rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — noterar ett ökat intresse från pedagoger och huvudmän, dels har utbildningar tvingats skjutas då restriktionerna har begränsat Skogsmulle 2020 är ett annat projekt som driver som riktar in sig mot barn och unga. Syftet med projektet är dels att öka barns och ungas samt vuxnas möjligheter till ett mer hälsosamt liv med mindre stillasit- tande, dels att bidra till en ökad förståelse för allemansrätten och att tillgäng- liggöra det nära och enkla friluftslivet som finns runt knuten. 2008–2013 medel till projektet som klassrum, vilket riktar sig till pe- dagoger i grundskolan.502 Fortbildningen utgick från Lgr 11 och genomfördes under en eller i ett lättillgängligt skogsområde. bestod av praktiska utomhuspedagogiska övningar i skolans olika ämnen, i första hand svenska, engelska, matematik och NO kopplade till hållbar ut- veckling, skog och arter. Ett av kraven för att en skola skulle få gå kursen var att rektorn skulle delta under fortbildningen. över 6 000 pedagoger i över 150 kommuner i fortbildningen.503 erhöll tidigare verksamhetsbidrag för att utveckla studiematerial riktat till skolelever. Bidraget togs emot –2020 och uppgick till ca 300 000–. Studiematerialet har enligt för- bundet bidragit till att ge skoleleverna ökad kunskap om naturen och den 499Svenska , Skypeintervju, och Svenskt Friluftsliv (2021). 500Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, och Svenskt Friluftsliv (2021). 501Svenskt Friluftsliv (2021). 502Marie finansierade projektet –2018. 504Svenska , Skypeintervju, . 10 Iakttagelser och bedömningar uppföljnings- och utvärderingsgrupp betonar vikten av riks- dagens mål för friluftslivspolitiken, dvs. att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för fri- luftslivet samt att alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbe- finnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. I har banden till naturen alltid varit starka och betydelsen av friluftslivet för det svenska samhället är stort. Målet är viktigt då det understryker betydelsen av att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv. Friluftslivspolitiken har varit viktig inte minst under den pågående pandemin. En annan aspekt som gruppen önskar betona är värdet av de tio fastställda mätbara mål för friluftslivspolitiken som alla har tillhörande preciseringar vars syfte är att göra det lättare att följa upp målen. Utan sådana mål finns risk för att det övergripande friluftslivspolitiska målet kan uppfattas som i det närm- aste visionärt. Det finns ett starkt stöd för den svenska friluftslivspolitiken hos myndig- heter, länsstyrelser och friluftsorganisationer. Gruppen vill understryka att må- len underlättar det praktiska arbetet med friluftslivspolitikens genomförande för myndigheter, och även på regional och nivå. är grup- pen medveten om att även dessa tio mål kan vidareutvecklas, vilket även klar- lagts i denna uppföljning. Nedan lämnar gruppen sina bedömningar och iakttagelser utifrån den ge- nomförda uppföljningen. Kommunernas nyckelroll för friluftslivet En viktig och övergripande slutsats som gruppen dragit av uppföljningen är att samtliga svenska kommuner har en nyckelroll när det gäller att bevara och utveckla förutsättningarna för friluftslivet. I sammanhanget vill gruppen även betona att den är medveten om att förutsättningarna för utövandet av frilufts- livet skiljer sig påfallande över landets kommuner. Gruppen vill lyfta fram att det årliga priset friluftskommun kan inspirera och stimulera kommu- nernas arbete med friluftsliv. Även Kommuner och Regioner (SKR) är en viktig aktör i arbetet när det gäller att genomföra friluftslivspolitiken. Överlappande mål och otydliga målpreciseringar I de två uppföljningar som genomförde 2015 och 2019 fram- kom vissa brister kring målen och deras preciseringar. De sistnämnda bedöm- des som otydliga eller för breda för att kunna följas upp med en rimlig ar- betsinsats. En annan aspekt var vissa gränsdragningsproblem mellan de olika friluftslivsmålen. Många av bristerna som verket identifierade fanns kvar 2019. Även inom ramen för denna uppföljning bekräftas bilden av att det är 10 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR problematiskt att målen är alltför oprecisa och delvis överlappande, då Natur- vårdsverket och flera målansvariga myndigheter har pekat på dessa utma- Andra bekymmer är att det saknas en s.k. basnivå (även benämnd noll- mätning, se nedan) att utgå från när man ska följa upp målen och att dessa inte heller är tidssatta. Såväl som flera friluftslivsorganisationer beklagar att en sådan basnivån saknas. Bedömningen av målutvecklingen för- svåras också av alltför komplexa och otydliga målpreciseringar. t.ex. framfört invändningar till regeringen. för regeringen att göra bättre bedömningar av måluppfyllelsen behöver enligt gruppen fler bedömningsgrunder bli kvantifierade och tidssatta och det vore också önskvärt att det är tydligt från vilket utgångsläge man ska mäta (jfr ovan angående nollmätningen). Detta lyftes också fram i kulturutskottets uppfölj- ning av regeringens resultatredovisning som genomfördes (se 2018/19:RFR8 s. 16–17). Av de ovannämnda skälen borde en uppdatering av målen och precisering- arna övervägas i syfte att göra dessa mätbara, dvs. kvantifierbara, och tids- Det är viktigt att målen för friluftslivspolitiken så långt som det är möjligt går att mäta, men också att dessa mätningar fokuserar på relevanta Miljömålssystemet, inklusive etappmålen, skulle kunna inspi- rera hur ett reviderat friluftsmålssystem skulle kunna se ut. synsarbete skulle dock fordra att regeringen ger i uppdrag till berörda myndig- heter att ta fram relevanta underlag och förslag på måluppdateringar och för- Ett sådant arbete skulle även med fördel kunna utföras i samråd med friluftslivets övriga aktörer. Tätare uppföljningar är en fördel Så som denna uppföljning har visat kan man ifrågasätta om det är tillräckligt att det enbart görs en nationell uppföljning av friluftslivsmålen . Tvärtom synes friluftspolitikens utveckling kunna underlättas och effektivise- ras av att exempelvis ansvariga myndigheter genomför uppföljningar av målen med ett tätare intervall. En annan aspekt som skulle kunna övervägas är om ett sådant tätare intervall åtminstone inledningsvis enbart skulle gälla de delmål där utvecklingen är oklar eller negativ. Av den anledningen välkomnar grup- pen att regeringen förtydligade in- struktion. Verket ska redovisa en samlad uppföljning av de fri- luftslivsmål som regeringen fastställt och lämna förslag i syfte att målen ska nås. Andra problem som försvårar en uppföljning av friluftslivspolitiken är bristen på statistik inom vissa områden. Vid senaste uppföljning 2019 bedömdes tre av tio mål som oklara på grund av otillräckliga data. Av denna uppföljning framgår det att flera av de målansvariga myndigheterna, t.ex. och , arbetar med att ta fram statistik 10 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR som rör flera av målen. Det är en positiv utveckling men är det vik- tigt att säkerställa att det finns statistik för samtliga friluftslivsmål så att de kan följas upp på ett fullgott sätt. önskar att det fanns mätbara friluftsmål med tillhörande etappmål. Ett annat exempel på försämrad statis- tik är att SCB:s undersökning av levnadsförhållandena () numera endast innehåller en fråga om friluftslivet, jämfört med sju stycken tidigare. Utan tillgång till statistik går det inte med säkerhet att uttala sig om målen och hur de utvecklas . Flera av myndigheterna som arbetar med fri- luftslivspolitiken är också statistikansvariga för sina områden. Givet de brister som finns så finns det ett utvecklingsbehov för att komma till rätta med dessa. Även här skulle det kunna övervägas om ett sådant arbete skulle kunna foku- sera på de delmål där utvecklingen är oklar eller negativ. Då en förbättring av statistiken främst kan uppnås via statistikansvariga myndigheter är det reger- ingens uppgift att initiera ett utvecklingsarbete hos dessa. En annan svaghet som visat sig i fråga om statistiken är att det inte har funnits någon dialog mellan och regeringen om att etablera en nollmätning mot vilken målen kan följas upp. Myndigheters samarbete och styrningen av dessa kan förbättras Av uppföljningen framgår det att flera av myndigheterna skulle kunna samar- beta och arbeta mer aktivt när det gäller genomförandet av friluftslivspolitiken, såväl internt som externt. Det är inte minst viktigt att skolmyndigheterna blir aktivare när det gäller arbetet med målet Ett rikt friluftsliv i skolan. Gruppen vill lyfta fram hur arbetet bedrivs inom miljö- och folkhälsopolitiken. Enligt gruppen skulle genomförandet av politiken på dessa båda områden kunna ses som en förebild för hur friluftslivspolitiken kan bedrivas. Mycket tyder på att det skulle kunna finnas flera fördelar av att myndigheternas arbete med de friluftspolitiska målen tydliggörs i t.ex. instruktioner och/eller reglerings- brev. Sådana explicita styrsignaler skulle även förmedla en tydlig signal att myndigheterna ska prioritera arbetet med målen. Svenska folkets friluftsvanor vad gäller utförandet är i huvudsak oförändrade men de påverkades av pandemin och dess restriktioner SCB har på uppdrag av gjort en enkätundersökning med syfte att fånga upp hur svenskarnas friluftsvanor har förändrats . Enkätundersökningen visar att vanorna har förändrats i relativt begränsad ut- sträckning i jämförelse med motsvarande undersökning 2018. Fler svenskar vistas alltjämt ute i naturen och längre ledigheter jämfört med på vardagar oaktat att svenskarna faktiskt var ute i naturen lite oftare på varda- garna jämfört med . Det s.k. enkla friluftslivet dominerar fortfarande, t.ex. promenader, vistelser ute i skog och mark, bad, trädgårdsarbete och cykling. Dessvärre framgår det av svaren på frågorna att funktionsnedsättning genom- gående är ett hinder för att genomföra många friluftsaktiviteter. Enkätundersökningen bekräftar den tätortsnära naturens betydelse för svenskarnas utevistelse , men även skogen är viktig. 10 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR av befolkningen har mindre än en kilometer från bostaden till sitt närmaste friluftsområde och besöker detta område eller oftare. Det framgår också av uppföljningen att den pågående pandemin och de re- striktioner som har varit i kraft har påverkat möjligheten att utöva olika Buller och nedskräpning stör mest Uppföljningen visar att buller och nedskräpning upplevs orsaka mest besvär för friluftslivsutövare. Nästan hälften av svenskarna uppger i enkätundersök- ningen att nedskräpning orsakar negativa upplevelser i samband med frilufts- livsutövandet. kan konstateras att dessa båda problem har minskat i omfattning jämfört med undersökning. Av svaren följer även att svenskarna anser att tillgängligheten försämrats se- dan 2018. Det är troligt att den försämrade tillgängligheten kan bero på pan- demin och dess restriktioner (men att svenskarna ändå vistas mer ute i natu- ren). Andelen som upplever att de inte har kunnat utöva olika friluftsaktiviteter i önskvärd utsträckning har minskat något . Tre skäl till att aktivite- ter inte har kunnat utföras tillräckligt ofta uppges dominera, nämligen tid, till- gång till lämpliga platser/områden och någon att utöva aktiviteten med. Slutligen visar enkätundersökningen att svenskarna anser att allemansrätten är viktig för deras friluftsaktiviteter och att den är värd att försvara. Svenskarna uppvisar också i kulturutskottets enkät en hög kunskap om allemansrätten, vil- ket även var fallet i senaste undersökning 2018. Noterbart är emellertid att fjällturisterna enligt den senaste s.k. () uppvisar sämre kunskaper om allemansrätten jämfört . Den tätortsnära naturen var viktig under pandemin Av SCB:s enkätundersökning om svenskarnas friluftslivsvanor framgår det att nästan en tredjedel har ändrat sina friluftsvanor på grund av pandemin. En ma- joritet av dessa uppger att de vistas i naturen oftare jämfört med tidigare. Under pandemin har vistelse ute i naturen blivit viktig för att umgås mer med familj och kompisar. Nästan två tredjedelar av svenskarna uppger att de framför allt har besökt naturområden i deras omedelbara närområde under coronapande- min. Det går således inte att nog understryka den tätortsnära naturens betydelse när det gäller utövandet av friluftsliv. Även här bekräftas bilden att de föränd- rade förutsättningarna att utöva olika friluftsaktiviteter har påverkat personer med funktionsnedsättning mer negativt jämfört med personer utan funktions- nedsättning. En positiv bild är att två tredjedelar av de svarande uppger att de tror att deras nya vanor kommer att fortsätta efter pandemin. 10 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR Kommuners verksamhet och kostnader påverkades av pandemin Svenskarnas förändrade friluftsvanor bekräftas i enkäten som skickades till samtliga kommuner. Nästan fyra femtedelar av kommunerna uppger att det under pandemin har varit en stor ökning av antalet besökare i kommu- nens natur- och friluftsområden, t.ex. naturreservat och leder, inklusive en ök- ning av antalet förstagångsbesökare. Det har orsakat lokala problem i form av främst nedskräpning och parkeringsproblem, trots att kommunerna vidtagit åt- gärder för att fördela besökarna till nya områden. De intervjuade friluftslivs- samordnarna vid länsstyrelserna bekräftar ovanstående bild. Till följd av det ökade besökstrycket har kommunernas förvaltnings- och tillsynskostnader ökat under pandemin, men utan motsvarande ökning av bud- geten för dessa kostnader. Friluftsorganisationerna har spelat en viktig roll under pandemin Uppföljningen visar att friluftsorganisationerna har spelat en viktig roll under pandemin. Antalet medlemmar har ökat i många friluftsorganisationer och de har åtminstone i viss utsträckning kunnat tillgodose svenskarnas efterfrågan på olika friluftsaktiviteter. Dessvärre har pandemin inneburit en stor negativ ekonomisk påverkan för delar av friluftsorganisationerna. Förstärkningen av anslaget Stöd till friluftsorganisationer med framstår därför som viktigt. Åtgärder för bättre friluftsliv i skolan är viktiga I uppföljning 2019 var det enbart målet Ett rikt friluftsliv i skolan som uppvisade en negativ utveckling. Ett problem som är tydligt i upp- följningen är den svaga styrningen när det gäller målet för friluftslivet i skolan. Uppföljningen bekräftar bilden att det finns praktiska, didaktiska och schema- tekniska problem till målets negativa utveckling. Flera länsstyrelser anser att det är svårt att arbeta med målet beroende på att de inte hittar en kontaktväg in i skolverksamheten. Skolan spelar en viktig roll för barnens fortsatta fri- luftsvanor. Inte minst gäller det enligt gruppen kunskapen om naturen och att skola kan bidra till vanan att vistas ute i naturen. Av den anledningen är det viktigt att åtgärder vidtas för att vända den negativa utvecklingen. Av uppföljningen framgår att flera aktörer anser att en viktig åtgärd vore att berörda skolmyndigheter tilldelas ett ansvar för friluftslivsmålet och dess utveckling av regeringen. Det är problematiskt att ansvarar för målet då verket inte har någon väglednings- eller tillsynsrätt när det gäller skolan. har också framfört till t.ex. att bör vara ansvarig myndig- het för friluftslivsmålet i skolan. Tillika är en annan brist att , och också Skolinspektionen, inte har uppdrag i sin myndighetsinstruktion eller i regleringsbrevet som gäller arbete med friluftslivet i skolan eller krav på sam- verkan med andra myndigheter i frågan. 10 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR Även andra friluftslivsmål har betydelse när det gäller att skapa goda för- utsättningar för friluftslivsaktiviteter i skolan, inte minst tillgång till tätorts- Ett problem är att förtätning och minskade skolgårdsytor, inklusive grönområden i omedelbar närhet till skolorna, skapar sämre förutsättningar för att bedriva friluftslivsaktiviteter i skolans regi. Av den anledningen är också kommunernas och andra myndigheters (t.ex. ) arbete med detta mål Det behöver även betonas att påfallande stora skillnader råder bland kommunerna för utövandet av friluftslivet. Oaktat detta bedömer gruppen att kommunernas roll för att främja friluftslivet i skolan är central. Av uppföljningen framgår det att några myndigheter, t.ex. Naturvårdsver- ket och Skolinspektionen, men också andra aktörer, inte minst friluftsorgani- sationerna, befarar att friluftslivet kommer att försvagas i nya läro- och kursplaner som träder i kraft . Det finns t.ex. en farhåga att allemansrättens ställning kommer att försvagas i ämnet idrott och hälsa. menar att oinsatta organisationer har fått ett slags tolk- ningsföreträde när det gäller läroplanens genomförande. På grund av osäker- heten i denna fråga är det viktigt att i samråd med andra myndig- heter och aktörer följer upp om friluftslivets ställning förändras till följd av nya läro- och kursplaner. De intervjuade aktörerna är ense om att antalet friluftsdagar i sannolikt har minskat. Av uppföljningen framgår det emellertid att det saknas robust kunskap i frågan. Av den anledningen vore det önskvärt att en lämplig myndighet ges i uppdrag att följa upp denna fråga, dvs. om det finns skillnader mellan skolor geografiskt eller mellan skolor i tätort respektive glesbygd. Oro för exploateringstryck i tätorterna Gruppen vill även lyfta fram den tätortsnära naturens betydelse. Av uppfölj- ningen framgår det att flera aktörer, t.ex. länsstyrelserna och friluftsorganisa- tionerna, lyfter fram betydelsen av friluftsmålen för allemansrätten, tillgång till natur och attraktiv tätortsnära natur. Det finns en oro att exploateringstryck riskerar att skapa problem vad gäller tillgången till tätortsnära natur, inte minst i de större städerna i . Bristen på statistik gör det dessutom svårt att följa utvecklingen på exploateringstrycket. Gruppen välkomnar därför att leder ett utvecklingsprojekt för att förbättra statistiken om tätortsnära natur och utveckla ett verktyg för kommuner att följa tillgången till natur i tätorter samt förändringar . Statsbidraget till friluftsorganisationer fördelas på ett bra sätt Av uppföljningen framgår det att Svenskt Friluftslivs fördelning av statsbidrag till friluftsorganisationer fungerar på ett bra sätt, inte minst eftersom man pri- oriterar satsningar för att uppfylla de tio friluftspolitiska målen samt de grup- per som är underrepresenterade inom friluftslivet. Gruppen noterar att reger- ingens ambition är att den ovannämnda förstärkningen av anslaget Stöd till friluftsorganisationer ska permanentas. Betänkande 2009/10:MJU25 Svenska miljömål Betänkande 2010/11:KrU3 Framtidens friluftsliv Betänkande 2012/13:KrU4 Mål för friluftslivspolitiken Proposition 2009/10:155 Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete. Proposition 2009/10:238 Framtidens friluftsliv. Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2014/15:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2015/16:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2020/21:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Proposition 2021/22:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Riksdagsskrivelse 2009/10:377. Riksdagsskrivelse 2010/11:37. Riksdagsskrivelse 2010/11:38. 2021/22:RFR9 REFERENSER Riksdagsskrivelse 2012/13:278. SFS (2000:980) Socialavgiftslag SFS (2010:900) Plan- och bygglag SFS (2009:1393) Förordning med instruktion för SFS (2010:110) Socialförsäkringsbalk SFS (2010:1539) Lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter SFS (2010:2008) Förordning om statsbidrag till friluftsorganisationer SFS (2012:989) Förordning med instruktion för SFS (2015:1047) Förordning med instruktion för , Fabri A., ., Hedenborg S., ., . (2021) Idrotten och friluftslivet under coro- napandemin – Resultat från två undersökningar om coronapandemins effek- ter på idrott, fysisk aktivitet och friluftsliv, Mistra Sport & Outdoors, rapport 2021:2. (2021) Plan för uppdatering av nationell kartläggning av skolgår- dar 2021, beteckning 257618/8994451. Departementsserien, Ds 1999:78 Statens stöd till friluftsliv och främjande. (2017) Besöksutveckling och trender i svenska fjällen – sammanställning av resultat från enkätundersökning . ., Stenseke M., . & Mossing A. (2013) Friluftsliv i för- ändring – Resultat från ett forskningsprogram Slutrapport, rapport 6547, Na- turvårdsverket. (2021) Finansiella rapporter . , Falla Arce J. (2021) Friluftslivet under corona- pandemin – Kartläggning av friluftsvanor och vistelse i naturen under coro- napandemin i , Mistra Sport & Outdoors, rapport 2021:1. (2021) Friluftsliv för alla, Rapporter om natur och miljö, rapport 2021:9. (2009) Statistikprogram för friluftslivet – ett förslag, rap- port 5975, . (2011) Redovisning av hur statsbidrag till frilufts- organisationer från har använts, dnr 0918–11. REFERENSER 2021/22:RFR9 (2013) Friluftsliv i förändring – Resultat från ett forsk- ningsprogram Slutrapport, rapport 6547, . (2014) Uppföljning av friluftsliv – Förslag till en samlad uppföljning av friluftsliv inom miljömålssystemet och friluftslivsmålen, rap- port 6480, . (2015a) Friluftsliv 2014 – Nationell undersökning om svenska folkets friluftsvanor, rapport 6691, . (2015b) Skrivelse – Uppföljning av de tio målen för fri- luftslivspolitiken, dnr NV-04272-14. (2015c) Friluftsliv för alla: Uppföljning av de tio målen för friluftslivspolitiken, rapport 6700, . (2016) Svenskt Friluftslivs fördelning av statsbidraget till friluftslivets organisationer, rapport 6717, . (2017) erfarenheter med – lokala natur- vårdssatsningen: Intresse, deltagande och lärande inom naturvård och fri- luftsliv, rapport 6748, . (2019a) Friluftsliv 2018 – Nationell undersökning av svenska folkets friluftsvanor, rapport 6887, (inklusive bilaga 1 Nationell redovisning av enkätsvaren, bilaga 3.1 Hinder för att kunna utöva en eller flera fritidsaktiviteter i den utsträckning man önskar, bilaga 3.2 Alle- mansrätten, bilaga 3.3 De 10 mest populära aktiviteterna, bilaga 3.4 Ute i naturen – hur ofta? och bilaga 3.7 Friluftslivets betydelse). (2019b) Uppföljning av målen för friluftslivspolitiken 2019, rapport 6904, . (2019c) Skrivelse – Den andra uppföljningen av de tio må- len för friluftslivspolitiken, dnr NV. Regeringen, Kommittédirektiv från , Främjande av ökad fysisk aktivitet, Dir. 2020:40. Regeringen, Regeringsbeslut S2020/05271/FS (delvis) S2020/06223/FS, Uppdrag att sprida information och goda exempel på åtgärder vid en identi- fierad bristfällig efterlevnad av rekommendationer, riktlinjer och råd vid in- rikesresor och sommaraktiviteter, , . Regeringen, Regleringsbrev för avseende Statens skolin- spektion, U2020/00208, U2020/00923, U2020/02490 m.fl., Utbildningsde- partementet, . Regeringen, Regleringsbrev för avseende , U2018/01224 (delvis), U2020/05328, U2020/06608 (delvis) m.fl., Utbild- ningsdepartementet, . 2021/22:RFR9 REFERENSER Regeringen, Regleringsbrev för avseende , M2020/02056 (delvis), M2020/02000, M2020/01479 m.fl. Miljödepartemen- tet, . Regeringen, Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna, Fi2020/02647 m.fl., , . Regeringens skrivelse, skr. 2012/13:51 Mål för friluftslivspolitiken.