rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — Personer med funktionsnedsättning svarar i lägre utsträckning () att de vill bort från staden/hemmet. Motsvarande siffra för perso- ner utan funktionsnedsättning är . Personer boende i anger hemarbete och bättre möjlighet till ute- vistelse () i betydligt större utsträckning än personer som bor i medelstora städer och andra tätorter. Siffran är knappt hälften för de tre minsta boendeorterna. Ungefär samma skillnad i svar finns mellan personer som har respektive inte har barn hemmaboende, dvs. personer med hem- maboende barn svarar i högre utsträckning att hemarbete innebär bättre möj- ligheter att vistas i naturen. Slutligen framkommer att det finns vissa skillnader i svaren beroende på ålder. Personer i de två yngsta ålderskategorierna uppger att de i högre ut- sträckning arbetar hemma och därmed lättare kommer ut i naturen, men också att de vill bort från staden/hemmet. En signifikant skillnad finns på svarsalter- nativet att naturen är ett säkert ställe med en liten risk att bli smittad för de två yttersta åldersgrupperna. Personer i den äldsta åldersgruppen svarar i lägre ut- sträckning att naturen har blivit ett ställe att återhämta sig jämfört med perso- ner i grupperna 30–och 50–. 8.1.4 De nya vanorna kommer att bestå efter pandemin En annan fråga är om personerna tror att deras nya vanor kommer att fortsätta efter pandemin. En majoritet () svarar ja, svarar nej och resterande vet inte. Det finns en mindre statistiskt säkerställd skill- nad för endast en av bakgrundsvariablerna. Av de personer som har en funk- tionsnedsättning svarar något färre ja på frågan jämfört med personer som inte har någon funktionsnedsättning. Slutligen ställdes en avslutande fråga om aktiviteter under coronapande- min, nämligen vad du tror att dina nya vanor kommer att bli.335 Svarsalterna- tiven varierar mellan . Det svarsalternativet som flest sva- rande har angett är att jag vill försöka komma ut i naturen oftare. Vid en närmare analys av svaren utifrån olika åldersgrupper framkommer en ganska homogen bild med undantag för personer i åldern eller äldre. Personer som tillhör denna åldersgrupp svarar nästan genomgående på de olika svarsalternativen i en lägre utsträckning. Speciellt svarsalternativet jag vill för- söka komma ut i naturen oftare skiljer sig jämfört med svarande från de tre övriga åldersgrupperna. 335Fråga 20 ställdes till de som svarade ja på den föregående frågan (fråga 19). 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN En statistiskt säkerställd skillnad i svaren förekommer mellan personer med respektive utan funktionsnedsättning och svarsalternativet jag vill fortsätta upptäcka nya områden (jämfört ). Personer som är änka, änkling eller efterlevande partner är mer negativt inställda till hur de tror att deras vanor kommer att se ut . svarsalternativen jag vill använda mer tid ute i naturen och jag vill fortsätta upptäcka nya områden har markerats i betydligt lägre utsträckning jämfört med övriga grupper. Personer som har barn hemmaboende anger i högre utsträckning jag vill använda naturen mer till att umgås med familj och vänner jämfört med personer sin inte har hemmaboende barn. Därutöver fanns också svarsalternativet annan orsak som 2–av de som svarade markerade. De vanligaste fritextsvaren är hälsoskäl eller sjuk- 8.2 Kommunernas friluftslivsarbete under pandemin En enkät skickades ut till samtliga kommuner för att följa upp genomförandet av den svenska friluftslivspolitiken. Enkäten fokuse- rar på vilka förändringar som har uppstått i kommunen till följd av pandemin, t.ex. när det gäller besökstryck i natur- och friluftsområden, informationsin- satser och budgetsatsningar. 8.2.1 Fler besökare i natur- och friluftsområdena under pandemin Hur uppfattar kommunerna att besökstrycket har förändrats under pandemin? Enligt enkäten till kommunerna framkommer en tydlig bild i diagrammet nedan när det gäller besöksantalet i kommunens natur- och friluftsområden. Av de svarande kommunerna anger nästan fyra femtedelar att det har skett en stor ökning av antalet besökare i kommunens natur- och friluftsområden, t.ex. naturreservat och leder. Drygt en femtedel (38 stycken) uppger en liten ökning av besöksantalet. Ingen av de svarande kommunerna uppger att antalet besö- kare har minskat jämfört med . 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN 2021/22:RFR9 Diagram 13 Har antalet besökare i kommunens natur- och friluftsområden förändrats? Vet ej/kan inte 15'-25' 25'-50' 50'-100' 100'< (89 st.) (40 st.) (47 st.) (23 st.) (17 st.) (216 st.) En tydlig skillnad framkommer om man tar hänsyn till kommunstorlek. I dia- grammet ovan framgår en skillnad i svaren mellan de mindre och de större kommunkategorierna. I de två minsta kommungrupperna uppger en liten ökning av besöksantalet. Motsvarande siffra är för kommuner med 25 000–50 0000 och 50 000–100 000 invånare. Alla kom- muner med fler än 100 000 invånare uppger en stor ökning av antalet besökare i kommunens natur- och friluftsområden. Några kommuner kommenterar i enkäten att besökstrycket vid kommunens natur- och friluftsområden har ökat. Den samstämmiga bilden är att besöks- trycket har ökat, men att det har varit en positiv utveckling. Åtta av de nio svarande fjällkommunerna, vilka alla tillhör de två minsta kommunkategorierna, uppger att det har varit en stor ökning i besöksantalet, medan en av fjällkommunerna svarar att de vet ej/kan ej bedöma besöksut- vecklingen. 8.2.2Fler besökare i den tätortsnära naturen under pandemin En liknande bild uppkommer när det gäller besöksutvecklingen i kommunens tätortsnära natur, t.ex. parker och tätortsnära skog, under pandemin i jämfö- relse med 2019. Tre femtedelar (131 av 216) av de svarande kommunerna upp- ger en stor ökning av besöksantalet i kommunens tätortsnära natur. Cirka en tredjedel (69) av de svarande kommunerna bedömer att det skett en liten ök- ning av antalet besökare. Resterande svarar ingen förändring och vet ej/kan ej bedöma. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Diagram 14 Har antalet besökare i kommunens tätortsnära natur förändrats? Vet ej/kan inte 15'-25' 25'-50' 50'-100' (89 st.) (40 st.) (47 st.) (23 st.) (17 st.) (216 st.) Liksom för antalet besökare i natur- och friluftsområden framkommer en tyd- lig bild. De större kommunerna svarar att de har haft en stor ökning i antalet besökare jämfört med de mindre kommunerna. För kommuner med fler än 100 000 invånare uppger en stor ökning i besöksantalet. Motsvarande uppgift för kommuner med 50 000–100 000 och 25 000–50 000 invånare är respektive . Ungefär hälften av kom- munerna i de två minsta kommunkategorierna uppger en stor ökning i antalet besökare i kommunens tätortsnära natur. Andelen kommuner som har uppgett en mindre ökning av besöksantalet är högre för de mindre kommunerna. Resultatet ovan syns även i de intervjuer som genomförts. Till exempel har fått signaler från kommunerna om att det är stort besökstryck på vissa områden, framför allt på de mest kända och klassiska besöksområdena. Enligt har den tätortsnära naturen fått en ökad betydelse under pan- demin.336 Sex av de nio svarande fjällkommunerna uppger en stor ökning av besöks- antalet, medan två uppger en liten ökning av besöksantalet. Av de kommuner som inte klassificeras som fjällkommuner svarar en stor ökning av antalet besökare, dvs. en något lägre siffra jämfört kategorin fjällkommuner. 8.2.3 Troligen fler förstagångsbesökare under pandemin Av det ovannämnda framgår att kommunerna har upplevt ett ökat besökstryck när det gäller såväl natur- och friluftsområden som tätortsnära natur. Frågan är om detta upplevda ökade friluftslivsintresse även innebar att andelen första- gångsbesökare och/eller naturovana besökare har förändrats under pandemin? 336Boverket, Skypeintervju, . 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Såvitt kommunerna själva kunde bedöma upplevde de flesta en ökning av an- talet sådana besökare. Nästan hälften av kommunerna () säger att det har skett en stor ökning av andelen förstagångsbesökare/naturovana besökare under pandemin, medan nästan en tredjedel () av kommunerna upplever en liten ök- ning av samma grupp. Dock är det noterbart att nästan en femtedel (ca 19 pro- cent) av alla de svarande kommuner inte kunde svara på enkätfrågan eftersom de inte visste eller kunde bedöma. Det är alltså inte säkert att ökningen gällde alla kommuner (särskilt de mindre och medelstora kommunerna hade svårt att svara på frågan). Diagram 15 Har andelen förstagångsbesökare förändrats? Vet ej/kan inte 15'-25' 25'-50' 50'-100' 100'< (89 st.) (40 st.) (47 st.) (23 st.) (17 st.) (216 st.) Liksom för antalet besökare i natur- och friluftsområden så förefaller andelen förstagångsbesökare att korrelera med kommunstorlek. I kommuner med fler än 100 000 invånare uppger en stor ökning av andelen första- gångsbesökare. Motsvarande siffra för den minsta kommunkategorin är , och för de tre övriga kommunkategorierna är siffran . Sex av nio svarande fjällkommuner uppger en liten eller en stor ökning av andelen förstagångsbesökare. Tre fjällkommuner uppger att de vet ej/kan inte bedöma. 8.2.4 Fler besökare har hittat nya områden under pandemin Som framgick ovan har besökstrycket i naturen ökat sedan coronapandemin slog till. För att minska på slitage och trängsel, liksom att möjliggöra nya upp- levelser för friluftsutövarna, lyfts ofta betydelsen av att sprida ut och hjälpa besökare att hitta till nya friluftsområden fram. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Mer än hälften () av kommunerna ”instämmer delvis” när det gäller påståendet att fler besökare besöker nya friluftsområden. ”instämmer i hög utsträckning” när det gäller samma påstå- ende, medan lite väljer svaret ”varken instämmer eller in- stämmer inte”. En likartad svarsbild framkommer om kommunstorleken tas hänsyn till med undantag av kommuner med fler än 100 000 invånare. Mer än hälften () av dessa kommuner ”instämmer i hög utsträckning”. Av diagrammet nedan framgår det också att mycket få kommuner ”instämmer inte alls” eller ”instämmer i mycket liten utsträckning”. Sju av de nio svarande fjällkommunerna instämmer delvis eller instämmer i hög utsträckning att besökare har upptäckt nya naturområden. Diagram 16 Har fler besökare hittat till områden som inte var så välbesökta? 15'-25' 25'-50' 50'-100' (89 st.) (40 st.) (47 st.) (23 st.) (17 st) (216 st.) Några kommuner framför vikten av att fördela besökstrycket, dvs. informera om områden som inte är så välbesökta, för att därigenom minska uppkomsten av olika problem som t.ex. trängsel och brist på parkeringsplatser. Trycket på den tätortsnära naturen var inte alls lika högt 2021, då folk kunde resa runt i på ett annat sätt. 8.2.5Behovet av kunskapsåtgärder ökar särskilt i de största kommunerna Det ökade besökstrycket som kommunerna upplever aktualiserar även frågan om det finns ett behov av att vidta åtgärder för att öka kunskapen om natur, allemansrätt, skyddade områden m.m. hos besökarna. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Kommunernas svar på denna fråga ger en relativt entydig bild, även om vi ser att det finns vissa variationer mellan de mindre och de största kommunerna. Nästan hälften () av alla svarande kommuner ”instämmer delvis” och drygt en tredjedel av dessa ”instämmer i hög utsträckning” () i den ovannämnda frågan. Slutligen svarar av de totalt 216 kom- munerna att de ”varken instämmer eller instämmer inte” i frågan. Endast 7 kommuner svarade att de ”instämmer i mycket liten utsträckning” och en enda kommun svarade ”instämmer inte alls”. Det tycks dock finnas skillnader i hur man såg på behoven av kunskapsåtgärder beroende på kommunstorleken. De allra flesta största kommunerna såg sådana behov. Bland de minsta – och i viss utsträckning även de mindre – kommunerna upplevde man såg dessa be- hov som mindre. Vad gäller fjällkommunerna är det svårt att avgöra hur dessa förhåller sig till hela kommungruppen då endast 9 av 15 fjällkommuner svarade på enkäten. Det förefaller emellertid som sannolikt att dessa kommuners behov av att vidta åtgärder var i vart fall detsamma som hela kommungruppen – eller eventuellt något högre – då 4 av 9 av de svarande fjällkommunerna uppgav att de ”in- stämmer i hög utsträckning” i frågan. Diagram 17 Har behovet att vidta åtgärder för att öka kunskapen hos besö- kare ökat? 15'-25' 25'-50' 50'-100' (89 st.) (40 st.) (47 st.) (23 st.) (17 st) (216 st.) Ett par kommuner menar att kunskapen om allemansrätten behöver spridas bredare. Det är ett hårt tryck på markägarefrågorna och friluftsliv. Av den an- ledningen behöver staten ta ett större ansvar och satsa pengar på att höja kun- skapen om allemansrätt och friluftsliv. Många besökare, både lokalbesökare och utländska besökare, saknar kunskap och behöver mötas av naturvägledare som kan ge adekvat information på deras frågor. En kommun skriver att den 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN har omdisponerat resurserna under pandemin och satsat på ökad tillgänglighet och mer naturinformation. 8.2.6 Det ökade besökstrycket upplevs som positivt Kommunerna svarar att fler besökare har hittat ut i naturen under pandemin. En hög andel av kommunerna upplever det förändrade besökstrycket i kom- munens natur- och friluftsområden som positivt. eller 135 svarande kommuner anger att det är mycket positivt, medan eller 55 svarande kommuner anger att det är lite positivt. En mindre andel ser det förändrade besökstrycket som varken negativt eller positivt () re- spektive som lite negativt (). Inga större skillnader i svaren före- kommer mellan de olika kommunkategorierna. När det gäller fjällkommu- nerna uppger åtta av de nio svarande att det har varit lite positivt eller mycket positivt. En kommun anger svarsalternativet vet ej/kan inte bedöma. 8.2.7 Nedskräpning och parkeringsproblem har ökat under pandemin Ett ökat besökstryck ställer nya och större krav när det gäller förvaltning av naturområdena och planering för friluftslivet. Frågan är om kommunerna upp- lever att fler besökare i natur- och friluftsområden har lett till några olägen- heter? I tabellen redogörs för hur tolv olika företeelser har förändrats under pandemin (i jämförelse med 2019). De två högsta svarsvärdena för varje en- skild företeelse är färgmarkerade. De inkomna svaren i tabellen 9 nedan redo- visas endast som totalsiffror, dvs. ingen särredovisning görs nedbrutet på olika kommunstorlekar. Andelen inkomna svar där kommunen anser att de inte kan bedöma en fråga varierar relativt kraftigt mellan frågorna, från till , men medelvärdet är . Av enkätsvaren framkommer att kommunerna bedömer att problemen som gäller parkering eller brist på parkering är relativt stora. En knapp tredjedel av kommunerna svarar att det inte har skett någon förändring, en tredjedel svarar att det har skett en liten ökning och en knapp tredjedel en stor ökning av pro- blem som rör parkering. I kommuner med fler än 100 000 invånare uppger två tredjedelar av kommunerna att det har skett en stor ökning när det gäller pro- blem som förknippas med parkering. En tredjedel av kommunerna menar att problemet har ökat i en liten utsträckning. Det finns ingen entydig bild när det gäller fjällkommunerna. Nästan tre fjärdedelar av kommunerna upplever en liten ökning (47 pro- cent) eller en stor ökning () av nedskräpningen. Den enda noterbara skillnaden mellan kommunerna är att av kommunerna med fler än 100 000 invånare uppger en stor ökning av nedskräpningen. Motsva- rande siffra i kommuner med mindre än 15 000 invånare och med 15 000– 25 000 invånare är respektive . Bland fjällkommunerna uppger 4 av de 9 svarande kommunerna en stor ökning av nedskräpningen. När det gäller trängsel svarar en tredjedel av kommunerna att det inte har skett någon förändring. av kommunerna svarar att det har 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN skett en liten ökning av problemet. framkommer en tydlig korre- lation när hänsyn tas till kommunstorleken. Nästan hälften av kommunerna med fler än 100 000 invånare svarar att det har skett en liten ökning () respektive stor ökning () av problemet. Av kommunerna med 50 000–100 000 invånare svarar mer än fyra femtedelar () att det har skett en liten ökning av trängseln. av kommu- nerna i den här kategorin menar att det har skett en stor ökning. För de övriga kommunstorlekarna dominerar svarsalternativen ingen förändring respektive liten ökning. Det framkommer ingen entydig bild när det gäller problemets omfattning i fjällkommunerna. Två tredjedelar av kommunerna anser att det har skett en ökning av mark- slitaget (liten ökning och stor ökning ). En femtedel av kommunerna menar att det inte har skett någon förändring. Markslitaget upp- levs vara vanligare i de större kommunerna. I kommuner med fler än 100 000 invånare anser att det har skett en stor ökning respektive att det har skett en liten ökning av problemet. Samma siffror i kommuner med 50 000–100 000 invånare är respektive . Ingen entydig bild framkommer när det gäller problemets omfattning i fjällkommunerna. av kommunerna anser att skadegörelsen inte har föränd- rats. Ungefär lika många av kommunerna anser att det endera har skett en liten ökning () eller en stor ökning av skadegörelsen (). Inga större skillnader förekommer jämfört med fjällkommunerna. De upplevda problemen med dels konflikter mellan friluftsutövare, dels olovlig eller oaktsam eldning förefaller vara mindre problematiskt. av kommunerna svarar att ingen förändring har skett för de två företeelserna under pandemin. svarar att det har skett en liten ökning av problemen. Problem med både eldning och konflikter mellan fri- luftsutövare upplevs vara ett större problem i kommuner med fler än 100 000 invånare. Av dessa kommuner upplever att det har skett en stor ökning av problemen. Inte heller för dessa två problem framkommer någon entydig bild när det gäller problemets omfattning i fjällkommunerna. Av kommunerna svarar att det har skett en ökning av dass- tömningar. är det av kommunerna som inte kan bedöma frågan eller svarar att det inte har skett någon förändring. Över hälften av kommunerna svarar att det har skett en ökning av vedåt- gången (stor ökning och liten ökning ). En fjärdedel av kommunerna uppger att de inte vet eller kan bedöma frågan. Ungefär hälften av kommunerna svarar att det inte har skett någon föränd- ring av terrängkörning, olovlig uppsättning av skyltar/stängsel och incidenter mellan människa och betesdjur. Andelen kommuner som inte kan besvara frå- gan är dessutom hög för alla tre företeelserna. Ett par kommuner kommenterar att det ökade besökstrycket har orsakat vissa problem i samband med friluftslivsutövandet, t.ex. ökat slitage, parker- ing, nedskräpning, konflikter och okunnighet när det gäller regler vid använd- ningen av motorfordon ute i naturen. Enligt en kommun skulle det behövas en 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN gemensam nationell skyltning och standard av både vandringsleder och moun- tainbikeleder, vilket skulle underlätta för både besökare och ledansvariga. annan kommun menar att för att minska parkeringsproblemen är det viktigt att de som har möjlighet tar sig till naturområden med t.ex. cykel och kollektiv- trafik i stället för att ta bilen. Flera av de intervjuade myndigheterna som ansvarar för friluftslivsmålen menar att den pågående pandemin har orsakat vissa företrädesvis mindre pro- och menar att de problem som har upp- stått till följd av att fler människor har sökt sig ut i naturen är måttliga sett i relation till de vinster som har uppkommit. Fysisk aktivitet inomhus har ersatts av motsvarande aktivitet utomhus, vilket har varit till gagn för folkhälsan.337 337Boverket, Skypeintervju, och , Skypeintervju, 2021- 05-07. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Tabell 9 Hur har följande företeelser förändrats i kommunerna under pandemin (procent)? ing/brist på Vet ej/kan 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN 8.2.8Vissa kommuners förvaltnings- och tillsynskostnader ökade under pandemin Som framgick ovan (se avsnitten 8.2.1 och 8.2.2) har de allra flesta kommu- nerna upplevt att det skett en stor ökning i antalet besökare i både kommuner- nas natur- och friluftsområden och tätortsnära natur. En logisk följdfråga är hur kommunernas förvaltnings- och tillsynskostnader av bl.a. parker, frilufts- områden, naturreservat och leder förändrades under ? Bilden som ges av kommunernas svar på enkäten är mångfacetterad och skiftar väsentligt mellan mindre och större kommuner. För de mellanstora kommun- grupperna finns det även en inte obetydlig osäkerhet i svaren. Om man ser till alla 214 svarande kommuner har de allra flesta kommuner antigen drabbats av en liten kostnadsökning () eller inga kost- nadsförändringar () vad gäller sina förvaltnings- och tillsynskost- nader. av alla svarande kommuner hade dock stora kostnads- ökningar. Som synes av diagrammet nedan finns stora skillnader i fördel- ningen beroende på kommunstorleken. De två grupperna av minst folkrikaste kommuner är de som mest sällan tycks ha drabbats av kostnadsökningar (och som har de högsta andelen av svaret ”ingen förändring”). Tvärtom tycks de två befolkningstätaste kommunerna oftast ha drabbats av stora kostnadsök- ningar. En försvårande – och eventuellt en smula uppseendeväckande – om- ständighet i sammanhanget är att så många som var fjärde kommun ur de två grupperna 25 000–50 000 respektive 50 000–100 000 svarade att de inte visste eller inte kunde bedöma förändringar i kommunens aktuella förvaltnings- och tillsynskostnader. Vad gäller fjällkommunerna avviker de inte nämnvärt från hela kommun- gruppen. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN 2021/22:RFR9 Diagram 18 Hur förändrades kommunens förvaltnings- och tillsynskostna- der av parker, friluftsområden, naturreservat och leder ? Liten ökning (mellan Stor ökning (över 10 Vet ej/kan inte 15'-25' 25'-50' 50'-100' (89 st.) (40 st.) (47 st.) (23 st.) (17 st) (216 st.) Av enkätsvaren framgår det att kommunernas budget för förvalt- nings- och tillsynskostnader som rör friluftsliv förändrades i mindre utsträck- ning jämfört med . 122 av 216 svarande kommuner, motsvarande , uppger svarsalternativet ”ingen förändring”. av kommunerna svarade att det var en ”liten ökning” eller en ”stor ökning” av kommunens budget , varav flertalet () angav en liten ökning på mellan 1–. I sammanhanget bör en anmärkningsvärd aspekt här lyftas fram som gäller de största kommunernas (dvs. med fler än 100 000 invånare) hantering av sina budgetar förvaltnings- och tillsynskostnader av t.ex. parker, fri- luftsområden, naturreservat och leder. Som framgår ovan uppgav en majoritet () av dessa kommuner att dessa förvaltnings- och tillsynskostna- der hade ökat stort. Däremot framgår av enkätsvaren att de allra flesta av dessa kommuner () års budget inte förändrade sina budgetar för dessa kostnader och endast ett fåtal (4) beslutade om några ökningar, varav de flesta små ökningar (dvs. mellan 1–). Kommunstorleken förefaller inte påverka kommunens budget för dessa kostnader. Inga av fjällkommunerna svarar att det har beslutats om en ökning av budgeten för förvaltnings- och tillsynskostnader som går till utövandet av friluftsliv 2021 jämfört med . Två tredjedelar av fjällkommunerna uppger svarsalternativet ”ingen förändring” när det gäller hur budgeten har förändrats. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN 8.2.9Få kommuner beslutade om extrapengar till friluftsliv under pandemin I enkäten fick kommunerna också en fråga om huruvida kommunen beslutade om extra resurser i tilläggsbudgeten till friluftsliv, t.ex. informations- insatser i fråga om allemansrätten, skötsel av grönområden, leder m.m., med anledning av pandemin. Av svaren framgår att 146 av 216 svarande kommu- ner, vilket motsvarar , inte hade fattat något sådant beslut. Ytter- ligare 19 kommuner () anser att frågan ej är relevant eller att ingen tilläggsbudget beslutades, medan 29 kommuner () hade fattat be- slut om extra resurser i tilläggsbudgeten till friluftsliv. Små skillnader i svaren framkommer om kommunstorleken beaktas. Den enda noterbara skill- naden är att endast av kommunerna med färre än 15 000 invånare beslutade om en tilläggsbudget som innehöll extra resurser till friluftsliv.