rfr · H90WRFR13 · 2022-05-19 00:00:00 — Förbanden är tillfälligt sammansatta för uppgiften och splittras vid återkomsten till Sverige.269 3.5.1 Maliinsatsen har inte förändrat doktrinen Enligt Försvarsmakten har insatsen i inte förändrat doktrinen, men den är ett bra exempel på en förändring i Försvarsmaktens synsätt. Insatsen är utöver att hjälpa till att skapa säkerhet i och visa att står bakom FN också uttalat för att vill stärka sitt samarbete med . Därutöver är inriktningen att skicka ett lättare truppbidrag, med fler soldater och färre officerare, konsekvensen av att Försvarsmakten vill undvika resurskonflikter med de nationella behoven.270 Samarbetet med blev dock aktuellt först i och med de senare rotationerna, som ingår i denna uppföljning. Kontingentschefen för 03 håller med om att deltagande i Mi- nusmainsatsen inte påverkat doktrinen.271 3.5.2Ökat hot från terrorister har påverkat insatsorganisationen Försvarsmakten uppger att insatsen i inte har förändrat Försvarsmaktens organisation när det gäller operativa ramvillkor. Men ett delsyfte med insatsen är att knyta och närmare varandra, vilket kan underlätta operativa samarbeten i framtiden.272 Kontingentschefen för 03 menar dock att de operativa ramvillkoren har förändrats som har deltagit i insatsen i , t.ex. det ökade hotet från terrorister, vilket blivit dimensionerande för själva insatsen och gradvis ändrat förbandsbidraget.273 Även ledningssystemchefen menar som tidigare nämnts i avsnitt 3.2.2 att de operativa villkoren har påverkats av erfarenheterna från irreguljär krigföring.274 268Minnesanteckningar från möte . 269Minnesanteckningar från möte . 270Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 271Minnesanteckningar från möte . 272Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 273Minnesanteckningar från möte . 274Minnesanteckningar från möte . 3.5.3 Nationella övningar har påverkats av insatsen Nationella övningar påverkades, enligt Försvarsmakten, av insatsen i främst på grund av brist inom vissa materielsystem.275 De tidiga insatserna i prioriterades framför att genomföra nationella övningar med underrättelseförbanden, enligt kontingentschefen för 03. Eftersom de internationella insatsernas behov prioriterades saknades viktig materiel och kompetens för Försvarsmaktens sammantagna behov, vilket innebar att man inte kunde öva och utbilda för det nationella försvaret i den omfattning och takt som skulle ha varit önskvärd.276 Försvarsmakten uppger att insatsen inte fört med sig några större förändringar för Försvarsmaktens nationella utbildningar. En mindre satsning på utbildning i franska språket pågår.277 Ytterligare en sak som förts in i Försvarsmaktens utbildning och som går att härleda till erfarenheterna från att delta i internationella insatser är de utbildningsmoment som handlar om improviserade explosiva anordningar (IED), enligt kontingentschefen för 03. Denna typ av hemmagjorda bomber har varit viktiga att skydda sig mot i såväl som och och uppmärksammas nu i utbildningen.278 3.5.4 Stort återställningsbehov av viss materiel Försvarsmakten uppger att vissa materielsystem som användes i finns vid endast ett fåtal förband i , exempelvis en del spaningssystem. För en del av dessa system var återställningsbehovet så omfattande att det fick negativa konsekvenser för de nationella behoven och påverkade som tidigare nämnts både beredskap, övning och utbildning. Detta gällde i synnerhet i 01–03-insatserna, när skickade ett underrättelseförband. Det lätta skytteförbandet har inte samma kvalificerade materiel.279 Under insatsen i (Mali06) blev det brist på en del materiel på jägarbataljonen i , t.ex. pistoler och JTAC-utrustning280 (Joint Terminal At- tack Controller). Även om materielen vårdats av soldaterna under insatsen i fanns ett ökat behov av underhåll och återställning av materielen vid hemkomsten eftersom materielen slets hårt i det varma ökenklimatet.281 Enligt en artikel i utsattes visst materiel under insatsen i för mycket stora påfrestningar, vilket ofta innebär ett ökat slitage och därtill ständiga service- och reperationsåtgärder. Tungt lastade fordon riskerar att överhettas när det är uppåt om man inte anpassar sina 275Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 276Minnesanteckningar från möte . 277Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 278Minnesanteckningar från möte . 279Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 280JTAC är befattningen eller rollen för en soldat som är certifierad för och har till uppgift att från en framskjuten position samordna luftrum och leda flyg (flygplan, helikopter) såsom understödstridskrafter mot ett specifikt markmål, och är den som delger piloten eldtillstånd för ett specifikt vapen (bomber, raketer, automatkanon, kulspruta etc.). FOI (2021), Studie om träningsvärde simulator JTAC – Behovsinventering och möjliga lösningar, s. 13–14. 281Minnesanteckningar från möte . förarrutiner.282 Även kontingentschefen för 03 framhåller att fordon och sambands- och ledningsutrustning som använts i är i stort behov av underhåll och återställning vid hemkomsten till Sverige.283 3.5.5 Civil administration viktig dimension i ledarskapet i Enligt Försvarsmakten har inga förändringar när det gäller riktlinjer för hur ledarskap ska utövas och utformningen av ledarskapsutbildningar skett till följd av insatsen i Mali.284 Detta bekräftas också i en intervju med kontingentschefen för 03, som också framhåller att det svenska, situationsanpassade ledarskapet fungerar bra i både Nato- och FN-ledda insatser.285 Den FN-ledda insatsen i innebar att ledarskapet krävde personliga underhandskontakter på diplomatisk nivå samt förmåga att hantera civil administration, se vidare avsnitt 4.2.1. I en artikel i framkommer att det är utvecklande för ledare att vara chef i en skarp miljö. Chefen för 05 uppgav i artikeln: Att få vara chef i skarp verksamhet är otroligt utvecklande, men det är viktigt att förstå att man som officer är en del av ett system. I mitt nästa jobb kanske jag skapar förutsättningar för kommande insatser.286 Insatschefen menar att specialistofficerarna haft en viktig roll och har utvecklat sitt ledarskap eftersom de arbetat nära soldaterna. Dessa kan känna sig vilsna nu när de i stället ska arbeta som instruktörer i den nationella utbildningen.287 3.5.6 Brist på personal med underrättelsekompetens Försvarsmakten uppger att var befintlig personal (tillsvidareanställd) och extern personal, t.ex. reservofficerare. I vissa fall har s.k. singulärkompetenser varit i insatsen. Räknat med förberedelsetid och ledig tid efter insatsen innebär det ibland att det blir en brist på den kompetensen nationellt under ett helt år.288 Ett exempel på brist på kompetens uppstod under de första rotationerna i , som bestod av ett underrättelseförband, enligt kontingentschefen för 03. Eftersom det rådde brist på personal med underrättelsekompetens uppstod således brist i . En följd av brist på personal med viss spetskompetens i vissa funktioner är att den blir väldigt hårt belastad när deltar i internationella insatser.289 282Officerstidningen, , Ökad oro i . 283Minnesanteckningar från möte . 284Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 285Minnesanteckningar från möte . 286Officerstidningen , Ökad precision i attacker mot FN-svenskar i . 287Minnesanteckningar från möte . 288Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 289Minnesanteckningar från möte . Det är enligt chefen för internationella utbildningsenheten en viss utmaning att få instruktörer till utbildningen inför de internationella insatserna som nu främst är insatserna i . Det finns ibland ett motstånd på regementena att släppa sin personal eftersom de behövs där, men generellt sätt får man till slut den personal som behövs för insatsutbildningen.290 3.5.7Infrastruktur: Nationella lednings- och sambandssystem har utvecklats Inga större systemförändringar i den nationella infrastrukturen har påverkats av insatsen i , enligt Försvarsmakten.291 Kontingentschefen för 03 bedömer att det svenska deltagandet i har bidragit till utvecklingen av lednings- och sambandssystem. Även enskilda medarbetare har ökat sin kompetens och blivit skickligare i funktionsspåren, dvs. inom särskilda arbetsuppgifter som kräver specifik kompetens.292 FN-systemet uppfattas enligt en som byråkratiskt, t.ex. när det gäller logistik och sjukvårdsstöd. har därför valt att inte förlita sig på FN när det gäller medicinskt motiverade evakueringar av personal. 3.5.8 Interoperabiliteten har inte varit i fokus Försvarsmakten menar att interoperabiliteten i insatsen i inte inneburit några särskilda konsekvenser för den nationella förmågan. Det har inte varit något fokus på interoperabilitet under insatsen.294 Minusmainsatsen har dock indirekt bidragit till interoperabiliteten med andra deltagande västländer genom att har fortsatt att utveckla sitt förtroende som en kompetent och pålitlig samarbetspartner, enligt kontingentschefen för 03.295 Enligt en liknar insatsen i andra utdragna insatser i Bosnien, Kosovo och som också i huvudsak bestått av marktrupper. Avvägningen mellan internationella och nationella uppgifter blir betydligt mer uttalad och tydlig vid internationella insatser som omfattar flera rotationer och där Försvarsmaktens kapacitet till slut når sin gräns.296 Det innebär att långvariga insatser riskerar att gå ut över det nationella försvaret, eftersom de internationella insatserna prioriterats. 290Minnesanteckningar från möte . 291Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 292Minnesanteckningar från möte . 293FOI (2021), interoperability with partners – Swedish lessons from international military missions. 294Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 295Minnesanteckningar från möte . 296FOI (2021), interoperability with partners – Swedish lessons from international military missions. 4 Övergripande påverkan på Försvarsmakten I detta kapitel redovisas de iakttagelser som framkommit i uppföljningen och som besvarar uppföljningens första fråga om de undersökta insatsernas påverkan på den nationella försvarsförmågan med utgångspunkt i Natos DOTMLPF-I-modell på aggregerad nivå. Kapitlet handlar därmed om de effekter som är mer övergripande och generella för de undersökta insatserna. Rubrikerna i kapitlet är tematiska och följer inte strikt modellens förmågekomponenter. Sammanfattning: Försvarsbesluten och har enligt Försvarsmakten påverkat myndigheten och den nationella förmågan i större utsträckning än de internationella insatserna. Försvarsbesluten innebar stora besparingar och att det nationella invasionsförsvaret monterades ned och ersattes av ett insatsförsvar med fokus på internationella insatser. Med hänsyn till de förutsättningar som funnits anser de som intervjuats i uppföljningen sammantaget att de internationella insatserna medfört fler förän nackdelar för Försvarsmakten och den nationella militära försvarsförmågan. Den svenska militära förmågan har fått testas i skarpt läge, och officerare och soldater som deltagit i internationella insatser har utvecklats professionellt. Erfarenheter från Natoledda insatser bedöms generellt som mer utvecklande för Försvarsmakten och dess personal än FN-ledda insatser. Försvarsmaktens tekniska och konceptuella interoperabilitet med Natoländerna har utvecklats mycket. deltagande i internationella insatser uppges ha bidragit till att uppfattas som en pålitlig samarbetspartner i militära sammanhang, och detta bedöms av flera personer som intervjuats inom ramen för denna uppföljning som positivt för förutsättningarna för samarbete i krig. Kvaliteten i Försvarsmaktens ledarskapsutbildning har ökat. Nationella övningar har fått stå tillbaka då det varit brist på vissa personalkategorier och materiel eftersom internationella insatser har prioriterats framför nationella behov. Reservofficerare har varit en viktig extraresurs, men de har använts i mindre utsträckning då internationella insatser prioriterats. 4.1 Fler förän nackdelar Flertalet av dem som intervjuats inom ramen för uppföljningen gör den övergripande bedömningen att internationella insatser varit positivt och utvecklande för Försvarsmakten som helhet och för de individer som har deltagit. Logistikchefen menar att deltagande i internationella insatser i flera ÖVERGRIPANDE PÅVERKAN PÅ FÖRSVARSMAKTEN avseenden har varit väldigt positivt och att de officerare och soldater som deltagit har utvecklats mycket professionellt.297 Även en tidigare insatschef bedömer att de internationella insatserna sammantaget är mycket positiva och utvecklande för både Försvarsmakten som organisation och för enskilda medarbetare. hade enligt honom inte varit trovärdig som samarbetspartner i försvarssammanhang om vi inte regelbundet ställt upp och bidragit till internationella insatser.298 Se även avsnitt 4.2.2. Arméchefen konstaterar att svenska soldater deltagit i hotfulla och skarpa operationer med små enheter, bl.a. i . Dessa erfarenheter betyder mycket för soldaters och officerares professionella utveckling. Möjligheten att direkt överföra erfarenheterna från dessa endimensionella strider299 med små enheter mot en irreguljär fiende till en nationell och organisatorisk kontext är enligt arméchefen dock begränsad. Om ett krig bryter ut i eller dess närområde kan man anta att det kommer att handla om ett annat scenario än i t.ex. . Det är bl.a. sannolikt att motståndaren kommer att vara mer kvalificerad och angreppen mer omfattande, vilket medför att Försvarsmakten behöver kunna leda stora förband (brigader) med komplexa system som innefattar många delar, t.ex. fungerande logistik och sambandssystem.300 Även en tidigare kompanichef i upplever att både soldaterna och officerarna som deltagit under insatsen i utvecklats och blivit avsevärt bättre soldater och officerare. menar även han att alla erfarenheter från internationella insatser inte går att överföra till den nationella kontexten och ett krig mot . Efter en omställningsperiod kommer de som deltagit i internationella insatser dock också att bli bättre på krigföring i när de fått öva den förmågan.301 Det har enligt en bataljonschef varit positivt för Försvarsmaktens nationella underrättelseförmåga att delta i internationella insatser. Personalen som åkt iväg har höjt sin kompetens.302 En tidigare chef för internationella utbildningsenheten menar vidare att de positiva erfarenheterna från att delta i internationella insatser väger mycket tyngre än eventuella negativa konsekvenser som ett deltagande kan medföra.303 4.2 Samarbetet med andra länder deltagande i internationella insatser och det samarbete med andra länder som Försvarsmakten genomfört har genererat erfarenheter och lärdomar som bidragit till att stärka den nationella militära förmågan. I det här avsnittet sammanfattas vad dessa erfarenheter bestått i. 297Minnesanteckningar från möte . 298Minnesanteckningar från möte . 299Endimensionell strid innebär här utan hot från luftangrepp. 300Minnesanteckningar från möte . 301Minnesanteckningar från möte . 302Minnesanteckningar från möte . 303Minnesanteckningar från möte . ÖVERGRIPANDE PÅVERKAN PÅ FÖRSVARSMAKTEN 4.2.1Erfarenheter från Natorespektive FN-ledda insatser skiljer sig åt Försvarsmaktens erfarenheter från internationella insatser skiljer sig åt beroende på om insatsen letts av Nato eller FN. De FN-ledda insatserna har ofta ställt krav på ett större mått av personliga underhandskontakter på diplomatisk nivå samt förmåga att hantera civil administration än Natoinsatserna som följer ett mer strikt militärt regelverk. De senare kräver i högre grad att man bygger personliga relationer inte enbart på den militära sidan utan även på den civila och diplomatiska.304 Fördelarna med interoperabilitet mellan länder är också tydligare i Natoledda insatser. Exempelvis arbetade underrättelseförbandet mer ensamma i den FN-ledda insatsen i medan den Natoledda insatsen i hade en stor struktur som möjliggjorde ett mer utvecklat samarbete med Nato och övriga länder som deltog i insatsen.305 Insatschefen bedömer också att Na- toledda insatser generellt betytt mer för Försvarsmakten när det gäller att utveckla kompetens än FN-ledda insatser, t.ex. när det gäller underrättelseförbanden (ISR). Det beror på att Nato till skillnad mot FN har utvecklat stödjande dokumentation i form av tekniska standarder, doktrin och rutinbeskrivningar för ISR.306 FN-ledda insatser präglas av en omfattande och inte sällan svårarbetad byråkrati samt av problem med korruption. Erfarenheterna från sådana insatser har därför varit av mer begränsat värde för Försvarsmakten, enligt en tidigare bataljonschef. Han bedömer t.ex. att interoperabiliteten inte utvecklats genom medverkan i FN-ledda insatser.307 4.2.2 uppfattas som en pålitlig samarbetspartner Ett av syftena med deltagande i internationella insatser är att visa att är en pålitlig samarbetspartner. har genom de internationella insatserna byggt upp en internationell trovärdighet, enligt arméchefen. håller det man lovar att bidra med, vilket gör att de svenska bidragen går att lita på och är planeringsbara, även om de ibland är begränsade i omfattning.308 Även logistikchefen menar att det svenska deltagandet i internationella insatser för Försvarsmakten i sin helhet har inneburit att renommé som pålitlig partner har kunnat byggas upp.309 Försvarsmakten framhåller att värdet av att medverkat i insatser som varit viktiga för de länder som utgör militära samarbetspartner, och där dessa länder också bidragit med trupper som t.ex. i , inte kan underskattas. Den svenska medverkan har varit central för att 304Minnesanteckningar från möte . 305Minnesanteckningar från möte . 306Minnesanteckningar från möte . 307Minnesanteckningar från möte . 308Minnesanteckningar från möte . 309Minnesanteckningar från möte . ÖVERGRIPANDE PÅVERKAN PÅ FÖRSVARSMAKTEN Försvarsmakten ska kunna verka för den politiskt beslutade inriktningen att bygga säkerhet tillsammans med andra i syfte att kunna få stöd om blir angripet.310 deltagande i internationella insatser har t.ex. sanno- likt bidragit till att möjliggöra värdlandsavtalet (Memorandum of Understan- ding) mellan och Nato311 som beslutade om 2016.312 Till följd av avtalet anpassades svensk lagstiftning på ett sätt som innebär att Sve- rige lättare ska kunna stödja och ta emot stöd från Nato vid en kris eller ett krig i eller dess närområde, och det möjliggör även för att stå som värdland för ömsesidigt överenskomna militära aktiviteter, exempelvis Som framkommer i avsnitt 3.5.8 har i den FN-ledda insatsen Mi- nusma i också fortsatt att arbeta med målsättningen att utveckla sitt för- troende som en kompetent och pålitlig samarbetspartner.313 4.2.3Försvarsmaktens interoperabilitet med andra länder har förbättrats En analys av FOI om att bygga interoperabilitet med partner visar att internationella insatser ökar det individuella lärandet, bygger upp förtroendet i nationella övningar, processer och system, förbättrar specialistfunktioner och bidrar med viktiga lärdomar inom logistik och stödfunktioner. behöver interoperabiliten med andra partner vara kontinuerlig, vilket kan belasta resurserna för det nationella försvaret.314 Att interoperabiliteten med andra länder utvecklats är något som lyfts fram i intervjuer som en av de viktigaste fördelarna från internationella insatser. Den största behållningen av att deltar i internationella insatser är enligt kontingentschefen för att ökar sin interoperabilitet med sina internationella partner och att detta också driver arbetet framåt med att utveckla metoder och system i Försvarsmakten. Den höga graden av interoperabilitet gör att Försvarsmakten med kort varsel kan ansluta till en insats med sina internationella partner. Ordergivningen är transparent och logistikförsörjningen underlättas eftersom olika länder kan hjälpa varandra med utrustning som fungerar för alla och system som fungerar sinsemellan. Den goda interoperabiliteten fungerar inte bara med Natoländer utan även med t.ex. som har ett nära försvarssamarbete med.315 deltagande i internationella insatser har enligt insatschefen medfört att Försvarsmakten i många avseenden implementerat Natostandard och därmed nått ökad interoperabilitet med Natoländerna. Alla insatser som deltagit i (möjligen med undantag från de inledande rotationerna till 310Svar från Försvarsmakten i PM (FM2021-11200:3), . 311Uppgift från professor , FHS, . 2015/16:152, bet. 2015/16:UFöU4, rskr. 2015/16:257. 313Minnesanteckningar från möte . 314FOI (2021), interoperability with partners – Swedish lessons from international military missions. 315Minnesanteckningar från möte . ÖVERGRIPANDE PÅVERKAN PÅ FÖRSVARSMAKTEN ) har utgått från olika krav på Natostandard.316 Även en tidigare bataljonschef anser att interoperabiliteten har ökat genom medverkan i Natoledda insatser och att det varit utvecklande för Försvarsmakten.317 De internationella insatserna har enligt generaldirektören för FMV varit viktiga för att Försvarsmakten ska kunna utvecklas och för att utveckla samarbetet med andra länder. Han konstaterar att deltagande i internationella insatser har ökat Försvarsmaktens interoperabilitet med andra länders försvarsmakter, såväl tekniskt som konceptuellt.318 4.3 Skarpa insatser kontra nationella övningar då deltagande i internationella insatser prioriterats har officerare och soldater i högre utsträckning deltagit i skarpa insatser och i lägre utsträckning haft möjlighet att delta i nationella övningar eftersom färre nationella övningar har kunnat genomföras. Detta har lett till både positiva och negativa konsekvenser för den nationella militära förmågan. 4.3.1 Delar av det militära försvaret har prövats i skarpa lägen En avsikt med en stark försvarsförmåga är att avskräcka en motståndare från att angripa då kostnaden för ett angrepp kan förväntas bli alltför hög. Erfarenheterna av skarpa lägen i de internationella insatserna bidrar till att Försvarsmaktens och trovärdighet gentemot en möjlig angripare stärks. På detta sätt höjs tröskeln för ett angrepp på eftersom en angripare kan förvänta sig ett hårt och kvalificerat motstånd.319 I flera intervjuer i uppföljningen lyfts betydelsen av att delar av Försvarsmaktens förmåga har fått prövas i skarpa lägen genom det svenska deltagandet i internationella insatser. Insatschefen menar att alla situationer som är ”skarpa” är väldigt professionellt utvecklande för chefer. för de internationella insatserna med sig något av en paradox eftersom stridserfarenhet ibland betraktas som en viktig merit trots att det kanske är de förband som löst sina uppgifter utan stridshandlingar som löst dem på bästa sätt.320 Generalsekreteraren på Försvarsutbildarna menar att om Försvarsmaktens personal vill tillämpa sin förmåga och delta på plats i konfliktzoner ger internationella insatser mycket mer kompetensutveckling än enbart övningar. Svenska officerare får även bra träning på att leda i skarpt läge. Detta bidrar enligt honom sammantaget till en förbättrad förmåga att försvara Sverige.321 En tidigare insats- och produktionschef menar att erfarenheter från internationella insatser bl.a. har inneburit att Försvarsmakten har övat och 316Minnesanteckningar från möte . 317Minnesanteckningar från möte . 318Minnesanteckningar från möte . 319Uppgift från professor , FHS, . 320Minnesanteckningar från möte . 321Minnesanteckningar från möte . ÖVERGRIPANDE PÅVERKAN PÅ FÖRSVARSMAKTEN genomfört strid i bebyggelse snarare än att öva strid i skogen. Detta är bra även för den nationella förmågan eftersom moderna krig sannolikt i högre grad kommer att utkämpas i städer. En stor andel av Försvarsmaktens soldater och officerare har också erfarenhet från internationella insatser. skilda soldaternas förmåga att hantera skarpa situationer som ledarskapet i Försvarsmakten bedöms ha utvecklats mycket på ett individuellt plan som ett Även bataljonschefer har framfört att ledarskapet har prövats i internatio- nella insatser eftersom officerare behövt hantera svåra och skarpa situa-