlingar som ska anses vara allmänna hos JO. JO har således vid sitt val av tillsynsmetod att förhålla sig till tryckfrihetsförordningens föreskrifter. 7.4 Sekretess och personuppgiftshantering Det finns ett stort intresse för att allmänheten har möjlighet till insyn i de granskningar som JO genomför och att tillsynsverksamheten i möjligaste mån är transparent. Mot detta kan ställas att en enskild som lämnar en anmälan till JO kan ha ett intresse av att kunna lämna känsliga uppgifter utan att dessa sprids på ett otillbörligt sätt. JO kan också i vissa fall ha ett intresse av att kunna hämta in och granska information från tillsynsobjekten utan att uppgifterna därigenom blir offentliga och att en enskild därigenom lider men. Anmälarens förtroende för JO skulle kunna skadas av en för stor öppenhet för uppgifter i hans eller hennes ärende, som allmänhetens förtroende skulle kunna skadas om transparensen i tillsynsverksamheten var bristande. Det krävs således att det finns en god avvägning mellan dessa intressen för att JO ska kunna bedriva en ändamålsenlig tillsyn och upprätthålla förtroendet för ämbetet. För att JO ska kunna bedriva sin verksamhet som extraordinärt tillsyns- organ krävs vidare att JO kan behandla personuppgifter. Även i sin egen funktion som myndighet och arbetsgivare finns ett behov för JO av att kunna hantera information som rör t.ex. anställda och uppdragstagare. Utifrån JO:s roll som ett av kontrollorgan är det av stor vikt att JO har möjlighet 890Motsvarande gäller inte när en handling överlämnats till en domstol för prövning av om handlingen är allmän. Överlämnandet är ofta en nödvändighet för att prövningen enligt offentlighetsprincipen ska kunna genomföras. Undantaget från offentlighetsprincipen bedöms i sådana fall förenligt med grunderna för principen (se t.ex. RÅ 1996 ref. 19). Däremot anses en allmän handling vara inkommen vid en domstol om den överlämnats dit för prövning av om det råder sekretess för uppgifter i handlingen (se HFD 2019 ref. 24). att behandla sådana uppgifter på ett sådant sätt att JO kan fullgöra sitt tillsyns- uppdrag, men också så att JO som myndighet kan utföra nödvändiga uppgifter Enligt direktiven för utredningen bör kommittén bl.a. undersöka om gällande regelverk för personuppgiftsbehandling och sekretess i JO:s verk- samhet är adekvata eller om anpassningar är påkallade samt, i förekommande fall, lämna förslag på författningsändringar. I avsnitt 7.4.1 behandlas därför de sekretessbestämmelser som gäller särskilt i JO:s verksamhet och således förutsättningarna för att skydda uppgifter hos JO. I avsnitt 7.4.2 behandlas i relevanta delar det regelverk som gäller för personuppgiftsbehandling samt den hantering av personuppgifter som aktualiseras hos JO. överväganden om huruvida nuvarande sekretesskydd är väl avvägt och om regelverken är adekvata presenteras i avsnitt 7.4.3. Med sekretess avses i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, ett förbud att röja en uppgift, vare sig det sker muntligen, genom utläm- nande av en allmän handling eller på något annat sätt (se 3 kap. 1 §). Lagen innehåller ett stort antal bestämmelser om sådana förbud men även föreskrifter om bl.a. när uppgifter får lämnas ut, trots att det annars är förbjudet. Sekretess utgör ett undantag från den grundlagsfästa huvudregeln om offentlighet. Offentlighetsprincipen innebär att allmänheten och mass- medierna ska ha insyn i statens och kommunernas verksamhet. Offentlighets- principen kommer till uttryck på olika sätt, exempelvis genom handlings- offentlighet, yttrande- och meddelarfrihet för tjänstemän, domstolsoffentlighet och offentlighet vid beslutande församlingars sammanträden. När det mer allmänt talas om offentlighetsprincipen åsyftas i första hand reglerna om allmänna handlingars offentlighet. Enligt 2 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen, förkortad TF, ska var och en ha rätt att ta del av allmänna handlingar, till främjande av ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upp- lysning och ett fritt konstnärligt skapande. Denna rätt får bara begränsas om det krävs med hänsyn till vissa intressen som anges i tryckfrihetsförordningen (se 2 kap. 2 § TF). Sådana föreskrifter om begränsningar måste anges noga i offentlighets- och sekretesslagen, eller en lag som denna hänvisar till. Offent- lighetsprincipen är ett grundläggande inslag i vår demokrati och det är av stor vikt att inskränkningar i principen införs och tillämpas restriktivt. Uppräk- ningen i 2 kap. 2 § TF av de intressen för vilka principen får begränsas är därför uttömmande. Uppgifter i JO:s tillsynsverksamhet kan skyddas av sekretessbestämmelser i 42 kap. OSL. Dessa bestämmelser kan skydda såväl enskilda individer som juridiska personer och nationella intressen. I förarbeten till bestämmelserna uttalades att JO bör arbeta under stor öppenhet samt att det är av stor betydelse att JO är underkastad insyn från allmänheten och massmedierna. Särskilt i fråga om anmälningar av enskilda måste offentlighetsintresset tillmätas stor Detta har medfört att den som lämnar in en anmälan till JO får tåla en viss mån av offentlighet för de uppgifter som finns i anmälan. Inskränk- ningar i offentligheten hos JO bör enligt förarbetena inte göras annat än om det finns mycket starka skäl för det.891 Enligt 42 kap. 1 § OSL gäller sekretess hos JO i tillsynen över offentlig verk- samhet endast i den utsträckning som följer av 2–4 §§ i samma kapitel. Stad- gandet medför att en stor del av offentlighets- och sekretesslagens sekretess- bestämmelser inte kommer att omfatta uppgifter som förekommer i JO:s till- synsverksamhet, såvida det inte föreskrivs i de nu nämnda bestämmelserna. Omfattningen av vad som avses med tillsyn över offentlig verksamhet följer av JO-instruktionen och innefattar även åtal, anmälan om disciplinpåföljd, avskedande eller avstängning samt talan vid domstol om sådan åtgärd. Utanför denna verksamhet faller bl.a. JO:s befattning med åtal mot statsråd.892 Motsvarande begränsning gäller även i Justitiekanslerns (JK) tillsynsverk- samhet. Till skillnad från JK anges dock att sekretessen i JO:s tillsynsverksam- het inte i något fall gäller beslut av en justitieombudsman som innebär att ett ärende avgörs. Uppgifter som JO väljer att ta in i ett beslut kommer således inte att skyddas av sekretess. Uppgifter som lämnas av enskilda Eftersom offentlighetsintresset i fråga om anmälningar till JO av enskilda till- mäts stor betydelse omfattas uppgifterna i en anmälan i regel av svagare sekretess än uppgifter som JO hämtar in från myndigheter. Det enda sekre- tesskydd som kan aktualiseras är s.k. utrikes- eller försvarssekretess och sekre- tess till skydd för enskildas personliga förhållanden. Enligt 42 kap. 2 § första stycket 1 OSL gäller sekretess enligt 15 kap. OSL till skydd för rikets säkerhet eller dess förhållande till andra stater eller mellan- folkliga organisationer för en uppgift som JO får från en enskild i sin tillsyns- verksamhet endast om det kan antas att riket lider betydande men om uppgiften röjs. En grundförutsättning för att sekretess ska råda för uppgiften är således att sekretess enligt en sekretessbestämmelse i 15 kap. OSL ska gälla för upp- giften. Därutöver krävs att det särskilda kvalificerade skaderekvisitet är upp- fyllt, dvs. att ett röjande av uppgiften skulle göra att det kan antas att riket lider betydande men om uppgiften röjs.893 Eftersom bestämmelsen är utformad med ett s.k. rakt skaderekvisit, dvs. att det ska finnas anledning att anta att någon 1986/87:160 s. 21 f. Se även prop. 1979/80:2 Del A s. 297–299. JO har vidare genom tidigare chefsJO behandlat förutsättningarna för offentlighet och sekretess i tillsynsverksamheten samt principen om största möjliga offentlighet i denna verksamhet, i redog. 2002/03:JO1 s. 465 f. och i framställan till regeringen i JO:s ärende med dnr ADM 254-2002. 1979/80:2 Del A s. 298. 893Jfr t.ex. 15 kap. 1 § OSL enligt vilken sekretess gäller för uppgift som rör för- bindelser med en annan stat eller i övrigt rör en annan stat, mellanfolklig organisation, myndighet, medborgare eller juridisk person i en annan stat eller en statslös, om det kan antas att det stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om upp- giften röjs. lider men för att sekretess ska gälla, är utgångspunkten att uppgifterna är var utrikes- och försvarssekretess det enda skydd som kunde gälla i JO:s tillsynsverksamhet för uppgifter som lämnats av en enskild. en framställan från JO infördes även det nämnda skyddet för uppgifter som JO i sin tillsynsverksamhet får från en enskild om en enskilds personliga Denna sekretess gäller dock endast om en sekretessbestämmelse till skydd för sådana förhållanden skulle ha varit tillämplig hos den myndighet som ärendet får anses avse och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider betydande men894 om uppgiften röjs (se 42 kap. 2 § första stycket 2 OSL). Även i detta fall är det fråga om ett rakt, Det råder således en presumtion för att uppgiften är offentlig, och det ska vara fråga om betydande men för att en uppgift ska kunna Det krävs också att uppgiften omfattas av sekretess till skydd för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden enligt någon annan relevant sekretessbestämmelse.895 Sådana bestämmelser finns i 21–40 kap. OSL, t.ex. vad gäller uppgifter om enskilda inom hälso- och sjukvård och omsorg (se bl.a. 25 kap. 1 § och 26 kap. 1 § OSL). På dessa områden före- kommer ofta s.k. omvända skaderekvisit, dvs. det ska stå klart att uppgiften kan lämnas ut utan att någon enskild eller närstående till honom eller henne Ett omvänt skaderekvisit kommer inte att gälla om den enskilde själv lämnar uppgiften till JO, eftersom presumtionen är att sådana uppgifter är offentliga hos JO. Som motiv för införandet av ett skydd för uppgifter om personliga för- hållanden anfördes i förarbetena att behovet av skydd för integritetskänsliga uppgifter i en anmälan från en enskild i vissa fall kan vara så stort att det bör ta över intresset av insyn. Som exempel på områden där sådana uppgifter kan förekomma lyftes hälso- och sjukvårdsområdet och det sociala området fram. Det kan t.ex. hända att en patientjournal bifogas en anmälan eller att själva anmälan innehåller mycket känsliga uppgifter. inte av någon sekretess hos JO om uppgifterna kom från den enskilde själv. Om sådana uppgifter lämnades till JO av en enskild i en anmälan fick han eller hon således räkna med att de blev offentliga. En effekt av det svaga sekre- tesskyddet bedömdes av regeringen kunna vara att den enskilde ibland drog sig för att göra en anmälan. Regeringen fann det även otillfredsställande att uppgifterna inte skulle skyddas av sekretess när den enskilde själv lämnade in dem, när sekretess skulle råda för motsvarande uppgifter om de hämtades in direkt från den granskade myndigheten. Regeringen föreslog därför att även uppgifter om personliga förhållanden som lämnats av enskilda skulle kunna 894 Ordet men betecknar här framför allt integritetskränkningar av olika slag som kan uppstå därför att uppgifter om en människas personliga förhållanden lämnas ut. En juridisk person, t.ex. ett aktiebolag, kan inte lida men i offentlighets- och sekretesslagens betydelse. men innefattar både kroppsliga ingrepp och psykiska obehag. När det gäller sekretess till skydd för enskilda avser ordet skada ekonomisk skada som någon kan lida därför att uppgifter om hans eller hennes ekonomiska förhållanden har lämnats ut, t.ex. till en affärskonkurrent. 895 Bestämmelsen ger således inte något skydd för uppgifter om den enskildes ekonomiska skyddas av sekretess. Mot bakgrund av att inskränkningar i offentligheten hos JO inte bör göras annat än om det finns mycket starka skäl för det anförde regeringen att endast sådana uppgifter vilkas röjande kan antas leda till men av särskilt påtagligt slag för den enskilde borde sekretessbeläggas. En förut- sättning är vidare att uppgifterna skulle har varit sekretessbelagda hos den myndighet som uppgifterna gäller. Uppgifter som rör förhållanden hos myn- digheter där sekretess för uppgifterna inte skulle ha gällt är alltså offentliga. Inte heller omfattas uppgifter i en anmälan som inte kan hänföras till en viss myndighet av sekretess.896 Det finns emellertid ett antal privaträttsliga subjekt som i delar av sin verk- samhet ska tillämpa offentlighetsprincipen och offentlighets- och sekretess- lagens bestämmelser. Enligt 2 kap. 4 § OSL ska vad som föreskrivs i tryck- frihetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter i tillämpliga delar gälla också handlingar hos de organ som anges i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen, om handlingarna hör till den verksamhet som nämns där. Dessa organ ska vid tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen jämställas med myndigheter. I bilagan anges främst ett antal namngivna organ, men även vissa typer av organ. I de flesta fall är det fråga om organ som tilldelats myndighetsutövningsuppgifter eller anförtrotts att fördela allmänna medel, t.ex. arbetslöshetskassor och högskolor som drivs i privaträttslig form. Om en anmälan kan anses avse ett sådant organ kan sekre- tess under vissa förutsättningar komma att gälla för uppgifterna även hos JO enligt 42 kap. 2 § OSL. Det kan i sammanhanget noteras att det har utretts och diskuterats om offentlighetsprincipen ska införas i fristående skolor och i enskilt bedriven hälso- och sjukvård och socialtjänst. Utredningen om offentlighetsprincipen i fristående skolor föreslog i sitt betänkande Ökad insyn i fristående skolor (SOU 2015:82) att vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter i tillämpliga delar ska gälla också handlingar hos huvudmän för fristående skolor. Dessa huvudmän ska vid tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen jämställas med myndig- heter. Förslaget har remitterats men inte genomförts.897 Utredningen om ökad insyn i välfärden föreslog i sitt betänkande Ökad insyn i välfärden (SOU 2016:62) bl.a. att motsvarande ska gälla enskilda juridiska personer som bedriver offentligt finansierad verksamhet på bl.a. förskoleområdet, hälso- och sjukvårdsområdet eller vissa områden som utgör bistånd enligt socialtjänst- lagen (2001:453). Även detta förslag har remitterats men inte genomförts. Uppgifter som lämnas av en myndighet Om JO i sin tillsynsverksamhet i stället får en sekretessreglerad uppgift från en myndighet blir den aktuella sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften 1986/87:160 s. 21 f. och 38. 897Med anledning av synpunkter som Lagrådet lämnade över lagrådsremissen togs pro- memorian Offentlighetsprincipen hos börsnoterade skolföretag fram inom (ärende med dnr U2019/00336/GV). Promemorian innehåller dock inte några förslag på författningsändringar. även hos JO (se 42 kap. 4 § OSL). Sekretess kan gälla till skydd för såväl enskilda som allmänna intressen, med samma rekvisit som gäller hos den myndighet som uppgifterna inhämtades från. Beroende på vilken sekretess- bestämmelse som blir tillämplig kan såväl personliga som ekonomiska för- hållanden komma att skyddas, mot både skada och men. överförs är viktigt, bl.a. mot bakgrund av JO:s oinskränkta rätt enligt 13 kap. 6 § RF att få tillgång till domstolars och förvaltningsmyndigheters protokoll Genom skyddet kan JO hämta in nödvändigt underlag från den granskade myndigheten utan att riskera att t.ex. en anmälare lider men genom Om uppgiften däremot finns i en handling hos JO som har upprättats med anledning av JO:s tillsynsverksamhet gäller emellertid, enligt andra meningen i samma bestämmelse, sekretess endast om det kan antas att något allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Det kan exempelvis röra sig om yttranden som en myndighet upprättar på JO:s begäran, en anmälan eller ett inspektionsprotokoll. I likhet med vad som gäller för uppgifter som hämtas in från en enskild ställs således högre krav för att en uppgift ska skyddas av sekretess i en sådan handling genom ett rakt, Det kan i sammanhanget noteras att 42 kap. 4 § OSL avser uppgifter som en myndighet lämnar till JO. Andra tillsynsobjekt, som drivs i privaträttsliga former, omfattas i regel inte av offentlighetsprincipen. förekommer hos ett sådant tillsynsobjekt är således inte allmänna handlingar. Inte heller gäller offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser om att vissa uppgifter inte får röjas av dessa privata utförare. Den sekretess som kan komma att gälla för uppgifter hos sådana organ som anges i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen kan emellertid komma att överföras till JO på samma sätt som om uppgifterna lämnats av en myndighet. I bilagan finns emellertid inte några privata aktörer som är verksamma på välfärdsområden som vård, skola och omsorg upptagna. om skydd mot röjande av vissa uppgifter omfattar således inte uppgifter hos sådana privata aktörer. Det kan däremot förekomma att det inom olika områden finns särskilda föreskrifter om tystnadsplikt i enskilt bedriven verk- På utbildningsområdet kan exempelvis tystnadsplikt råda för verk- samma vid en fristående skola i fråga om uppgifter om enskildas personliga förhållanden i sådan elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats eller i särskild elevstödjande verksamhet i Tystnadsplikt kan även omfatta uppgifter i ett ärende om tillrätta- förande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier (se 29 kap. 14 § skollagen [2010:800]). För verksamma inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:435) eller enskilt bedriven familjerådgivning föreskrivs tystnadsplikt i 15 kap. 1 respektive 2 § samma Inom enskilt bedriven hälso- och sjukvård gäller tystnadsplikt enligt 6 kap. 12§ patientsäkerhetslagen (2010:659).898 Den tystnadsplikt som gäller för de verksamma inom nu nämnda områden hindrar inte att uppgifter lämnas till JO i enlighet med bl.a. upplysnings- skyldigheten i 13 kap. 6 § RF. Någon tystnadsplikt eller sekretess överförs emellertid inte vid ett sådant överlämnande till JO, eftersom uppgifterna inte kommer från en myndighet eller från ett organ som är jämställt med en myndighet i offentlighets- och sekretesslagens mening. I sin tillsynsverksamhet kan JO verka som åklagare och såldes inleda för- undersökningar och väcka åtal. I regel ger ombudsmannen i uppdrag åt en allmän åklagare att bistå honom eller henne såväl i förundersökningen som i domstolstolsprocessen. Frågan om huruvida handlingar som utväxlas mellan JO och den allmänna åklagaren är allmänna handlingar behandlas i avsnitt 6.3.7.Oavsett om handlingarna är allmänna eller inte gäller, genom en hänvisning i 42 kap. 3 § OSL, offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser om förundersökningssekretess även i JO:s verksamhet när JO har beslutat att inleda en förundersökning. En brottsutredning behandlas således likartat i sekretesshänseende, oavsett om det är JO, JK, eller en allmän åklagare som utför förundersökningen.899 De bestämmelser som hänvisas till är 18 kap. 1–4 §§ OSL, som avser skydd för allmänna intressen, och 35 kap. 1, 2 och 6–10 §§ OSL, som avser skydd för enskilda intressen. Vissa av bestämmelserna, t.ex. 35 kap. 1 § OSL som avser bl.a. skydd för enskilds personliga och ekonomiska förhållanden i en förundersökning, gäller med ett s.k. omvänt skaderekvisit, dvs. det råder presumtion för sekretess genom att det ska stå klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men för att uppgiften ska kunna lämnas ut. De nämnda bestämmelserna gäller först efter att JO fattat ett formellt beslut om att inleda en förundersökning. kan uppgifterna endast omfattas av samma begränsade sekretess som i andra tillsynsärenden. Om en inledd förundersökning lagts ner och ärendet därefter fortsätter som ett tillsynsärende, kvarstår den utvidgade sekretessen enligt 42 kap. 3 § OSL för uppgifter i den nedlagda förundersökningen. kommer uppgifter i handlingar som inte ingår i den nedlagda förundersökningen att enbart kunna omfattas av den sekretess som kan råda i tillsynsverksamheten, där presum- tionen i regel är att uppgifterna är offentliga. 898Det kan noteras att det i 44 kap. 3 § OSL föreskrivs att meddelarfriheten, dvs. 1 och 7 §§ TF och 1 kap. 1 och 10 §§ YGL att meddela och offentliggöra uppgifter, inskränks av den tystnadsplikt som följer av 6 kap. 12–14 §§ patientsäkerhetslagen och 2 § socialtjänstlagen (2001:453). 899Denna likabehandling var också syftet med införandet av förundersökningssekretess hos JO (se prop. 1986/87:160 s. 20). När förundersökningssekretessen infördes i JO:s verksamhet gällde ett rakt skaderekvisit till skydd för enskilda i en förundersökning i vad som mot- svaras av 35 kap. 1 § OSL, dvs. utgångspunkten var att uppgifterna var offent-