rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — visningen i friluftsliv bedrivs innebär att endast en mindre del av ämnet idrott och hälsa granskas. Begreppet friluftsliv återfinns enbart i läroplanen (för de obligatoriska skolformerna), i kursplanen för idrott och hälsa och i kapitlet om Frågan som enligt behöver ställas är om undervis- ningen i friluftsliv också speglar den ute- och naturvistelse som sker i under- visningen i skolans resterande ämnen och i förskoleklassen, samt på raster och Det finns en uppenbar risk att man missar de aktiviteter som har bäring på friluftsliv som bedrivs i andra ämnen. inte heller går att bortse ifrån statusskillnaden mellan de teoretiska ämnena och de praktisk-estetiska ämnena i samhället.396 menar att det finns olika förklaringar till varför friluftsliv och utevistelse i skolan inte har en sådan stark ställning i realiteten. om praktiska, didaktiska och schematekniska problem. Det saknas förutsättningar i alla skolor för att inom ramen för undervis- ningen i idrott och hälsa planera och genomföra friluftslivsaktiviteter på ett Om dessa aktiviteter genomförs i ämnesövergripande samar- beten beror framför allt på skolornas och pedagogernas intresse för och kun- skap om natur och utevistelse. Förutom de kunskapskrav som finns inskrivet i kursplanen för idrott och hälsa har den enskilda rektorn enligt skolförord- ningen ett stort ansvar när det gäller att besluta om vilken omfattning som fri- luftslivsverksamhet ska bedrivas och därmed vilka resurser som den enskilda skolan lägger på friluftslivsaktiviteter. För att skapa goda förutsättningar för friluftsliv i skolan behövs bl.a. kompetens hos lärare, stöd från skolledningen, natur att vistas i nära skolan, ämnesövergripande undervisning, tid och resur- Ovanstående slutsatser framkom också i en webbenkät som lärare i idrott och hälsa frivilligt kunde söka sig till på webb i samband med revideringen av kursplanerna och . kom att personella resurser, närhet till natur, schemaläggning och ämnesöver- gripande samarbeten spelar roll för i vilken utsträckning undervisning i fri- luftsliv och utevistelse kunde bedrivas.398 Det finns enligt Skolinspektionen flera faktorer som kan begränsa undervis- ningen i friluftsliv. En första faktor är skolhuvudmannens engagemang, vilket i förlängningen påverkar förutsättningarna för den enskilda idrottsläraren att anordna friluftslivsaktiviteter. Lärare i idrott och hälsa är relativt självständiga jämfört med lärare i andra ämnen och rektorn är ofta inte lika insatt i hur under- visningen i idrott och hälsa bedrivs jämfört med teoretiska ämnen. Rektorn har inte översynen om undervisningen genomförs fullt ut i enlighet med läropla- nen. En andra faktor är att förutsättningarna skiljer sig åt mellan skolor som är 396Skolverket, Skypeintervju, . 398Skolverket, mejl, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN belägna i städer jämfört med landsbygdsskolor. poängterar Skolin- spektionen att det kan förekomma skolor som har goda förutsättningar att be- driva friluftsaktiviteter, t.ex. nära till skogsområden, men där så inte sker. Det finns också en geografisk dimension som kan förklara i vilken utsträckning som skolor genomför friluftsaktiviteter. Skolor i norra kan ju på ett mycket enklare sätt genomföra olika friluftsaktiviteter jämfört med skolor i södra En tredje faktor är lärarnas kompetens. Lärarna är vana att bedriva merpar- ten av undervisningen på ett strukturerat sätt inomhus jämfört med att anordna aktiviteter utomhus där den enskilda läraren inte är lika bekväm i sin yrkesroll. Det är dessutom mer tidskrävande att planera friluftsaktiviteter jämfört med flertalet andra inomhusaktiviteter. Ytterligare faktorer är riskhantering, dvs. det upplevs som säkrare att bedriva undervisningen inomhus jämfört med att ha olika friluftsaktiviteter eller att anordna friluftsdagar, och att det saknas re- surser att anordna friluftsaktiviteter. Slutligen pekar Skolinspektionen på att en bristande samverkan med andra ämnen, t.ex. biologi och hem- och konsu- mentkunskap, är en viktig förklaring till varför friluftsaktiviteter inte genom- förs i tillräckligt hög utsträckning. Det krävs mer tid än en 60 eller en 90 mi- nuters lektion för att genomföra många friluftsaktiviteter, t.ex. i form av sche- mabrytande dagar.400 Skolinspektionen menar att det moment som genomförs bäst och som tar mest utrymme när det gäller friluftslivsaktiviteter är orientering. En anledning kan vara att det är lättare att bedöma elevernas kunskaper när det gäller orien- tering jämfört med andra mer abstrakta kunskapskrav som rör friluftslivet.401 9.2.3Andra myndigheter betonar bristen på tätortsnära natur pekar på att skolornas möjlighet att bedriva friluftsaktiviteter påver- kas av skolornas friytor. Problemet är att tillgången till friyta minskar.402 SCB har på uppdrag av gjort en nationell kartläggning av grundskolornas friytor för de tre läsåren 2014/2015, 2015/2016 och 2016/2017. Av rapporten framgår det att det finns stora regionala skillnader i friytans genomsnittliga storlek, vilket tydligt kan kopplas till hur tätbebyggt ett område är och var skolan är lokaliserad. Skolor i större tätorter har generellt sett mindre friyta än skolor i mindre tätorter och utanför tätorter. Kartläggningen visar även att det finns skillnader mellan friskolor och kommunala skolor, där kommunala sko- lor generellt sett har större ytor än friskolor. SCB skriver i rapporten att Bo- verket anser att per barn i är ett rimligt mått på friytan. av samtliga.403 grundskolelever i landet hade mindre än den rekommenderade friytan betonar att arbete med målet Attraktiv tätortsnära natur är viktigt för arbetet med målet Ett rikt friluftsliv i skolan. Huruvida skolan ligger nära utomhusmiljöer där 399Skolinspektionen, Skypeintervju, . 402Boverket, Skypeintervju, . 403Statistiska centralbyrån (2018) Grundskolor och friytor – Nationell kartläggning och upp- följning av grundskoleelevers tillgång till friytor 2014–2017. 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN friluftsaktiviteter kan bedrivas är en av de viktigaste faktorerna som påverkar i vilken omfattning som lärarna arbetar med målet.404 har också be- ställt en ny kartläggning av landets skolgårdar som ska vara klar i april 2022.405 menar att kommunerna har en viktig roll när det gäller sko- lornas tillgång till natur för utevistelse. Kommunerna kan påverka t.ex. via översiktsplanerna var skolorna förläggs och hur marken bebyggs i närheten av medverkar i Skogen i Skolan som syftar till att öka skol- elevers kunskap om skogen och dess många värden. Skogen i Skolan är ett nationellt samarbete mellan skolan och skogliga intressenter (myn- digheter, universitet, organisationer och näringslivet). rialet är kopplat till skolans läroplaner.407 En del av Skogen i Skolan där är involverad är riktad mot studenter vid lärarutbildningar för att göra studenterna trygga i att använda skogen som klassrum. Enligt är det ett viktigt arbete som många av lärarhögskolorna är intresserade av och som uppskattas av studen- På liknande sätt håller även kompetensutveckling i att använda skogen som klassrum för lärare. har även arbetat med att uppmuntra skolor till att bilda s.k. skolskogar, vilket innebär att skola och markägare gör en skriftlig överenskommelse. Någon aktuell statistik finns inte om skolskogar, men upplevelsen är att detta arbete har minskat något under de är även delaktig i olika typer av skogsdagar för lärare och elever. Det finns stora variationer i hur verksamheten bedrivs i olika Likaså lyfter fram att samhällsplaneringen och till- gången till tätortsnära natur är viktig för att skapa förutsättningar för Ett rikt i friluftsliv i skolan. Den tätortsnära naturen och skogen är viktiga arenor för skolorna när det gäller att planera och genomföra undervisning kring olika fri- Förtätning och minskade skolgårdsytor, inklusive grönområ- den i omedelbarhet närhet till skolorna, är en olycklig utveckling som arbetar mot flera av de friluftspolitiska målen och även folkhälsopolitiken.409 9.2.4 Länsstyrelsernas syn på målet Att ge friluftslivet en given roll i skolan anses vara viktigt eftersom det är där som grunden för ett rikt friluftsliv läggs. Nationellt har målet en negativ ut- veckling, och länsstyrelserna beskriver att målet har varit svårt att arbeta med.410 Flera länsstyrelser beskriver att de inte har hittat en kontaktväg in i 404 , Skypeintervju, . 405 (2021). 406 , Skypeintervju, . 408 , Skypeintervju, . 409 , Skypeintervju, . 410 i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i län, Skypeintervju, och i , Skypeintervju, 2021-10- 11. 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN skolverksamheten och att det finns en osäkerhet när det gäller på vilket sätt och vilken nivå som länsstyrelserna lämpligen ska ha kontakt med skolorna. Mer specifikt menar länsstyrelserna att det finns en svårighet att etablera kon- takt med kommunernas skolförvaltning och en osäkerhet kring potentiella kontaktpersoner. i anser också att det är svårt att veta vad de kan bidra med som andra aktörer inte redan erbjuder. Som följd har dessa länsstyrelser inte arbetat så mycket med målet.411 Andra länsstyrelser, t.ex. i län och i , har valt att inte arbeta direkt mot skolorna i länet eftersom det är som har huvudansvaret för de styrdokument, förordningar och allmänna råd som reglerar skolornas verksamhet. De har i stället valt att stötta projekt på lokal och regional nivå som på något sätt arbetar med natur- och friluftslivsfrågor i skolan. I detta sammanhang anses LONA-bidragen vara mycket viktiga medel för att genomföra satsningar.412 En del länsstyrelser beskriver att kontakten med skolan försvåras av att det saknas resurser och riktlinjer i läroplanen och andra styrdokument, snarare än en brist på vilja och intressen. Efter kontakt med kommunrepresentanter i lä- nets nätverk har t.ex. i fått bilden av att det sak- nas tid och resurser att göra mer riktade insatser som utflykter och friluftsda- gar.413 När länsstyrelserna beskriver att de har en god kontakt med skolorna hand- lar det till viss del om att länet har starka friluftslivstraditioner som underlättar arbetet med friluftslivet i skolan.414 Enligt i är det är tämligt lätt att skapa kontakter med de berörda personerna i de kommuner där friluftsarbetet är aktivt och det finns redan stor kunskap hos många, vilket även genomsyrar skolverksamheten. är det också väldigt svårt att skapa kontakter i de kommuner där det inte sker ett aktivt friluftslivsar- bete. En annan del som beskrivs är att en god kontakt ofta drivs av enskilda pedagogers intresse. För att inte längre förlita sig på enskilda pedagogers in- tresse har i bestämt att börja från grunden genom att skapa kontakt med skolledningen så att friluftslivsmålet för skolan kan upp- nås uppifrån i stället.415 Ett annat problem när det gäller länsstyrelsernas arbete mot målet är att det saknas kunskap hos lärarna för att undervisa eleverna om friluftsliv eller att bedriva undervisning utomhus som kräver andra pedagogiska metoder än inne i klassrummet. Enligt i handlar det till stor del om prioriteringar i vad pedagogerna ska lägga sin arbetstid på, där friluftslivet hit- tills bortprioriterats. i lyfter att det finns en mängd material om hur friluftslivet i skolan kan uppnås från 411Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i Norrbot- tens län, Skypeintervju, . 412Länsstyrelsen i län, Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 413Länsstyrelsen i , Skypeintervju, och i Söder- manlands län, Skypeintervju, . 414Se t.ex. i , Skypeintervju, . 415Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN pedagogernas sida varför fokuserat på att informera om de möj- ligheter som finns till hands för pedagogerna.416 En annan utmaning som lyfts är att skolor inte alltid har tillgång till natur (delvis som följd av förtätning) och att det kan vara kostsamt och omständligt att ta skolklassen till naturen.417 För att lösa dessa ovanstående utmaningar har en del länsstyrelser använt temadagar och specifika projekt. exempelvis en temadag 2019 som fokuserade på friluftslivet i skolan där 67 Temadagen riktade sig till länets pedagoger som erbjöds att gå en fortbildning om vikten av friluftsliv i skolan och hur man som pedagog kan arbeta med ett rikt friluftsliv i skolan. konferens informerade om hur pedagoger kan arbeta med na- turen och vikten av skolskogar och skogsdungar. Ett exempel på specifika pro- jekt i skolan är i som i samarbete med åtgärds- program för hotade arter startade satsningen ”skolans fågelbord” där skolor bjudits in att delta i fågelmatning och hjälpa till att dokumentera vilka fåglar man observerar. Ett sextiotal skolor i länets samtliga kommuner och ca 2 000 barn berörs av satsningen – intresset var långt över förväntan. tror att konceptet med att erbjuda skolor aktiviteter som de re- lativt enkelt kan implementera i verksamheten och som inte behöver vara sär- skilt tidskrävande är en framgångsfaktor och de tror också att det kan vara ett bra sätt att väcka intresse för natur och miljö bland både barn och pedagoger.418 i belyser vikten av att föra en dialog med både politiker och pedagoger. riktar sig därför även till po- litiken eftersom det även där finns många möjligheter att arbeta med målet Ett rikt friluftsliv i skolan, men understryker att det går att göra mer på det områ- Ett exempel på hur arbetet med politiker kan fungera är som under Fri- luftslivets år där politiker blev informerade om vikten av närhet till natur och hur friluftslivet kan fungera som en plattform för integration.419 9.2.5 En forskares förklaring till målets negativa utveckling Enligt professorn i idrottsvetenskap vid det inte med säkerhet att säga vilka faktorer som ligger bakom den negativa ut- vecklingen av målet Ett rikt friluftsliv i skolan. Enligt henne finns det flera förklaringsfaktorer som sannolikt har påverkat utvecklingen inte bara på kort sikt. Skolans styrdokument pekar på att friluftsliv är en viktig del av undervis- 416Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, 2021- 417Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, 2021-10- 418Länsstyrelsen i , Skypeintervju, , i , Skypeintervju, och i , Skypeintervju, . 419Länsstyrelsen i , Skypeintervju, . 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN Skolinspektions undersökningar visar enligt att fri- luftsliv förekommer i liten utsträckning inom ämnet idrott och hälsa i grund- skolan.420 När svensk skola övergick till en målstyrd skola 1994 betydde det att man lämnade de ämnesövergripande målen som skolan hade. Enligt finns det fördelar med den målstyrda skolan, t.ex. blir det tydligt för eleverna vad de ska lära sig. Det uppstår också negativa konsekvenser i och med att fokus riskerar att ligga på läroplaner och kursplaner som anger målen. Färdigheter som social utveckling och förmåga till samarbete är inte specifikt utpekade mål. I praktiken innebär det att sådana kunskaper och färdigheter tilldelas ett mindre värde. Förhållningssätt till och värdering av friluftsliv som kunskaps- område hamnade i bakvattnet. Det går enligt henne att påstå att det blev en förstärkning av ett ”idrottsifierat” friluftsliv i skolan. Till exempel ligger fokus på momentet orientering i stället för att hitta till en plats och undersöka olika miljöers påverkan på hälsa och välbefinnande. I samband med denna reformen försvann också friluftsdagarna som ett ob- ligatoriskt moment i undervisningen, både i gymnasieutbildningarna och i . Ämnesövergripande aktiviteter i läroplanerna, t.ex. bildnings- aspekter i relation till natur, rörelse och hälsa, försvann till förmån för preci- serade kunskapskrav inom idrott och hälsa. Dessa kunskapskraven blev väl- digt tekniska. De därpå följande reformerna 2001 och 2011 accentuerade ut- vecklingen att fokus alltmer kom att fokusera på tekniska krav, och upplevel- sen av natur och fritid hamnar alltmer i skymundan. Enligt handlar de tekniska kraven om att hitta rätt i känd eller okänd terräng, göra upp eld och bygga vindskydd. i kunskapskrav fanns det krav på att eleverna skulle kunna planera för utomhusaktiviteter, men inget krav på att de faktiskt skulle genomföras. Det fanns alltså ett fokus på teoretiska och inte på praktiska fär- digheter. I och med att friluftsdagarna försvann som ett obligatoriskt moment försvann också ”sammanhanget” när det gällde undervisningen i friluftsliv, t.ex. upplevelsen av gröna miljöer och dess påverkan på människors hälsa och välbefinnande. Enligt är en annan förklaring till målets negativa utveckling att friluftslivet inte har haft tillräckligt starka företrädare inom lärarutbildningen och högre utbildning när det gäller vetenskapligt underbyggd kunskap och för- djupade ämneskunskaper. Friluftsliv finns på lärarutbildningar som omfattar studier i idrott och hälsa varmed friluftsliv bakas in under idrottsvetenskap som ämne/ämnesområde. Detta riskerar att friluftsliv trängs ut av kunskaper om föreningsidrott, och idrottens logiker kring kamp och tävling. Och det medför även att värden, kulturella traditioner, inkluderings- och exkluderings- frågor inom friluftsliv inte alls blir belysta inom ramen för lärarutbildningen. anser att en annan förklaring är att lärarutbildningarna generellt inte har varit speciellt framgångsrika när det gäller att utbilda de blivande äm- neslärarna i idrott och hälsa när det gäller delar av friluftslivsområdet. Det har funnits en kompetensbrist när det gäller hur man ska/kan bedriva tätortsnära 420Lundvall S. professor i idrottsvetenskap, Skypeintervju, . Hela avsnittet base- ras på intervjun. 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN friluftsliv och vilka aktiviteter som kan tänkas ingå. I kursplanen för grund- skolan står det friluftsliv och utevistelse, vilket öppnar upp för en bred tolkning när det gäller hur undervisningen kan bedrivas. henne i mycket högre utsträckning fokuserat på ”traditionellt” friluftsliv, med avancerat friluftsliv som kräver fördjupad kompetens av såväl färdigheter som utrustning samt där resor ingår. Exempel här är att lärarstuderande lär sig gå på fjällturer (sommar och vinter), paddla havskajak och långfärdsskridskoåk- Men det innebär att idrottslärare generellt saknar tillräcklig kompetens i hur man ska genomföra undervisning i närfriluftsliv (tätortsnärafriluftsliv), t.ex. när man är hänvisad till en liten stadspark i närområdet. man har en enkeltimme eller möjligtvis en dubbeltimme till sitt förfo- gande, innebär också att friluftsundervisningen måste genomföras i det ome- Det är snarare regel än undantag att det kräver en heldag för att kunna genomföra mer komplicerade friluftsaktiviteter. finns ingen högre utbildning på högskolenivå i friluftsliv etablerad i En sista förklaring, eller påverkansfaktor, är också en relativt snabb om- vandling av elevernas befintliga kunskaper och intresse för friluftsliv. henne finns fler utmaningar än lärares kompetens och/eller elevers ovana/in- I skolor med hög andel av elever med olika kulturell härkomst spelar också familjens inställning och kunskap om natur och utevistelse roll, vilket kan påverka lärares möjligheter att planera och genomföra vandringar, över- 9.3Skolinspektionens granskning av ämnet idrott och hälsa i pekade på vissa brister Det är Skolinspektionen som har det primära ansvaret för att utvärdera ämnet idrott och hälsa. Vid granskningar tittar Skolinspektionen på årsplaneringar, samt intervjuar elever om vad de gjort under lektionstid. Skolinspektionen granskade 2018 på uppdrag från regeringen om elever i årskur- ser 7–9 får en undervisning i ämnet idrott och hälsa av god kvalitet.421 Gransk- ningen som redovisades 2018 omfattade i vilken utsträckning undervisningen i idrott och hälsa planeras och bedrivs utifrån kursplanen och i vilken utsträck- ning undervisningen i idrott och hälsa genomförs med allmändidaktiska kva- liteter. Kvalitetsgranskningen gjordes dels i form av en bredare kartläggning av 100 grundskolor, dels i form av en närmare granskning av 22 skolor. I granskningsrapporten uttalade Skolinspektion sig om verksamheten i de granskade skolorna, det var alltså ingen nationell bild som gavs. Skolinspektionens granskning visade att rörelse och bollsport, samt kondi- tion och styrka tog mycket tid i anspråk jämfört med andra aktiviteter. Ungefär två tredjedelar av eleverna uppgav att de hade ägnat sig åt sådana aktiviteter 421Avsnitten nedan baseras på Skolinspektionen (2018) Kvalitetsgranskning av ämnet idrott och hälsa i årskurs 7–9. 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN vid den senaste lektionen i idrott och hälsa, medan av eleverna upp- gav att de hade hållit på med friluftsliv, orientering och skridskor. Enligt granskningen gavs kunskapsområdet friluftsliv och utevistelse vid i stort sett samtliga besökta skolor ett mycket begränsat utrymme. Gransk- ningen pekade på att en tredjedel av de besökta skolorna behövde förbättra hur olika friluftslivsaktiviteter kan planeras, organiseras och genomföras. Enligt intervjuade elever, lärare och rektorer vid dessa skolor omfattade undervis- ningen inte friluftsaktiviteter i tillräckligt stor utsträckning. Vid intervjuerna framförde lärare att de inte hade genomfört så mycket undervisning i friluftsliv som de hade velat. Myndigheten menade att innehåll kopplat till kunskapsom- rådena livsstil och hälsa samt friluftsliv och utevistelse behöver ges ett större utrymme i undervisningen. Skolinspektionen noterade att det genomgående fanns ett tydligt samband mellan om innehållspunkten finns omnämnd i kunskapskravet och om det tas upp i undervisningen. Innehållspunkten rättigheter och skyldigheter i naturen enligt allemansrätten är en del som planeras in och genomförs i undervis- ningen överlag i god omfattning. Detsamma gäller för innehållspunkten bad- vett och säkerhet . Det råder en högre osäkerhet vad som behandlas innehållsmässigt när det gäller innehållspunkten kulturella traditio- ner i samband med friluftsliv och utevistelse. Denna innehållspunkten finns inte uttryckligen med och beskriven i ett kunskapskrav. Skolinspektionen har följt upp sina beslut och 21 beslut skickades till kom- munala och enskilda huvudmän. Återkopplingen som myndigheten fick från huvudmännen var att de gjorde om sin planering utifrån granskningsresultatet, t.ex. åtgärder för att prioritera friluftslivsaktiviteter. Rapporten fick viss upp- märksamhet av t.ex. friluftsorganisationer och det faktum att friluftslivet var styvmoderligt behandlat i refererades till i några debattartiklar.422 menar att en brist med Skolinspektionens granskning är att det inte framgår om man tog hänsyn till läsårsplaneringen för ämnet idrott och hälsa. Vid inspektionstillfället får man en ögonblicksbild av hur undervisningen bedrivs och man får inte en helhetsbild av idrottslärarnas läsårsplanering, vilken har anpassats efter de förutsättningar som finns års- tidsmässigt och geografiskt för att genomföra olika aktiviteter. Det är först då som man med en större säkerhet kan uttala sig om alla moment förekommer i tillräckligt hög utsträckning.423 Skolinspektionen har förutom ovan nämnda granskning 2018 även granskat undervisning i idrott och hälsa . gjordes en oanmäld tillsyn där 304 lektioner i idrott och hälsa i årskurserna 7–9 besöktes i syfte att få en allmän bild av hur ämnet gestaltade sig under en skoldag.424 Även denna granskning pekade på att lektionerna ofta hade ett en- sidigt innehåll dominerat av bollspel och bollekar, medan friluftsliv och ori- entering förekom i liten utsträckning på de besökta lektionerna. 422Skolinspektionen, Skypeintervju, . 423Svenska , Skypeintervju, . 424Skolinspektionen (2010) Mycket idrott och lite hälsa – Skolinspektionens rapport från den flygande tillsynen i idrott och hälsa. 9 ETT RIKT FRILUFTSLIV I SKOLAN 2011/12 genomfördes en efterföljande kvalitetsgranskning.425 I granskningen besöktes 36 skolor, och såväl intervjuer som lektionsobservationer genomför-