rfr · H90WRFR14 · 2022-06-14 00:00:00 — Jag har ingen patentlösning, utan det är ett brett spektrum av åtgärder som behöver vidtas. Finansminister (S): Jag har först bara en jättekort kommentar Jag tror att det är otroligt viktigt att fortsätta att vårda och utveckla pensionssystemet, och det gör vi och har gjort i ganska bred politisk UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Riktåldern är en viktig del av den politiska kompromissen för att se till att pensionssystemet levererar, men jag tror inte heller att man får blunda för att realiteter finns på svensk arbetsmarknad. Frågan om arbetsmiljö är inte en särskilt het fråga, men det finns de facto personer på svensk arbetsmarknad som i väldigt stor utsträckning inte når pensionsåldern. När man talar om de här frågorna måste man ha med detta i balansen. Givet den situation vi har i verkligheten har vi haft en grupp människor som de facto har tvingats ta ut förtida pension, där det inte finns särskilt stora förutsättningar att ställa om i yrkeslivet. Jag tycker att trygghetspensionen spelar en väldigt stor roll där, och jag är lite oroad för detta. Det är inte bara frivilliga val människor gör, utan de hamnar också i en situation där de inte har så mycket val. Denna balans måste vi klara av att upprätthålla i ett pensionssystem som fungerar för alla på arbetsmarknaden men som också långsiktigt utvecklas positivt. När det gäller klimatfrågan var det delvis en fråga om vad regeringen tror att vi kan göra för att öka omställningstakten. Om man tittar på den stora frågan, som den här rapporten handlar om, ser man att det i mycket är investeringar. Vi ökar investeringar i infrastruktur och annat som kan leda till ett bättre klimat, men vi jobbar också med nya modeller. Industriklivet har vi jobbat med tillsammans. Men det handlar också om de gröna kreditgarantierna, som börjar användas som ett sätt för det offentliga att samspela med det privata kapitalet för att se till att industrin kan ta ännu snabbare och större steg i omställningen. Det är klart att detta samspel mellan det offentliga och det privata kapitalet för att driva detta är viktigt. Dessutom ska vi se vad vi kan göra ännu mer med finansmarknaderna med det projekt jag nämnde i min inledning. Allt detta är en nyckel till att frigöra väldigt stora investeringar. När det gäller här och lade vi ju inte tillbaka energibesparingsprogrammet, som vi hade föreslagit och som just hade tagit bort. Vi bedömde inte att det fanns parlamentariskt stöd för den åtgärden. Jag kan i efterhand tycka att det var vågat av att ta bort energibesparingsprogrammet i flerfamiljshus inför den vinter vi hade och med de elpriser vi såg. Men att lägga fram förslag igen som just har röstat ned känns inte meningsfullt, och därför gjorde vi inte det. Däremot ökade vi takten ytterligare i omställningen med fordonsparken för att driva elektrifieringen. är nu det land som på nybilssidan säljer flest elbilar. Och det har med styrmedel att göra. Jag tror inte att svenska konsumenter och de som köper bil i är så fruktansvärt annorlunda än danska, holländska eller tyska konsumenter. Det har att göra med att vi har orkat med att inrätta styrmedel som gör att människor i större utsträckning än tidigare väljer att köpa elbil i . Det kommer inte utan ett politiskt pris, som våra partier ibland får betala för att vi har lyckats med det. Men så leder vi också i omställningstakten i EU på nybilsförsäljningen, vilket jag tror är bra. Vilka typer av stöd ska det då vara? Vi ber inte om ursäkt för att vi i den här situationen går fram med sänkningar på diesel- och bensinskatten. Vi tror att människor måste ha bil i . De behöver bilen. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN avdraget mer långsiktigt för att göra det färdmedelsneutralt, och vi höjer er- Men det är klart att den drivmedelskompensation som vi kombinerar detta med och har sagt att vi kan genomföra ger hushållen mer än en skattesänkning om man jämför tremånaderskostnaderna. Men den ger också friheten för dem som får pengarna att använda dem antingen till drivmedel eller till någonting Det går att utforma stöden på olika sätt som gör att människor kan göra egna val och klara sin vardag ändå. Men den frågan lär vi återkomma till. , : Jag kanske bara kort kan kommentera att vi, och , landar i olika slutsatser när det gäller överskottsmålet – apropå kommentar. Det är väl helt enkelt så att revision är ganska ortodoxt, och vi utgår ifrån bedömningsgrunden. dömningsgrunden i det här fallet var det finanspolitiska ramverket, som ger utrymme för bedömningen. Vi menar att regeringen hade på fötterna när man valde att göra som man gjorde, och det lägger vi helt enkelt bara mot det fi- nanspolitiska ramverket och blandar inte in några andra aspekter i frågan. Vice ordföranden: Jag vill å hela utskottets vägnar tacka först och främst Fi- samt tjänstemän, ordförande och ledamöter. mycket bra rapport! Det här är viktigt för oss att göra. Det är inte enkelt att Det ska det inte heller vara, men det är kanske svårare nu Och är rapporterna väldigt värdefulla för oss. , riksrevisor, för dina kommentarer! också finansminister för dina kommentarer. viktigt att ni var på plats. Vi har med oss mer och fler verktyg och tankar framåt i den tid som ligger framför oss. Härmed avslutar vi detta möte. Snabba scenförändringar och stor osäkerhet •Politiken har spelat en avgörande roll för att hantera pandemin; vaccineringar och ekonomiska åtgärder •Stark återhämtning i produktion, sysselsättning och drabbade branscher, men fortsatt hög arbetslöshet bland lågutbildade och utrikesfödda •Krig med upprustning. Störningar i handel och tillväxt; nedrevideringar •Hög inflation, risk för kraftiga räntehöjningar och finansiella problem •Goda offentliga finanser en trygghet BILAGA PRESENTATIONER VID UTFRÅGNINGEN •Sparandet 2022 lägre än överskottsmålet trots en ekonomi i balans –Gäller BP22, oppositionens förslag som blev riksdagsbeslut och VP22 •Regeringen anför stabiliseringspoliska skäl, men ekonomin är i balans •Hög arbetslöshet för utsatta grupper; kan inte lösas med allmänt högre efterfrågan •Dramatiska höjningar av utgiftstaken var motiverade 2020-2022, men viktigt att komma tillbaka •Utgiftstaket 2023 är oförändrat, men riskerar att överskridas •Budgeteringsmarginalen –7 mdkr 2023 i VP22; borde varit +23 mdkr (1,av takbegränsade utgifter) •Regeringen borde ha diskuterat omfattning och inriktning på utgiftsminskningar i VP22 •Förslag med varaktiga budgeteffekter bör lämnas i budgetpropositionerna •Akut ökade försvarsanslag är ett rimligt undantag, detsamma gäller knappast t.ex. garantitillägget •Respektera budgetprocessens riktlinjer – återhållsamhet med ändringsbudgetar, extra ändringsbudgetar och utskottsinitiativ •Riktlinjerna finns av ett skäl – en splittrad process riskerar att bli en svag process med brist på helhetssyn och prioriteringar PRESENTATIONER VID UTFRÅGNINGEN BILAGA Offentliga insatser för klimatomställningen •Klimatomställningen kommer att kräva offentliga insatser. Ett skäl att ändra ramverket. •Vilka är de offentliga åtagandena som behövs? Kräver analys av: –hur stor utsläppsminskning ska åta sig och på vilken tidshorisont –hur beslutade utsläppsmål ska nås och hur samhället bör anpassas till klimatförändringarna –om offentliga eller privata medel ska användas –om offentliga insatser ska finansieras med ökad skuldsättning, högre skatter eller lägre utgifter på annat Mellan 25-45 mdkr. Förtida översyn kräver starka argument •Många har argumenterat för ett nytt ramverk. Ordning finns, 2027 nästa tidpunkt. •Tröskeln för förtida förändring bör vara hög; nya starka argument krävs •Olika skäl har anförts; –lägre räntor talar för att låna mer –behoven av välfärd, polis och försvar borde ha företräde och –klimatomställningen kräver mer •Argumenten övertygar i huvudsak inte De stabiliseringspolitiska spelreglerna har fungerat •Ramverket står inte i vägen för en aktiv finanspolitik över konjunkturcykeln – pandemipolitiken det bästa exemplet •Billigare att låna med låga räntor. Men har finansiella tillgångar. Räntorna är inte heller så låga i förhållande till när ramverket lades fast •Inga tydliga tecken på att de offentliga investeringarna är låga eller att de ska ha hämmats av ramverket BILAGA PRESENTATIONER VID UTFRÅGNINGEN Varaktiga ambitionshöjningar bör inte lånefinansieras •Många områden anförs i debatten – polis, vård och omsorg, pensioner etc. Alla är varaktiga. •Finansiering bör ske via skattehöjningar eller omprioriteringar, inte av framtida generationer •Undantaget; omfattande, akuta insatser. Kan vara klokt att utjämna utgifterna något. •Försvaret ett möjligt exempel , men jämfört med andra satsningar inte påfallande stora belopp. –okänd, mer omfattande ökning kan motivera tillfällig avvikelse från överskottsmålet Klimatpolitiska åtgärder kan vara skäl för förtida översyn •Klimatåtgärder det bästa skälet. Temporära åtgärder – särskilt det kommande decenniet. Kan också bli för små om enbart nuvarande generation ska betala. •Klimatomställningen behandlades inte explicit när beslut om ramverket togs. •Rådets sammanställning tyder på mer begränsade belopp än väntat. Motiverar inte en förtida översyn. Men stor osäkerhet. •Fördjupad analys behövs. Skulle kunna ge motiv för en förtida översyn. •Avvikelser från ramverket inger oro – hur är det med respekten? •Sysselsättningen avgörande för offentliga finanser. flera åtgärder som påverkar äldre. Viktigt med realistiska bedömningar och regelbunden uppföljning. •Klimatomställningen kräver offentliga insatser, men sannolikt mindre än vad som antas i debatten. •Argument för en förtida översyn av ramverket inte starka. –Klimatpolitiska åtgärder kan vara ett skäl, men mer analys behövs. PRESENTATIONER VID UTFRÅGNINGEN BILAGA •Lars Heikensten, ordförande, , •Göran , kanslichef, , BILAGA PRESENTATIONER VID UTFRÅGNINGEN Finanspolitiska rådets årliga rapport •Initiala kommentarer till slutsatserna i Finanspolitiska rådets årliga rapport •Viktigt med en väl fungerande extern uppföljning av finanspolitiken •Regeringen välkomnar årets rapport från PRESENTATIONER VID UTFRÅGNINGEN BILAGA Det ekonomiska läget är svårbedömt •Svensk ekonomi klarade krisen väl •Den ekonomiska utvecklingen framåt är svårbedömd •Internationella organisationer (, , KOM) rekommenderar tillfälliga och riktade satsningar mot de mest sårbara hushållen Regeringens plan för finanspolitiken •Lindra konsekvenser för svenska hushåll och företag •Fortsatt hantering av pandemin Detta som arbetet fortsätter med regeringens tre långsiktiga prioriteringar: bryta segregationen, öka takten i klimatomställningen och stärka välfärden. Litet underskott jämfört med andra länder Procent av potentiell BNP, 2022 1,0 -0,2 -0,3 -1,0 -2,0 -1,9 -2,0 -2,1 -3,0 -2,5 -2,8 -2,9 -3,0 -3,2 -3,3 -4,0 -3,5 -3,8 -4,1 -5,0 -4,4 -4,7 -6,0 -5,1 -5,2 -5,3 -5,4 -5,9 -7,0 -8,0 -7,2 Källa: IMF, World Economic Outlook Database, 2021/22:RFR14 BILAGA PRESENTATIONER VID UTFRÅGNINGEN Procent av BNP, 2021Q4 •Initiala kommentarer till slutsatserna i Finanspolitiska rådets årliga rapport Kapitel 2: Det finanspolitiska ramverket : Avvikelsen från överskottsmålet i BP22 är avsevärd och regeringens argumentation om stabiliseringspolitiska motiv övertygar inte. •Kommentar: Det strukturella sparandet återställs 2023. Regeringen anser att det är viktigt att inte strama åt finanspolitiken för . PRESENTATIONER VID UTFRÅGNINGEN BILAGA Kapitel 2: Det finanspolitiska ramverket : Den ekonomiska politiken är inte förenlig med det finanspolitiska ramverkets riktlinjer om utgiftstak och budgeteringsmarginal. •Kommentar: Detta hanteras bäst ordnat och samlat inom den gängse budgetprocessen där olika förslag kan prioriteras mot varandra. Regeringen har därför påbörjat ett arbete för att kunna återkomma i BP23 med Kapitel 2: Det finanspolitiska ramverket : När coronakrisen nu är över och konjunkturen har normaliserats är det viktigt att både finanspolitiken och budgetprocessen återgår till normalitet. •Kommentar: Våra starka statsfinanser ger en stark position att hantera kriser och strukturella utmaningar. Utan en ordnad budgetprocess riskerar vi långsiktigt att tappa kontrollen över statens finanser. Kapitel 3: Arbetsmarknad och offentliga finanser på : De förändringar som beslutats och föreslagits inom sjukförsäkringen utgör en risk för de offentliga finanserna. •Kommentar: En hög sysselsättning är central för att kunna finansiera välfärden. Det förutsätter att medborgarna ska känna trygghet om de drabbas av sjukdom. Det handlar om att skapa legitimitet för välfärden. BILAGA PRESENTATIONER VID UTFRÅGNINGEN Kapitel 4: Klimatpolitiska åtgärder – behovet av offentlig finansiering : Rådet menar dels att klimatomställningen förefaller komma att kräva mycket stora – framför allt privat finansierade – klimatrelaterade åtgärder, dels att det finns ett antal centrala kunskapsluckor när det gäller i vilken utsträckning offentlig finansiering behövs. •Kommentar: Klimatomställningen är en av regeringens främsta prioriteringar och där är näringslivets gröna Kapitel 5: Bör ramverket ses över? : De starkaste skälen för en omprövning av ramverket och en ändring av nivån på överskottsmålet härrör från klimatområdet. •Kommentar: Att det finanspolitiska ramverket respekteras är en förutsättning för starka statsfinanser. Det är grundläggande för att möta de utmaningar vi står Finanspolitiska rådets årliga rapport Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Öppen utfrågning om för Offentlig utfrågning om rapporten – Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Digital offentlig utfrågning om sjukdomen ME/CFS och infektions- Nyheter i sociala medier – en forskningsöversikt av användning och effekter ur ett medborgarperspektiv Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den offentliga utfrågning om precisionsmedicin Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Sårbarheter och mot- ståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och Utvärdering av penningpolitik 2015–2020 Evaluation of the Riksbank’s Monetary Policy 2015–2020 Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av nyanländas etablering –arbetsmarknadsstatus med särskilt fokus på kvinnorna Uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ Uppföljning av delar av den svenska friluftslivspolitiken Innovationskritiska metaller och – en forskningsöversikt Hälso- och sjukvård för barn och unga i samhällets vård Öppen utfrågning om AP-fondernas placeringar av buffertkapitalet i deltagande i fem internationella militära insatser – en upp- följning av konsekvenserna för den nationella försvarsförmågan