rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — och ytterligare arbete från de ansvariga myndigheterna när det gäller genom- förandet av friluftslivspolitiken. Det första steget var att klargöra målen och de tillhörande preciseringarna för målen, men för att utveckla politiken krävs det att man reviderar friluftslivspolitiken och konkretiserar målen.155 För att konkretisera målen måste flera samhällsaktörer arbeta tillsammans, men det vore önskvärt att den politiska styrningen förtydligades.156 Enligt Na- turskyddsföreningen är det viktigt att det går att följa upp målen och att det finns resurser för att göra det, dvs. ta fram underlag kontinuerligt etc.157 En sak som är viktig att titta på i utvärderingen är vilka insatser som görs från myndigheter och kommuner som motverkar måluppfyllelse. eningen anser t.ex. att preciseringarna 1, 2 och 4 är bra när det gäller målet Tillgång till natur för friluftsliv. När det gäller precisering 3 så behöver det tydliggöras vilka ”behoven av tillgång” är och vad ”tillräckligt attraktiv natur” innebär i praktiken. Skötseln och brukandet är avgörande för hur attraktiv en naturmiljö är för friluftslivet, precis som det står i utvärde- ring av målet. Som framgick ovan ska uppföljningen av friluftslivsmålen i huvudsak bygga på tillgängliga mätinstrument. anser att ett stort problem när det gäller målen för friluftlivspolitiken är att det saknas statistik och underlag för att kunna följa upp målen och utvecklingen över tid.158 Ett område där det saknas statistik är tillgången till tätortsnära natur. Exploateringstrycket i framför allt de större orterna innebär att den naturen riskerar att försvinna. Det är därför problema- tiskt att sådan statistik saknas. Enligt Svenskt Friluftsliv satsade de berörda myndigheterna inledningsvis mycket tid och resurser på att arbeta med målen, inte minst de mål som de själva var ansvariga för.159 Arbetet med friluftslivsfrågor har minskat i aktua- litet, delvis beroende på att inga extra resurser har satsats på att genomföra En annan anledning till varför friluftslivsfrågorna inte står så högt på den politiska agendan är att det går alltför mellan uppfölj- Svenskt Friluftsliv anser att det skulle krävas en vitalisering av frå- gorna, t.ex. genom att utveckla och förtydliga målen och genom att följa upp Tätare återkommande uppföljningar skulle innebära att frågorna inte riskerar att falla i glömska. 154Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 155Sportfiskarna, Skypeintervju, och Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, 2021- 04-22. 156Friluftsfrämjandet, Skypeintervju, . 157Naturskyddsföreningen, Skypeintervju, . 159Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 5 DET PRAKTISKA ARBETET MED FRILUFTSPOLITISKA MÅL 5.5.1 Kunskap om miljömål är bättre än friluftslivsmål Utöver arbetet med fritidsaktiviteter handlar en stor del av flera föreningars arbete om praktiskt miljöarbete.160 Sportfiskarnas praktiska och operativa verksamhet handlar exempelvis också om fiske- och vattenvård och praktiskt miljöarbete. Föreningen arbetar t.ex. med restaurering av våtmarker, river vandringshinder och skapar förutsättningar för att kunna utöva fritidsaktivite- ten.161 beskriver också hur miljömålen, och inte minst miljömålet Storslagen fjällmiljö, är centrala för den verksamhet som or- ganisationen bedriver eftersom en stor del av verksamheten bedrivs i fjäll- miljö.162 Enligt Sportfiskarna finns en större acceptans och kunskap i samhället om miljökvalitetsmålen än om friluftslivsmålen.163 Sportfiskarna anser att detta också avspeglas i myndigheternas arbete, där avsevärt mer resurser läggs på miljömålens genomförande, inklusive de personella resurserna hos myndig- heterna. Flera föreningar betonar friluftslivsmålens betydelse och lyfter fram att det vore bra om målen fick lika stor tyngd som miljömålen.164 Föreningarna anser att styrkedjans utformning och funktionssätt måste förbättras och önskar att det fanns en större samsyn och samarbete mellan politikområdena. menar att departement och berörda myndigheter måste för- bättra sitt samarbete och sin samverkan och lyfter fram att det ideala vore om en aktör tog ett samlat ansvar för frågorna.165 Svenskt Friluftsliv anser också att det ideala vore om frågorna hanterades i ett sekretariat, dvs. på ett liknande sätt som arbetet med miljömålen bedrivs i dag.166 Enligt regeringens skrivelse Mål för friluftlivspolitiken så var de föreslagna målen för friluftslivet en komplettering till de preciseringar om friluftslivet som finns i flera av miljökvalitetsmålen.167 Om friluftslivsmål och miljökvali- tetsmål överlappar varandra har enligt Svenskt Friluftsliv de myndigheter som har ansvar för att samordna uppföljningen av ett eller flera miljökvalitetsmål eller ett eller flera friluftslivsmål ansvar för att samordna uppföljningen av en viss målsättning. har ett stort ansvar när det gäller genomfö- randet av politiken. Det är en naturlig ansvarstilldelning, inte minst eftersom verket också har ett stort ansvar för miljömålsarbetet och ett ansvar för att samordna hela miljömålsuppföljningen.168 upplever att det inte finns samma otydlighet när det gäller styrningen och ansvarsför- delningen mellan de berörda myndigheterna.169 Till exempel har det skapats 160Sportfiskarna, Skypeintervju, och , Skypeintervju, . 161Sportfiskarna, Skypeintervju, . 162Svenska , Skypeintervju, . 163Sportfiskarna, Skypeintervju, . 164Naturskyddsföreningen, Skypeintervju, , Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, , Sportfiskarna, Skypeintervju, och , Skypeintervju, . 165Svenska , Skypeintervju, . 166Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 167Regeringens skrivelse (skr. 2012/13:41 s. 36) Mål för friluftslivspolitiken. 168Svenskt Friluftsliv, Skypeintervju, . 169Svenska , Skypeintervju, . 5 DET PRAKTISKA ARBETET MED FRILUFTSPOLITISKA MÅL en nationell dialoggrupp för att arbeta med allemansrätten och de problemom- råden som har uppkommit när det gäller t.ex. markägarfrå- 5.6 En forskarröst om friluftslivsmålet för skolan Enligt en professor i idrottsvetenskap med inriktning mot ämnet idrott och hälsa är preciseringarna som hör till målet Ett rikt friluftsliv i skolan relativt otydliga. Målen har utarbetats på en departementsövergripande eller en myn- dighetsövergripande nivå, och möjligheten att följa upp målen är relativt be- gränsad. Enligt professorn finns det en svag eller t.o.m. obefintlig koppling mellan preciseringarna och kursplanen. De kunskapskrav som finns fokuserar i alltför hög utsträckning på tekniker och inte mer generell kunskap och för- ståelse kring friluftslivets värden och kulturella uttryck samt samband mellan utevistelse, gröna miljöer och hälsa och välbefinnande, vilka kommer till utryck i preciseringarna till målet.171 Det är t.ex. oklart om preciseringen att barn och elever ska ges goda möj- ligheter till friluftsliv och utomhusvistelse ska nås enbart inom ämnet idrott eller hälsa eller om det är en skolövergripande uppgift. Skolornas fokus när det gäller friluftsliv ligger i alltför hög utsträckning på ämnet idrott och hälsa, och ämnesövergripande moment skulle kunna förekomma i mycket högre utsträckning.172 Även preciseringen att hänsyn ska tas till individens förutsättningar och be- hov att få tillgång till ett rikt friluftsliv tas om hand på ett enligt professorn otillfredsställande sätt . För att uppfylla denna precisering krävs mer än att enbart lära sig att orientera eller tillskansa sig elementära kunskaper om allemansrätten. Eleverna måste lära sig att relatera till och interagera med plats och miljö. Innehållet i kursplanen skulle kunna stärkas också i detta avseende, inte minst beroende på att vi har en målorienterad skola med tydliga kunskapskrav.173 5.7 De viktigaste friluftslivsmålen enligt länsstyrelserna Eftersom friluftslivsmålen ofta överlappar varandra är det svårt att identifiera de viktigaste målen eller de mål som arbetar med mest.174 Exem- pelvis beskriver i att arbetet med målen i stort 170 Den nationella dialoggruppen för allemansrätten är en grupp bestående av Naturvårdsver- ket samt representanter för friluftsorganisationer och mark/skogsägarorganisationer, bl.a. Svenskt Friluftsliv, STF, LRF och . I gruppen ingår även representanter från ett par länsstyrelser, dock inga andra myndigheter. 171 professor i idrottsvetenskap, Skypeintervju, . 174 i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 5 DET PRAKTISKA ARBETET MED FRILUFTSPOLITISKA MÅL sett inbegriper alla mål eftersom de i hög utsträckning överlappar varandra.175 Andra beskriver att arbetet med ett friluftslivsmål ofta innebär ett bidrag till övriga mål. i och i menar exempelvis att allt arbete bidrar till mål 9 Friluftsliv för god folk- hälsa och mål 6 Hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling.176 Målen anses därför vara särskilt viktiga och överordnade i arbetet med friluftslivet. En generell trend är att länsstyrelserna uppger hur vissa mål mer naturligt berörs av arbetsuppgifter. anser exempelvis att möjligheter till inflytande varierar i förhållande till de olika målen. Mål 7 Skyddade områden är ett sådant mål som flera länsstyrelser lyfter fram som centralt i deras arbete, som till stor del handlar om att bilda och sköta naturreservat. Länsstyrelserna i fyra län anser att de har flest verktyg och där- för störst möjlighet att göra konkreta insatser för de skyddade områden som förvaltar eller vägleder andra organisationer i deras förvaltning av naturområden.177 De flesta länsstyrelser anser att mål 3 Allemansrätten är ett av de mest centrala målen för arbete med friluftslivsfrågor. Allemansrätten är alltid närvarande i länsstyrelsernas arbete, vilket innebär att målet inte alltid upp- märksammas som tema. I stället arbetar länsstyrelserna ofta kontinuerligt med att sprida information och kunskap om allemansrätten genom att exempelvis sprida information via foldrar, webbplatser och sociala medier, samt genom att svara på frågor via samtal och mejl.178 Länsstyrelserna får in många frågor och en del ärenden om allemansrätten från allmänheten.179 Det handlar exem- pelvis om mer allmänna frågor om vad som gäller i naturen, men också frågor från exempelvis markägare som vill reda ut konflikter.180 En del länsstyrelser genomför också specifika kampanjer. Exempelvis har allemansrätten upp- märksammats speciellt bl.a. i samband med Friluftslivets år.181 Ett annat exempel är i som har en kampanj för att uppmärksamma och informera om allemansrätten.182 Det finns en relativt ny utmaning i arbetet med allemansrätten som Läns- styrelsen i beskriver.183 Problematiken grundar sig i en rådande utveckling med ett ökat antal avstängda marker/platser av privatpersoner samt avgiftsuttag i samband med naturvistelser. 175Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 176Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i Väster- bottens län, Skypeintervju, . 177Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i län, Skypeintervju, . 178Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i län, Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 179Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 180Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 181Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 182Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 183Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 5 DET PRAKTISKA ARBETET MED FRILUFTSPOLITISKA MÅL i upplever att allemansrätten som den ser ut är hotad. styrelsen anser att allemansrätten skulle behöva diskuteras på nationell nivå utifrån flera olika perspektiv – markägares, naturturismföretagares, myndig- heters, föreningars etc. Exempelvis skulle kriterier för vad en anläggning är behöva tas fram, för att tydliggöra när avgifter på stabil juridisk grund kan tas ut för nyttjande. är detta oklart enligt . tillräcklig kännedom om hur kunskapsläget kring allemansrätten ser ut och hur olika aktörer på bästa sätt ska genomföra och rikta sina insatser för att i lyfter också fram hur det ökade trycket på na- turen och allemansrättens ifrågasättande är en utmaning.184 Ett område som angränsar till detta är problemen med terrängkörning som på är väldigt utbrett, vilket ökar risken för förstörda natur- och upplevelsevärden. Detta gör att markägare funderar på att spärra av vägarna, vilket skulle göra stränderna mindre åtkomliga än de är . 5.7.2 Utmaningar och lösningar när det gäller attraktiv tätortsnära natur och tillgång till natur Två mål som de flesta länsstyrelser lyfter fram som extra viktiga och där flera utmaningar lyfts fram är mål 4 Tillgång till natur och mål 5 Attraktiv tätorts- nära natur. Alla länsstyrelser har en handlingsplan för grön infrastruktur där det finns kartor med värdetrakter för naturvård och friluftsliv. Handlingsplan för tätorts- nära natur hade de tre storstadslänen efter ett regeringsuppdrag. Naturvårds- verket har föreslagit att alla län borde få i uppdrag att ta fram en handlings- plan/program för skydd av tätortsnära natur i samverkan med kommunerna så att det blir ett ökat skydd av den tätortsnära naturen.185 Tillgång till naturområden är en förutsättning för friluftslivet och är särskilt viktigt i tätortsnära områden, där exploateringstrycket kan vara hårt.186 Primärt handlar tätortsnära natur om naturområden av olika slag som ligger nära för att kunna utnyttjas i det vardagliga friluftslivet.187 Det handlar alltså primärt om områden som ligger nära bostaden så att hindren är låga för att komma ut i naturen för att t.ex. jogga, promenera och cykla. Det handlar om att sänka tröskeln för att komma ut i och att uppleva naturen. Problemet med att den tätortsnära naturen byggs bort handlar inte alltid om en brist på natur. Läns- styrelserna i och lyfter båda fram risken att ta tillgängligheten för givet när tillgången till natur är stor. I ett bilburet län med långa avstånd blir det viktigt att värna om den tätortsnära naturen och lättill- gängliga grönytor. Målen anses därför vara extra viktiga eftersom det finns en 184Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 185Naturvårdsverket (2019b). 186Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 187Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 5 DET PRAKTISKA ARBETET MED FRILUFTSPOLITISKA MÅL tendens att ta friluftslivet och tillgång till natur för givet och i stället förtäta samhällen alltmer när kommunerna vill växa.188 Flera länsstyrelser beskriver att en utmaning i arbetet med tätortsnära och tillgänglig natur är att den typen av natur ofta ligger utanför länsstyrelsernas kapacitet/arbetsområden och i stället faller på kommunerna. har möjlighet att bilda naturreservat och på så vis skapa tillgänglig och tätortsnära natur, men det är enligt i län kommunerna som har störst möjlighet att skapa och skydda tätortsnära natur.189 Flera länsstyrelser anser att de har större möjlighet att arbeta med målen i skyddade områden, vilket gör att roll handlar mer om att stötta, inspirera och sprida kunskap i områden där kommunerna styr arbetet naturen.190 Kommunen regle- rar användningen av mark- och vattenområden och bebyggelse genom över- sikts- och detaljplaner och områdesbestämmelser.191 Ansvaret för att plan- lägga användningen av mark och vatten regleras via (PBL). Områden ska planläggas med hänsyn till natur, kultur, miljö och kli- mat, som kommunala och regionala förhållanden också behöver vägas in. Kommunen beskriver i översiktsplanen hur den fysiska miljön ska utvecklas på lång sikt, bl.a. när det gäller utvecklingen av mark- och vatten- områden och användningen av mark och bebyggelse i hela kommunen. Över- siktsplanen ska också ge vägledning i hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras. När det gäller detaljplaner så är det kommunen som avgör om en sådan plan ska tas fram eller inte. PBL ställer dock i vissa fall krav på detaljplaneläggandet, inte minst det grundläggande kravet att marken ska vara lämplig för ändamålet. i understryker betydelsen av dessa översikts- och detaljplaner.192 Kommuninvånarnas tillgång till natur, inklusive tätorts- nära, regleras i praktiken via dessa planer. kan t.ex. granska en detaljplan och kommentera om den anser att andelen och tillgången till grön- ytor är begränsad. Därutöver ska också tillhandahålla underlag samt vara rådgivande till kommunerna i fråga om allmänna intressen enligt PBL. arbete med översikts- och detaljplaner innebär att man indirekt arbetar med flera av de friluftsmålen, inte minst tillgänglig natur för alla, tillgång till natur för friluftsliv, attraktiv tätortsnära natur. Ett problem är enligt i att det saknas bra stöd i PBL eller andra lagar som hjälp för att säkerställa tillgången till tätorts- nära natur.193 Det finns skrivningar i PBL som rör tillgång till grönområden.194 188Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 189Länsstyrelsen i län, Skypeintervju, . 190Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i Söderman- lands län, Skypeintervju, . 191Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 193Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 194Se PBL 2 kap. 3 och 7 §§. I de aktuella paragraferna regleras att planläggning ska ske bl.a. med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden för att främja en god livsmiljö som är tillgänglig och användbar för alla samhällsgrupper och att hänsyn ska tas till behovet av att det inom eller i nära anslut- ning till områden med sammanhållen bebyggelse finns lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse. 5 DET PRAKTISKA ARBETET MED FRILUFTSPOLITISKA MÅL Detta kan innebära problem särskilt för mindre kommuner som har begränsade resurser att arbeta med friluftslivsfrågor, t.ex. en god förvaltning av en tä- tortsnära vandringsled, jämfört med andra tvingande uppdrag. un- derstryker att många kommuner trots det försöker att arbeta med friluftslivsfrågor. Men understryker att eftersom den fysiska pla- neringen ger förutsättningar för hur friluftslivet kan utövas av kommuninvå- narna så behövs bra beslutsunderlag så att man kan fatta bra och välunder- byggda beslut för att utveckla friluftslivet i en kommun. En återkommande ingångsväg för länsstyrelserna är i stället att sprida in- formation och forskning om vikten av tillgång till natur till stadsplanerare.195 Flera länsstyrelser har en mängd planeringsunderlag. i har exempelvis en gemensam strategi för arbetet med skyddad natur där det finns ett extra fokus på tätortsnära natur. i beskriver att de arbetar mycket med frågor som rör tillgången till natur för friluftsliv, inklusive tätortsnära natur, inte minst i dialog inom nätverket och i samband med detaljplaneprocessen.196 I Söder- manlands län lyfts vikten av tätortsnära natur fram i handlings- plan där man understryker att det handlar om en folkhälsofråga.197 Som följd har noterat en utveckling där fler kommuner i länet tar upp fri- luftsliv i sina översiktsplaner eller grönplaner. Exempelvis har en del kommu- ner sökt LONA-bidrag för arbete med att ta fram en friluftsplan eller motsva- rande, där tätortsnära natur ofta ingår som en folkhälsofråga. Ett alternativt tillvägagångssätt som lyfts fram av i län som det mest effektiva arbetet med friluftslivsmålen är att arbeta i specifika projekt.198 Ex- empelvis hade tillsammans med regionen och kommunerna ett projekt om att utveckla besöksområden kopplade till . I projektet inklu- derades friluftsperspektivet i stället för att bara fokusera på turism. beskriver vissa att en stor utmaning i arbetet med friluftslivs- målen är att nå ut till olika förvaltningar på kommunerna, bl.a. när det gäller fysisk planering, folkhälsa och skola.199 i har uppfattningen att det inom samhällsplanering ofta saknas underlag och strate- gier för arbetet med friluftslivet på kommunerna. En lösning i har varit att samarbeta internt och försöka nå ut via samhällsbyggarna på läns- styrelsen och deras samverkansforum med kommunerna, men det är oklart i vilken utsträckning friluftslivsmålen fått genomslag i den kommunala plane- ringen. 195Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 196Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 197Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 198Länsstyrelsen i län, Skypeintervju, . 199Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 5 DET PRAKTISKA ARBETET MED FRILUFTSPOLITISKA MÅL 5.8De viktigaste friluftslivspolitiska målen enligt friluftsorganisationerna Friluftslivet är kanske det viktigaste verktyget för att bedriva verksamheten för många organisationer.200 Hur organisationerna arbetar med friluftslivsmålen beror till stor del på verksamhetens utformning. Överlag anger organisation- erna att deras verksamhet främst berörs av de tre friluftspolitiska målen 3 Al- lemansrätten, 4 Tillgång till natur för friluftsliv och 5 Attraktiv tätortsnära na- tur, eftersom mycket av verksamheten utövas i skog och mark. Exempelvis berörs Svenska Brukshundklubbens201 och Svenska Kennelklubbens202 verk- samheter till stor del av de tre nämnda målen eftersom mycket av organisatio- nernas verksamhet när det gäller utbildningar, träningar, och prov- och täv- lingsverksamhet utövas ute i naturen. Även betonar att alla naturtyper är viktiga för att kunna bedriva utomhuspedagogiken på ett va- rierat sätt.203 Undervisningen bedrivs både i naturreservat, den tätortsnära sko- gen, stadsparker, skolgårdar och kulturlandskapet. Av den anledningen är flera av de fritidsluftspolitiska målen relevanta för verksam- het, inte minst Ett rikt friluftsliv i skolan, Tillgång till natur för friluftsliv, At- traktiv tätortsnära natur och Allemansrätt. Friluftslivsmålen hanteras olika beroende på vilken typ av verksamhet organisationerna bedriver och verksamhetens bredd. Detta kan leda till en upp- levd otydlighet kring vilket politikområde som friluftslivsfrågorna hör hemma i.204 Friluftsfrågorna spänner över ett flertal politikområden, vilket innebär att styrprocessen blir mer komplicerad. En del organisationer anser att samord- ningen av friluftslivsfrågorna mellan de ansvariga departementen och myn- digheterna kan förbättras.205 Även om tillkomsten av friluftslivsmålen var välkommen och innebar en förbättring jämfört med hur frågorna hanterades , anser det välkommet att kultur- utskottet har tagit initiativ till att genomföra en granskning av delar av den svenska friluftslivspolitiken. Det är många olika departement inblandade när det gäller friluftslivets frågor. Enligt har friluftsfrågorna inte en naturlig hemvist, vilket innebär att frågorna inte alltid får den uppmärk- samhet de förtjänar om man jämför med t.ex. idrotten. 5.8.1Bristen på tätortsnära natur påverkar det vardagliga utövandet av friluftsaktiviteter Flertalet av friluftslivsmålen rör i större eller mindre utsträckning organisa- tionernas verksamheter. Arenan för många föreningar är naturen med allemans- rätten som grund – allemansrätten och tillgången till natur utgör två viktiga grundpelare för de flesta av organisationernas verksamheter. En fungerande allemansrätt är en förutsättning för många av de aktiviteter som föreningarna 200Scouterna, Skypeintervju, . 201Svenska , Skypeintervju, . 202Svenska , Skypeintervju, . 203Naturskoleföreningen, Skypeintervju, . 204Svenska , Skypeintervju, . 205Svenska , Skypeintervju, . 5 DET PRAKTISKA ARBETET MED FRILUFTSPOLITISKA MÅL genomför i naturområden. Via allemansrätten får föreningarnas medlemmar en förståelse för naturen och kunskap om de rättigheter och skyldigheter som följer.206 Enligt Svenskt Friluftsliv kan allemansrätten sägas utgöra det friut- rymme som blir kvar mellan dels de traditionella och lagstadgade skydden för markägarens ekonomiska intressen, skydd av naturvärden och , dels de begränsningar som landskapets användning utgör.207 Friluftsliv förknippas ofta med besök i naturreservat och nationalparker, men föreningarna understryker betydelsen av den tätortsnära skogen för det vardagliga utövandet av verksamhetens aktiviteter.208 Tillgången till natur av mer regionalt, men också nationellt, intresse för friluftsliv är viktigt, t.ex. fjäl- len, men det går inte att bortse från att denna natur endast utgör en mindre andel av den natur som flertalet människor utnyttjar för friluftsaktiviteter un- der ett år.209 Enligt utövas en stor del av friluftslivet till var-