rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — Små förändringar har skett när det gäller denna fråga – 2021.319 Närmare hälften av de personer som bor på landsbygden har mindre än till det närmaste friluftsområdet. Motsvarande siffra för boende i tätorter eller städer, oberoende av storlek, är . Närhet till grönområde är en av de viktigaste variablerna som avgör om människor kommer ut i naturen eller inte. 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR visat att är det avstånd från bostaden, arbetsplatsen eller skolan som människor längst är beredda att gå till ett grönområde för att det ska besökas ofta.320 Ovanstående resultat bekräftar det resultatet, även om frågan fokuserar på enbart avståndet mellan bostaden och det närmaste naturområdet. Diagram 9 Ungefär hur långt är det mellan din bostad och detta område? 100m-500 m 500 m-1 km 1 km-3 km 3 km-10 km Mer än 10 Undersökningen visar också att en hög andel av de svarande uppger att de relativt frekvent besöker det naturområde som ligger närmast bostaden. Av diagrammet nedan framgår det att besöker detta område eller oftare. Diagram 10 Ungefär hur ofta brukar du besöka ditt närmaste naturområde? Mer sällan än Aldrig Det finns statistiskt säkerställda skillnader beroende på ålder. Frekventa besök, dvs. , görs i mycket högre utsträckning av personer som tillhör de två äldsta åldersgrupperna 50–() respektive eller äldre (). Motsvarande siffra är för personer i åldern 16–29 320https:///sv/PBL- kunskapsbanken/teman/ekosystemtjanster/naturen/valbefinnande/. 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Det finns också en statistiskt säkerställd skillnad mellan personer i den äldsta åldersgruppen och personer i åldern 30–(). Även boende på landsbygden med under 5 000 invånare anger i betydligt högre utsträckning att de besöker sitt närmaste naturområde . Skill- naden är jämfört med personer i tätorter eller städer. I senaste undersökning analyserades relationen mellan besöksfrekvensen och hur länge ett genomsnittligt besök i området brukar vara. Motsvarande analys görs också i denna undersökning. Tabell 6 Frekvens besök i naturområdet närmast bostaden där det är möj- ligt att vistas för välbefinnande och naturupplevelser Ungefär hur långt är det mellan din bostad och detta område? Mer sällan än en Som framgår av tabell 6 finns det tydliga samband mellan avståndet till områ- det och hur ofta det besöks. Områden som ligger mindre än från bostaden besöks av mer än hälften av respondenterna. Den dagliga besöksfrekvensen minskar till eller mindre om avståndet ökar eller mer. Diagrammet nedan visar på vilket sätt som man brukar ta sig till sitt när- maste naturområde. Att ta sig dit till fots dominerar (). Ungefär lika många uppger att de endera tar bilen eller cyklar. Få personer är beroende av kollektiva färdmedel (buss eller tåg) för att transportera sig (). Enligt undersökningen 2018 så var det som svarade att de gick till sitt närmaste friluftsområde.321 321Naturvårdsverket (2019a). 2021/22:RFR9 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Diagram 11 På vilket sätt brukar du ta dig till ditt närmaste naturområde? Flera svarsalternativ kan markeras. Det genomsnittliga besöket i det närmaste naturområdet, exklusive resor, bru- kar vara i eller mindre för ungefär hälften () av respon- denterna. Flertalet, mer än , uppger att besöket varar eller . 7.3 Hinder för utövande av friluftsaktiviteter Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftsli- vet. Syftet med friluftslivspolitiken kan alltså sägas vara att få fler personer att ägna sig åt friluftsliv. Ungefär hälften av svenskarna uppger också att de i stor utsträckning re- spektive mycket stor utsträckning upplever trygghet (), möjlighet till återhämtning (), naturpräglad miljö () och ostördhet () när de vistas i naturen för välbefinnande och natur- upplevelser.322 är det, vilket poängterade i den förra undersök- ningen, viktigt att förstå och få mer kunskap om vilka hinder som finns när det gäller utövandet av friluftsaktiviteter.323 En fråga som ställs i undersökningen är om det var någon eller några aktiviteter (se avsnittet med 48 aktiviteter ovan) som de svarande inte utövade i den utsträckning hon eller hon önskat . Knappt hälften () svarar ja på den frågan. I undersökning 2018 svarade ja på frågan.324 Andelen som upplever att de inte har kunnat utöva olika friluftsak- tiviteter i önskvärd utsträckning har alltså minskat något . 322Se enkätens fråga 6 När du varit utomhus i naturen , i vilken utsträckning brukar du uppleva följande? Andelen som svarade i stor utsträckning respektive i mycket stor utsträckning för de övriga sex svarsalternativen varierade mellan 9 och 33 pro- cent. 323Naturvårdsverket (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Det finns statistiskt säkerställda men små skillnader mellan personer som har tillgång till bil eller inte. Personer som saknar tillgång till bil svarar ja i högre utsträckning på frågan (jämfört med ). Åldern spelar en större betydelse för svaret på frågan. Ju yngre åldersgrupp, desto högre andel av de svarande svarar ja på frågan. I åldersgruppen 16–svarar ja på frågan, i gruppen 30–är siffran , i gruppen 50–är siffran och i gruppen eller äldre är siffran . Samma resultat framkom i undersökningen 2018.325 7.3.1 Främst tre skäl till att aktiviteter inte utförts tillräckligt ofta En fråga i enkäten gäller varför en person inte har kunnat ägna sig åt olika friluftsaktiviteter i den utsträckning som han eller hon önskar. Tolv olika svarsalternativ skulle kommenteras. Tre av svarsalternativen dominerar, näm- ligen saknar tid (), saknar tillgång till lämpliga platser/områden () och saknar någon att utöva den/dem med (). Samma tre svarsalternativ rankades högst också i undersökningen 2018. Den stora skillnaden är att nästan tre fjärdedelar angav att de saknade tid 2018, dvs. en skillnad på . fler angav också familje- situation som ett större hinder 2018 jämfört med 2021.326 En hög andel () anger också svarsalternativet annan orsak. En del av svaren kan sorteras in under de övriga svarsalternativen, t.ex. ekonomi, familjesituation, otrygghet och brist på tid. Bland fritextsvaren dominerar emellertid två orsaker, dels sjukdom och hälsa (ca 130 av drygt 250 fritext- svar), dels den pågående pandemin och de restriktioner som har varit i kraft (ca 50 av drygt 250 fritextsvar). Enligt de svarande har restriktionerna t.ex. inneburit inställda aktiviteter, träffar och uteblivna tävlingar. Tabell 7 Varför kan du inte ägna dig åt denna/dessa aktiviteter i den utsträck- ning som du önskar? Kostar för mycket pengar Saknar tillgång till lämpliga platser/områden Saknar någon att utöva den/dem med Saknar kunskap/utbildning Saknar information om utbud och möjligheter 326Bilaga 1 Nationell redovisning av enkätsvaren till (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR De tre högst rankade svarsalternativen analyseras utifrån olika bakgrundsvari- Till stora delar överensstämmer resultaten i årets undersökning med Na- Tidsbrist upplevs framför allt som ett stort problem hos personer med funk- tionsnedsättning och hos alla åldersgrupper förutom de som är eller äldre. Över hälften () av personerna med funktionsnedsättning anger tid som ett problem, vilket ska jämföras med en fjärdedel av de som inte har I gruppen eller äldre är det endast ca l3 pro- cent som saknar tid för att ägna sig åt olika friluftsaktiviteter. grupper varierar siffran mellan . Brist på tid upplevs som ett problem hos personer som har hemmaboende barn . svarar ja på frågan jämfört med av personerna som inte har hemmaboende barn. Det finns statistiskt säkerställda men små skillnader mellan utlandsfödda () och personer som är födda i () när det gäller att man saknar tillgång till lämpliga platser/områden. Även åldern är en Över hälften () av personerna som tillhör gruppen 16–anger avsaknad på platser jämfört med en fjärdedel av personerna som tillhör gruppen eller äldre. Har man tillgång till bil så upplevs tillgången till lämpliga platser/områden som ett mindre problem. på platser för att ägna sig åt friluftsaktiviteter är ett större problem för boende i städer med mer än 100 000 invånare. Skillnaden är jämfört med boende på landsbygd med under 5 000 invånare. Det finns små statistiskt signifikanta skillnader beroende på ålder och etni- citet för svarsalternativet saknar någon att utöva den/dem med. () av personerna i åldern 16–29 svarar ja på frågan. svarsprocent är för personer i de två äldsta åldersgrupperna. Personer som inte är födda i anser att man inte har någon att utöva friluftsaktiviteter med är ett större problem än personer som är födda i (jämfört med ). Slutligen så finns det en statistisk signifikans beroende på civilstånd. Tre femtedelar av de som är ensamstående svarar att de saknar någon att utöva friluftsaktiviteter med. för de som är gifta eller sambos är . 7.3.2 Buller och nedskräpning stör mest Av diagrammet nedan framgår i vilken utsträckning man brukar ha negativa upplevelser av olika orsaker. 327Bilaga 3.1 Hinder för att kunna utöva en eller flera fritidsaktiviteter i den utsträckning man önskar till (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Diagram 12 I vilken utsträckning brukar du ha negativa upplevelser av föl- Inte alls/I liten utsträckning I stor utsträckning/I mycket stor utsträckning Liksom i undersökningen 2018 så framkommer att framför allt buller och ned- skräpning bidrar till att skapa negativa upplevelser för personer som vistas ute i naturen. Nästan hälften () svarar att nedskräpning orsakar negativa upplevelser i viss utsträckning, i stor utsträckning eller i mycket stor utsträck- ning. Motsvarande siffra för buller är . Även andra friluftsutövare () och skogsbruk () gör att friluftsutövare har negativa upplevelser. Det finns statistiskt säkerställda skillnader i svaren om man jämför med undersökning.328 Nedskräpning och buller upplevdes vara ett pro- blem hos respektive av respondenterna (delvis, i hög grad eller helt och hållet). Inte minst har negativa upplevelser till följd av buller minskat. De upplevda problemen till följd av andra friluftsutövare och skogsbruk har emellertid ökat något. I undersökningen 2018 angav att skogsbruk och andra friluftsutövare skapade negativa upplevelser delvis, i hög grad eller helt och hållet. Andelen respondenter som uppger att de är medlem i någon friluftsorganisa- tion har inte förändrats –2021, utan ligger kvar på 11 pro- cent. I tabellen nedan visas svaret på några frågor om friluftslivets betydelse för svenskarna.329 328I undersökningen 2018 användes en annan femgradig skala: inte alls, något, delvis, i hög grad och helt och hållet. Skillnaden i tolkningen av skalorna kan förklara de olika resultaten. 329Se föregående fotnot. Se bilaga 1 Nationell redovisning av svaren till (2019a) när det gäller jämförelsen mellan åren och bilaga 3.7 Friluftslivets betydelse till Na- turvårdsverket (2019a). 7 SVENSKA FOLKETS FRILUFTSVANOR Valet av bostadsort spelar en relativt stor betydelse. Av respondenterna sva- rar i hög grad eller i mycket hög grad på den frågan. Vid undersökning var delvis eniga eller helt eniga med det påståen- det.330 anser att utomhusvistelse gör vardagen mer meningsfull. En lika hög andel () uppger att de i hög grad eller i mycket hög grad känner sig trygga när de vistas ute i naturen. Motsvarande svar på frågan 2018 var . Siffrorna på dessa två frågor är relativt stabila vid en jämförelse med undersökning. Den enda statistiskt säkerställda skillnaden gäller frågan om tillgänglighet. Andelen svenskar som svarar att de i hög grad eller i mycket hög grad anser att tillgängligheten har blivit bättre har minskat kraftigt –2021. Mer specifikt har andelen minskat från till . Slutligen svarar att friluftsliv i hög grad eller i mycket hög grad är positivt för hälsan. Det är samma höga andel som i undersökningen 2018. Tabell 8 Friluftslivets betydelse. I vilken utsträckning anser du att … I hög grad el- … möjligheterna till friluftsliv påverkat ditt val av bostadsort? … utomhusvistelse gör din vardag mer meningsfull? … du känner dig trygg när du vistas ute i naturen? … naturens tillgänglighet un- der senare år har blivit bättre? … friluftsliv är positivt för din 8 Friluftslivet och pandemin För att få bättre kunskap om svenskarnas friluftslivsvanor under coronapande- min gjordes en med specifika frågor om hur dessa va- nor påverkats under pandemin. Nedan återges några av de viktigaste delarna ur svaren. För det första är den tätortsnära naturen viktig för att människor ska kunna utöva friluftsaktiviteter. För det andra har pandemin har lett till föränd- rade friluftsvanor. En majoritet uppger att de vistas i naturen oftare jämfört med tidigare. Relativt många svarar att de umgås mer med familj och vänner i naturen, att de är ute i naturen än tidigare samt att de söker upp nya områden. Flera skäl ligger bakom dessa ändrade vanor, främst att naturen har blivit ett ställe som upplevs som säkert och som kan ge återhämtning och energi. En majoritet tror att deras nya vanor kommer att fortsätta , t.ex. svarar två tredjedelar att de vill försöka komma ut i naturen oftare . En enkät skickades ut till samtliga kommuner för att följa upp genomförandet av den svenska friluftslivspolitiken med fokus på vilka föränd- ringar som har uppstått i kommunen till följd av pandemin. av de svarande kommunerna har upplevt en stor ökning av antalet besökare i kommunens natur- och friluftsområden (främst den tät- ortsnära naturen) under pandemin. Resterande kommuner har upplevt en liten ökning. av kommunerna upplever det ändrade besökstrycket som positivt. Kommunernas bedömning är att besökstrycket även troligen präglas till stor del av fler förstagångsbesökare samt att fler besökare tar sig till nya friluftsområden. Det stigande besökstrycket ökade även enligt flera kommuner (och då särskilt de största storstadskommunerna) behovet av åtgär- der för att öka kunskapen om naturen (t.ex. allemansrätten m.m.) hos besö- karna. Även om ett ökat besökstryck har upplevts som positivt pekar kommunerna i sina enkätsvar på att vissa problem har ökat under pandemin, framför allt nedskräpning och parkering eller brist på parkering. Andra utmaningar med friluftslivsutövandet – som t.ex. olovlig eller oaktsam eldning eller skadegö- relse – har endast ökat marginellt. Cirka hälften av kommunerna uppger att deras förvaltnings- och tillsyns- kostnader för parker, friluftsområden m.m. ökade och att dessa kostnader ökade mindre 2021. Cirka två tredjedelar av kommunerna fattade inte heller något beslut om extra resurser i tilläggsbudgeten eller 2021 till friluftslivsinsatser med anledning av pandemin. av kommu- nerna har medel i den kommunala budgeten för bidrag till lokala ideella fri- luftsorganisationer. Få kommuner har ansökt om s.k. LONA-bidrag på grund av extra insatser till följd av pandemin. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Även länsstyrelserna noterade ett ökat besökstryck under pandemin, som enligt dem orsakade vissa lokala problem i form av t.ex. nedskräpning, träng- sel, slitage och parkeringsproblem. upplevs fler besökare i princip som positivt, då fler invånare i länet upptäckte den egna närbelägna naturen i och med pandemin. Pandemin minskade dock länsstyrelsernas möjlighet att arbeta med friluftslivsmålen. Pandemin påverkade – och påverkar alltjämt – friluftsorganisationerna på flera sätt, både som utmaningar (t.ex. negativ ekonomisk påverkan) och som möjligheter (t.ex. en ökad närvaro i naturen). erna har ökat och flera av dessa menar att medlemsökningen till stor del varit en s.k. pandemieffekt. Trots ökade medlemsintäkter har organisationernas totala intäkter minskat. Flera av organisationerna har fått ekonomin i balans genom olika åtgärder: besparingar, minskade kostnader på grund av utebliven verksamhet, tidsbegränsade coronastöd och ökade bidrag. tioner har begränsat organisationernas utbud som fler personer sökt sig till friluftsorganisationernas aktiviteter. Restriktionerna gjorde det svårt att omhänderta denna tillströmning, dvs. i realiteten genom mindre grupper. organisationer vittnar om att det oorganiserade friluftslivet ökade under pan- demin, vilket orsakade problem i form av t.ex. trängsel och nedskräpning. 8.1 Svenskarnas friluftsvanor under pandemin För att få bättre kunskap om svenskarnas friluftslivsvanor under coronapande- min ställdes i sex specifika frågor om hur utövandet av friluftsliv och vistelser i naturen har förändrats under coronapandemin. Tätortsnära natur är viktig för att utöva olika aktiviteter En inledande fråga ställdes om vilket naturområde man framför allt har besökt under coronapandemin. Tre fjärdedelar av de svarande uppger att de har förli- tat sig på den tätortsnära naturen för att utöva olika aktiviteter. Av dessa upp- ger en stor majoritet (ca 4 av 5) att de har besökt de naturområden som finns i deras omedelbara närområde samt stadsparker, trädgårdar och kolonier runt om i staden/tätorten. Övriga svarade att de framför allt besökt naturområden nära staden ().331 Endast få svarande () uppgav att de be- sökt ett område långt från staden.332 Svaren på frågan bekräftar bilden att en stor del av friluftslivet utövas i det tätortsnära natur- och kulturlandskapet. Samma resultat framkom- mer i en studie från forskningsprogrammet , dvs. att naturen i närområdet spelar en central betydelse för utövandet av friluftsliv. Enligt samma studie avtar utövandet med avståndet och det är därför viktigt med tillgång till rekreations- och friluftsområden inom rimligt avstånd.333 331 Med ”nära staden” avses resor på mellan och med bil. 332 Med ”långt från staden” avses resor på mer än med bil. 333 , Falla Arce J. (2021). 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN Betydelsen av utövandet av friluftsaktiviteter har enligt Svenskt Friluftsliv dessutom sannolikt ökat med tanke på de restriktioner som har begränsat möjligheten att utöva olika aktiviteter inomhus liksom organiserade aktiviteter utomhus på grund av begränsat deltagarantal.334 Ålder är den enda signifikanta variationen på svaren till frågan om vilket naturområde som framför allt besöktes under pandemin. Äldre personer upp- ger att de i högre utsträckning besöker naturområden som finns i det omedel- bara närområdet. Nästan tre fjärdedelar av de svarande i ålderskategorin eller äldre uppger det svarsalternativet jämfört med drygt hälften i ålderskate- gorin 16–. Ingen skillnad förekommer mellan de olika ålderskategorierna när det gäller benägenheten att företa längre resor med bil. Det finns även signifikanta skillnader i svaren beroende på boendeort. Dessa skillnader kan ses som självklara och exemplifieras nedan endast kort: Långt fler () av boende i landsbygd med under 5 000 invånare be- sökte ett naturområde i den omedelbara närheten än boende i städer, särskilt boende i städer med över 100 000 invånare (). Det omvända gäller t.ex. för stadsparker, trädgårdar och kolonier runt om i staden som ca 25 pro- cent av boende i stora städer besökte och där endast av boende i landsbygden (med färre än 5 000 invånare) besökte. Något fler personer med lantställe uppger att de i högre utsträckning besö- ker naturområden som ligger längre bort än mer än en timmes avstånd med bil. Slutligen kan konstateras relativt små regionala skillnader i svaren. 8.1.2 Pandemin har lett till förändrade friluftsvanor På frågan om man tycker att friluftsvanorna har ändrats på grund av pandemin svarar en majoritet () nej. En något högre andel () av per- sonerna som inte är födda i uppger att friluftsvanorna har ändrats. Motsvarande siffra för personer som är födda i är . Kvinnor svarar i lite högre utsträckning än män att coronautvecklingen har lett till änd- rade friluftsvanor. Även personer som har barn hemmaboende sva- rar i lite högre utsträckning än de som inte har sådana barn att deras friluftsva- nor ändrats på grund av pandemin. Personer som bor i regioner med högre befolkningstäthet och/eller flera stora städer förefaller i något högre utsträckning har fått sina friluftsvanor änd- rade på grund av coronapandemin. Detta gäller särskilt boende i (). De personer vars friluftsvanor tycks ha förändrats minst på grund av pandemin bodde i främst () men även i t.ex. () och (). Den enda statistiskt säkerställda skillnaden för personer med olika boende- ort (t.ex. större städer, mindre städer och tätorter) är att boende på landsbygden med under 5 000 invånare tycks ha påverkats minst i sina friluftsvanor av pan- demin jämfört med boende i städer som har fler invånare än 50 000 (och den 334Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, och heter/uppdatering-av-information-om-covid-19/. 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN största skillnaden mellan de olika boendegrupperna finns till de som bodde i En annan fråga var på vilket sätt friluftsvanorna har ändrats jämfört med tiden före coronapandemin. En majoritet () av de svarande upp- ger att de vistas i naturen oftare jämfört med tidigare. Det finns statistiskt sä- kerställda små skillnader som visar att personer som har tillgång till lantställe instämmer med det påståendet i något högre utsträckning jämfört med perso- ner som inte har det. Av de svarande uppger att de umgås mer med familj och kompisar i naturen. En dryg fjärdedel svarar att de är ute i naturen än tidigare () respektive att de söker upp nya områden (). Kvinnor uppger i något högre utsträckning än män att man umgås mer med familj och kompisar (jämfört med ca 35 Få av de svarande anger svarsalternativen att de vistas i naturen mer sällan jämfört med tidigare () respektive att de är ute i naturen kortare tid jämfört med tidigare (). Slutligen uppger en annan orsak till det förändrade beteendet. Ingen systematik framkommer i fritextsvaren. som anges är sjukdom, försämrad hälsa, träning utomhus i stället för inomhus, och inga förändrade vanor på grund av pandemin. De förändrade förutsättningarna att utöva olika friluftsaktiviteter har påver- kat personer med funktionsnedsättning negativt. nader kan observeras för några av svarsalternativen. nerna med funktionsnedsättning svarar att de vistas i naturen oftare . Motsvarande siffra för personer utan funktionsnedsättning är . En dryg fjärdedel () av personerna med funktionsnedsättning sva- rar att de umgås mer med familj och kompisar i naturen jämfört med ca 45 procent för personer utan funktionsnedsättning. Ungefär en dubbelt så hög an- del i den först nämnda gruppen anger att de vistas mer sällan i naturen jämfört med tidigare (jämfört med för personer utan funk- Personer med funktionsnedsättning söker också upp nya områden för att utöva olika friluftsaktiviteter i mindre utsträckning (ca 15 pro- cent) jämfört personer utan funktionsnedsättning (). Inga statistiskt säkerställda skillnader i förändrat beteende kan observeras när det gäller personer som har som födelseland respektive personer som inte är födda i . Det finns en statistiskt säkerställd skillnad när det gäller att personer som har hemmaboende barn i högre utsträckning umgås mer med familj ock kompisar i naturen jämfört med de som inte har hemmaboende barn. 8.1.3 Flera skäl förklarar ändrade friluftsvanor En fråga som ställdes gällde anledningen till att friluftsvanorna hade ändrats på grund av coronapandemin. De två vanligaste svaren är dels att naturen har blivit ett säkert ställe (), dels att naturen har blivit ett ställe att åter- hämta mig och få energi (). Tre andra svarsalternativ markerades ungefär lika mycket; jag vill bort från staden/hemmet (), naturen 8 FRILUFTSLIVET OCH PANDEMIN är det bästa sättet att umgås socialt med andra människor () och jag arbetar hemma i hög utsträckning och har därför bättre möjligheter att vis- tas i naturen (). Ytterligare uppger annan orsak. Inget enskilt skäl dominerar bland fritextsvaren, men återkommande svar är sjukdom, man har sommarhus och/eller närhet till naturen, rädsla för att bli smittad, man har hund och mindre socialt umgänge. Inga statistiskt säkerställda skillnader kan påvisas beroende på kön eller fö- delseland.