rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — Dialog och samverkan mellan aktörer och intressen, t.ex. myndighetssam- verkan och olika nätverk som arbetar med friluftslivsfrågor, är vanligt före- kommande, då friluftsliv är en komplex fråga och rör många olika frågeställ- ningar. Friluftsliv är ett allmänt intresse som spänner över flera politikområden, och friluftsmålen berör flera olika myndigheter. Nedan redogörs för de olika aktörer som på olika sätt arbetar med det svenska friluftslivet. 2.1 Det organiserade friluftslivet Olika aktörer bidrar till att skapa grundförutsättningarna för friluftsliv, vilka är tillgång till natur, tillgänglighet och kvalitet, genom sin verksamhet. Till- gång till natur skapas genom planering, skydd och hållbart brukande av natur. Tillgänglighet skapas genom upprätthållande av allemansrätten, skötsel och fysisk tillgänglighet (leder, vindskydd, parkering, transporter, skyltning m.m.) samt genom information på olika sätt (före, under och efter ett besök) och kun- skap om natur. Slutligen skapas kvalitet genom skötsel och brukande. Det organiserade friluftslivet innebär att man är ute i naturen tillsammans med en grupp, en förening eller ett företag. Friluftsliv med sina medlemsorganisationer en central aktör när det gäller det organiserade friluftslivet, men det finns också andra organisationer som arbe- tar med friluftsliv som inte är medlemmar där, t.ex. Svenska Naturskyddsför- eningen och Naturturismföretagen. menar att också olika föreningar som bedriver verksamhet och skapar förutsättningar för sin verk- samhet som ligger utanför allemansrätten, som regleras av annan lagstiftning och som många människor ser som en del av friluftslivet som t.ex. föreningar för jakt, fiske, skoter och båtliv, ingår i det organiserade friluftslivet.14 En annan viktig aktör för friluftslivet är skolan, som kan ses som en del av det organiserade friluftslivet när friluftsliv bedrivs i skolans regi. också en viktig aktör för det oorganiserade friluftslivet eftersom den skapar förutsättningar genom kunskap så att människor kan bedriva friluftsliv på egen ningen och Sportfiskarna fortbildat över 3 000 pedagoger runt om i om friluftsliv i skolan. Fortbildningen om mer friluftsliv i skolan är kostnadsfri och utgår från Läroplan för samt för förskoleklassen och fritids- hemmet (Lgr 11).16 samlar ca 90 naturskolor i Sverige.17 Regeringen beslutade som ett resultat av regeringsuppdraget Mer rö- relse i skolan att utöka den garanterade undervisningstiden i idrott och hälsa har föreslagit att även specialsko- lan bör få mer idrott och hälsa. också lämnat förslag om ändringar i läroplanen för att möjliggöra för mer rö- relse för alla elever under skoldagen. konstaterar att de utö- kade i idrott och hälsa öppnar upp för möjligheter till mer fri- luftsliv och natur- och utevistelse.18 Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation för friluftsorganisationer i Sve- rige och företräder sammanlagt 27 organisationer med ca 1,6 miljoner med- lemmar i närmare 7 000 lokala och regionala klubbar.19 Svenskt Friluftsliv fördelar enligt förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisat- ioner ut bidrag till ideella friluftsorganisationer som bedriver verksamhet för att främja långsiktigt hållbart friluftsliv. Anslaget som fördelades uppgick till . Enligt Svenskt Friluftsliv utgör organisationen och dess medlemmar en stor andel av det organiserade friluftslivet i . Det finns ett antal organisa- tioner som inte är medlemmar som snarare kan klassificeras som renodlade idrotts- eller miljöorganisationer, t.ex. . , mejl, . (2019b). uppdelningen inte entydig, och flera av Svenskt Friluftslivs organisationer, t.ex. och , är också med- lemmar i . Det saknas uppgifter om det totala antalet unika personer som via organisationerna utövar någon form av friluftsaktivi- tet. Många personer är medlem i flera av organisationerna, vilket innebär att antalet unika personer är lägre än det totala antalet medlemmar i organisation- erna. erbjuder organisationerna både enskilt medlemskap och famil- jemedlemskap, vilket innebär att antalet unika personer underskattas.20 Tabell 1 visar antalet medlemmar i medlemsorganisationer som beviljades statsbidrag 2020. Svenskt Friluftsliv uppger att av de större friluftsorganisationerna är det enbart Sverok som inte är medlem i Svenskt Friluftsliv. Sverok är en ideell organisation som samlar den svenska spelhobbyn. Organisationen är en av största ungdomsförbund och var 55 000 medlemmar i 1 700 föreningar över hela landet. Andra organisationer som inte är medlemmar i är t.ex. och sport- dykarförbund (SSDF).21 har ca 650 medlemmar22 och organiserar personer som är intresserade av grottforskning, från ren nöjes- krypning till seriös forskning inom området. SSDF har ca 8 000 medlemmar i ca 180 lokala föreningar.23 Tabell 1 Medlemsorganisationer i * 20Svenskt Friluftsliv, telefonintervju, . 21https:///om-sverok/ och Svenskt Friluftsliv, telefonintervju, . 22Antalet medlemmar avser 2016. 23https:/// och . 2021/22:RFR9 2 FRILUFTSLIVETS AKTÖRER *Uppgift saknas för Korpen , , , och . består av 44 lokala folksportföreningar och kommuner. Källa: Svenskt Friluftsliv (2021) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorganisationer . Av uppföljning av målen för friluftslivspolitiken 2019 framgår det att det ideella engagemanget minskar generellt i samhället. Antalet medlemmar i friluftsorganisationerna är i stort sett oförändrat . Na- turvårdsverket framhåller att sett till det generella medlemsantalet i ideella föreningar har friluftslivet lyckats bra. Till exempel har antalet med- lemmar också ökat i flera friluftsorganisationer under den senaste fyraårspe- rioden, t.ex. inom , Scouterna, Sportfiskarna och Svenska Klätterförbundet.24 Av budgetpropositionen framgår det att könsför- delningen bland medlemmarna 2020 var kvinnor och män. I styrelserna var kvinnor och män 2020.25 Enligt propositionen Framtidens friluftsliv bedrivs friluftsliv till stora delar oorganiserat, och det personliga engagemanget för friluftsliv i natur- och kul- turlandskapet utgör en stark drivkraft.26 Fokus ligger på de enskilda indivi- derna som är ute i naturen när det oorganiserade friluftslivet diskuteras. Nationella enkätundersökningar om svenskarnas friluftsvanor har gjort enkätundersökningar om svenskarnas friluftsvanor , 2007, 2014 och 2018. Enkätundersökningen 2018 visade bl.a. att i stort sett alla svenskar ägnar sig åt friluftsliv i någon form, även om utö- vandet varierar, dels utifrån sammanhanget men också utifrån olika friluftsak- tiviteter. Betydligt fler individer uppgav att de är ute i naturen och framför allt under längre ledigheter än de som uppgav att de var ute på varda- gar. Enkätundersökningen visade också att kvinnor är ute i naturen oftare än män. De vanligaste friluftsaktiviteterna, sett till andelen utövare bland befolk- ningen, var promenader, vistelser ute i skog och mark, utomhusbad, trädgårds- arbete och cykling. I kapitel 7 jämförs resultaten från den senaste enkätunder- sökningen över svenskarnas friluftsliv och enkätundersökning. 24Naturvårdsverket (2019b). 2020/21:1 utg.omr. 2009/10:238 s. 16. genomförde en enkätundersökning om be- söksutvecklingen och trender i svenska fjällen.27 Enkätundersökningen rikta- des till destinationsbolag, Svenska Turistföreningens fjällstationer samt Svenska Turistföreningens fjällnära vandrarhem och besvarades av samman- lagt 34 stycken. Syftet med enkätundersökningen var att få underlag för att beskriva utvecklingen för fjällturismen i med avseende på olika tren- der och aktiviteter. Enkätundersökningen visade bl.a. att fler än åtta av tio trodde på en ökning av antalet besökare jämfört med året innan samt att nio av tio hade upplevt en positiv besöksutveckling . Vidare menade ungefär hälften av respondenterna dels att antalet barnfamiljer hade ökat , dels att gruppen unga killar och tjejer i åldern 18–hade ökat . Lika många uppgav att antalet pensionärer hade ökat . Statistik från visade att det hade varit besöksrekord på föreningens fjällanläggningar. Jämfört med som- maren ökade antalet besökare . Enligt Svenska Turistföre- ningen ökade antalet såväl svenska som utländska gäster, men besökarna stan- nade . Familjer och ungdomar var de grupper som ökade mest. Vidare uppger föreningen att färdiga paket sålde slut snabbt och att efterfrågan var störst på det man gjorde på egen hand utan guide.28 Forskningsprogrammet gjorde två studier och resultaten presenterades . Dessa undersökningar är inte nationella eller representativa för hela befolkningen.29 Den första undersökningen kartlade friluftsvanor och vistelse i naturen un- der coronapandemin i Enkätstudien riktades till alla medborgare i regionen och pågick . Data samlades in med den s.k. PPGIS-metoden, vilket är en vetenskaplig metod som samlar in rumsliga data, t.ex. platser för sport- och friluftsaktivi- teter, kombinerat med ett antal frågor kring de aktiviteter som kartläggs. Deltagarna kartlägger och svarar på detaljer om sina aktiviteter, oftast genom en webbplats. I detta fall begränsades studien till att studera aktiviteter i . Lite fler än 700 personer svarade på kartläggningsdelen, medan 1 506 personer svarade på hela eller delar av enkäten. Några slutsatser i rapporten: •Den tätortsnära naturen har fått en viktig roll för utövandet av friluftsliv. •Det har skett en kraftig ökning av besökare i populära naturområden och det finns en hög koncentration av besökare i dessa områden. 27Fjällsäkerhetsrådet (2017) Besöksutveckling och trender i svenska fjällen – sammanställ- ning av resultat från enkätundersökning . lassets/rapporter/sommarenkat-2017-14-augusti.pdf. Enkäten genomfördes av Naturvårds- verkets fjällsäkerhetsråd i samarbete med (). 28Svenska , pressrelease . ningen.se/om-stf/aktuellt/rekord-for-svemesterfjallen/. 29Länken till enkätundersökningen har spridits på olika sätt, vilket innebär en risk att det framför allt är friluftslivsintresserade som besvarat enkäten och att resultaten inte speglar hela befolkningen. 30Hansen A.S., Falla Arce J. (2021). •Nästan hälften av alla som har svarat uppger att friluftsvanorna har föränd- rats på grund av pandemin. Många svarade att de vistas i naturen oftare . •Människor uppger att de umgås mer och oftare med varandra ute i naturen. •Många av deltagarna uppger att de kommer att fortsätta med sina nya fri- luftslivsvanor även efter att pandemin är slut. •De största problemen enligt de svarande rör trängsel på stigar, spår och leder samt parkeringsplatser, mer skräp i naturen och för lite hänsyn till andra. Den andra undersökningen gällde coronapandemins effekter på idrott, fysisk aktivitet och friluftsliv.31 Studien genomfördes i form av webbenkäter följt av semistrukturerade intervjuer. Totalt inkom 530 giltiga svar, varav 86 respon- denter lämnade sin e-post och var villiga att ställa upp på en efterföljande in- tervju. Intervjuer genomfördes med 22 personer. Resultaten visade att idrott, fysisk aktivitet och friluftsliv har varit viktiga inslag i många människors liv sedan pandemin bröt ut. Många individer uppger att de har ägnat sig åt aktivi- teter utomhus i högre utsträckning. När det gäller friluftslivet visade under- sökningen att vistelser i naturen har ökat under covid-19-pandemin, på såväl vardagar som och längre ledigheter. Vidare framkommer att personer som uppger att de aldrig eller sällan var ute i naturen före pandemin i större utsträckning har ökat sina vistelser i naturen jämfört med de som var ute i naturen ofta före pandemin. Många uppger att de till följd av pandemin har börjat använda sina naturområden i närheten av bostaden. Ett annat problem var att de platser som de vanligtvis vistas på blivit alltför välbesökta under pandemin. 2.3Andra aktörer som påverkar förutsättningarna för friluftslivet Därutöver finns det olika aktörer som påverkar förutsättningarna för friluftsli- vet på olika sätt, nationellt, regional eller lokalt. menar att för att utveckla förutsättningarna för ett bra friluftsliv behöver aktörernas ar- bete ske i dialog och samverkan. Samverkan sker inom t.ex. olika nätverk och projekt och varje aktör bidrar till friluftslivet på sitt sätt.32 Centrala myndigheter bidrar till att skapa förutsättningar för friluftslivet (fem av dessa är också ansvariga för friluftslivsmålen). är den samordnande myndigheten för arbetet med friluftslivspolitiken, dvs. 31Anderson K., Fabri A., ., Hedenborg S., ., . (2021) Idrotten och friluftslivet under coronapandemin – Resultat från två undersökningar om coronapandemins effekter på idrott, fysisk aktivitet och friluftsliv, Mistra Sport & Outdoors, rapport 2021:2. 32Där inget annat anges är informationen hämtad från . efter-omrade/Friluftsliv/Vem-gor-vad/. rapporterar och samordnar uppföljningen av de tio målen till regeringen. Ver- ket driver ett arbete för samverkan mellan myndigheter. De övriga myndigheterna lämnar underlag för denna rapportering. Samverkan be- står av tre delar: myndighetsmöte, nätverk för friluftsliv och tankesmedja för friluftsliv (se nedan). Nedan redogörs kortfattat för uppdelning av vilka myn- digheter som arbetar med friluftsliv och vad de gör. är förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö, hushållning med mark- och vattenområden, fysisk planering, byggande och förvaltning av bebyggelse, boende och bostadsfinansiering. Verket arbetar bl.a. med att ut- veckla modeller och vägledning för att säkra tillgången till bostadsnära och tätortsnära natur. har ansvar för (PBL) där all- männa intressen som behov av områden för friluftsliv, grönområden och par- ker ska tillgodoses vid all planläggning. Varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan som omfattar hela kommu- nen. Översiktsplanen ska ge vägledning för dels beslut om användningen av mark- och vattenområden, dels hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras.33 Kategorierna för utvecklingsinriktning i en översiktsplan är bebyggelse, kommunikationer samt natur och friluftsliv. Utvecklingsinriktningen för natur och friluftsliv inbegriper viktiga funktioner och områden som är av värde för såväl rekreation och folkhälsa som för natur- och kulturmiljö, biologisk mång- fald och flera andra ekosystemtjänster. Ett antal underkategorier identifieras för att beskriva utvecklingsinriktningen för natur och friluftsliv:34 •Viktigt samband för natur och friluftsliv: kan knyta samman områden av värde för natur och friluftsliv såväl på land som i vatten •Viktig funktion för natur och friluftsliv •Sammanhängande område för natur och friluftsliv •Annan utvecklingsinriktning för natur och friluftsliv. Havs- och vattenmyndigheten är förvaltningsmyndighet för bevarande, restau- rering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag, hav och fiskeresurserna. Myndigheten ska arbeta för att det generationsmål för miljöarbetet och de mil- jökvalitetsmål som har fastställt nås, inklusive mål för friluftslivet. Enligt myndigheten är rekreation och friluftsliv ofta tätt sammankopplat med havet, sjön eller vattendraget. Myndigheten har finansierat en rapport som undersöker om rekreationsdata kan kopplas till vattenförekomster och om re- kreationsvärden skulle kunna användas i förvaltningen av våra gemensamma 33https:///sv/PBL- kunskapsbanken/planering/oversiktsplan/oversiktsplanen/. 34https:///sv/PBL- kunskapsbanken/planering/oversiktsplan/oversiktsplanen/op-modell/utvecklingsinrikt- ning/natur-och-friluftsliv/. Enligt rapporten saknas mycket av de data som vore önskvärda för en kartläggning av rekreationsvärden, t.ex. nationellt täckande besöks- och akti- Myndigheten för delaktighet arbetar med att främja tillgänglighet i samhället och för att öka delaktighet för personer med funktionsnedsättning. heten samordnar funktionshinderspolitiken i . När det gäller friluftslivsmålen anser myndigheten att det är positivt att det finns ett friluftslivsmål om tillgänglig natur för alla. att tillgänglighet och funktionshinderperspektiv bör finnas med i är inom jordbruk, fiske och Verket arbetar för att främja en ökad och hållbar matproduktion och god djurvälfärd i hela och för att bidra till en levande landsbygd. I sitt arbete stöder verket verksamheter inom frilufts- och turistbranschen som är viktiga för bl.a. landsbygdsutveckling, matproduktion och hästföretagande. har ett särskilt ansvar för att hjälpa att nå miljö- kvalitetsmålen, och verket är ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Ett Målet handlar om att behålla jordbruksmarkens produk- tionsförmåga, att gynna odlingslandskapets natur- och kulturmiljöer och att landskapet ska vara attraktivt och tillgängligt för friluftsliv. landskapet är en s.k. kollektiv nyttighet för turism och rekreation, och ett öppet och varierat odlingslandskap skapar mervärden för rekreation och friluftsliv. Målet för konsumentpolitiken är ”väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion”. arbetar tillsammans med flera andra myndigheter för att uppfylla det konsu- mentpolitiska målet.37 När det gäller friluftslivsområdet arbetar verket bl.a. med information och tillsyn för att utveckla säkerheten för varor och tjänster som erbjuds inom friluftslivet samt natur- och äventyrsturism. uppdrag är bl.a. att främja intresset för växt- och djurvärlden samt människans biologi och naturmiljö.38 Museet ska stimulera till debatt kring frågor om hur vi påverkar och använder oss av vår naturmiljö. load/18.4b6151c116b836ca6986bc1d/1561712170494/rapport-kartlaggning-av-rekreations- För att uppnå detta arbetar myndigheten aktivt, t.ex. via forskning, utställ- ningar, programaktiviteter och vandringar i , för att bli en ledande källa till kunskap om naturen och dess utveckling. Därutöver erbjuder museet också fortbildning för lärare, pedagogledda visningar och ett stort urval lärarhandledningar via sin webb. Friluftslivet ger oss hälsa, naturförståelse och regional utveckling. Naturvårds- verket samordnar på regeringens uppdrag myndigheters och organisationers arbete för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas på natio- nell nivå. ansvarar för att fördela anslaget Stöd till friluftsorgani- sationer till Svenskt Friluftsliv och återrapporterar effekterna till reger- ingen. Till andra arbetsuppgifter hör att skydda och förvalta natur, vägleda länsstyrelser och kommuner i frågor som rör allemansrätt, strandskydd, fysisk planering, arbeta med naturturism i skyddade områden (nationalparker och naturreservat), fjälleder och fjällsäkerhet. finansierade ett sexårigt forskningsprogram kring fri- luftsliv och ett centrum för naturvägledning. Verket deltar bl.a. i Mistra Sport &Outdoors och arrangerar (tillsammans med andra aktörer) Tanke- smedjan för friluftsliv. Det digitala seminariet 2020, Ett rikt friluftsliv, hand- lade om hur friluftslivet bidrar till ekonomiska och sociala värden. I seminariet gavs exempel på projekt och verktyg för att visa på friluftslivets möjligheter att bidra till ekonomisk och social utveckling. Seminariet avslutades med att kora friluftskommun 2020.39 Teman andra år har t.ex. varit Det håll- bara samhället (2019), Med sikte (2019) och Natur för barn och unga (2018).40 är den nationella kulturarvsmyndigheten. Myndigheten arbetar för att göra kulturarvet till en del av samhällsutvecklingen genom att ge förutsättningar för att kulturarvet bevaras, används och utvecklas. Ansvaret innefattar frågor som rör kulturlandskap, kulturmiljöer, kulturföremål och mu- seer. När det gäller friluftsliv vill särskilt framhålla landskapet som ett levande arkiv som ger mening och sammanhang för fri- luftslivsutövare. uppgift är att arbeta för att skogen sköts så att de skogspoli- tiska målen nås. Målen för produktion och miljö är jämställda. 39 När det gäller tankesmedjan se: mentation-fran-seminarier/Dokumentation-fran-Tankesmedja-for-friluftsliv-2020/. 40 efter-omrade/Friluftsliv/Tankesmedjor/. brukas på ett hållbart sätt så att också framtida generationer kan ha nytta av vision är ”Skog till nytta för alla”. Myndigheten arbetar för att landets skogar ska vårdas och brukas så att sko- gen ger en uthålligt god avkastning som den biologiska mångfalden Myndigheten arbetar också med att lyfta fram skogens värden för re- kreation och friluftsliv. I den s.k. skogsskötselserien tas upp hur skogsskötseln kan anpassas till friluftsliv och rekreation.41 är förvaltningsmyndighet med ansvar att styra och stödja den svenska förskolan, skolan och vuxenutbildningen så att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö. ligt skolförordningen är det rektorn som avgör i vilken omfattning friluftsverk- samhet ska bedrivas. Berörda pedagoger bedriver undervisning och frilufts- livsverksamhet utomhus inom ramen för det som anges i förskolans och sko- () förvaltar över 3 000 statligt ägda fastigheter och en sjundedel av mark. I uppdraget ingår att bevara byggnaderna och anpassa och utveckla dem efter dagens behov och användning samt att vårda och utveckla de kultur- och naturvärden som verket förvaltar och göra värdena tillgängliga för allmänheten. Den mark som SFV förvaltar kan göras tillgänglig och utgöra en resurs för friluftslivet (vandring och rekreation) genom att verket samverkar med bl.a. länsstyrelser, kommuner och entrepre- är en nationell kunskapsmyndighet som arbetar för Det gör myndigheten genom att utveckla och stödja sam- hällets arbete med att främja hälsa, förebygga ohälsa och skydda mot hälsohot. I myndighetens uppdrag ingår att bidra till att uppnå det folkhälsopolitiska målet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. ansvarar enligt myndighetens instruktion för frilufts- livspolitikens mål 9 Friluftsliv för god folkhälsa. () svarar för officiell statistik och för annan statlig Myndigheten genomför undersökningarna av levnadsförhål- landen (/SILC), som omfattar ett tiotal ämnesområden. om fritid, inklusive frågor om hur ofta man utövat olika typer av friluftsliv, SCB producerar även statistik om markanvändning med hjälp av GIS-data (geografiska informationssystem) och inkvarteringsstatistik på uppdrag av . arbetar för att natur- och kulturturism ska bli en viktig del i lokal och regional utveckling. För att uppnå detta tar verket fram planering för na- turturismen i samt genomför och följer upp arbetet med att utveckla naturturismen. Detta arbete genomförs i samråd med branschorganisationer och myndigheter med friluftsansvar. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Myndigheten arbetar för att öka ungdomars inflytande och välfärd och fördelar bidrag till och stöder metodutveckling inom ungas fritid och föreningsliv. svarar för den statliga förvaltningen i länet och har dessutom ett tillsynsansvar. Länsstyrelserna har uppdraget att samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga regeringens friluftslivspolitik. Särskilda medel har inneburit att länsstyrelserna har kunnat anställa frilufts- samordnare och i högre grad kunnat vägleda kommunerna. På länsstyrelserna finns det 21 tjänster som samordnare för friluftsliv (ibland är tjänsten uppdelad på fler personer), och därtill andra som arbetar med skydd och skötsel samt naturum. De har sina egna nätverk. Länsstyrelserna ska säkerställa att de nationella mål som regeringen beslu- tat genomförs. När det gäller friluftslivsmålen ska länsstyrelserna verka för att målen får genomslag som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna har ett allmänt uppdrag att stimulera och främja friluftsliv vid bevakning av planering, bedömning av strand- skyddsärenden, i samrådsärenden och överprövning av bygglovsansökningar enligt och . Därutöver ska länsstyrelserna även verka för att miljömålsarbetet, inklusive arbetet med naturvård, fiske- vård, kulturmiljövård, friluftsliv samt natur- och kulturturism samordnas med det regionala utvecklingsarbetet.