rfr · H90WRFR4 · 2022-03-31 00:00:00 — Senast riksbankslagen reformerades var , bortsett från förändringen mot ökat oberoende som beslutades om . har förutsättningarna för penningpolitiken förändrats, särskilt i spåren efter finanskrisen. tillsatte regeringen, på uppmaning av finansutskottet, en parlamentarisk utredning med uppgift att göra en översyn av riksbankslagen och det penningpolitiska ramverket (Dir 2016:114). Utredningen, som arbetade under namnet , lämnade sitt slutbetänkande till (SOU 2019:46). I betänkandet ger kommittén förslag inom områdena mandat inom penningpolitiken, mandat inom finansiell stabilitet, internationella verksamhet, institutionella och finansiella oberoende och valutareserven, organisation, ansvar för kontanthantering och krisberedskap, samt förutsättningarna för den demokratiska granskningen av verksamhet. Den nya lagen bör enligt kommitténs förslag träda i kraft . tidigare utvärderingar av penningpolitiken Sedan fick sin självständiga ställning har finansutskottet gjort en egen årlig utvärdering av den förda penningpolitiken. har finansutskottet också initierat tre externa och oberoende utvärderingar av och penningpolitiken, med ca fem års mellanrum. Den första genomfördes av professorerna . Den utvärderingen avsåg perioden –2005 och analyserade bl.a. penningpolitiken och utformningen av inflationsmålet (2006/07:RFR1). Den andra utvärderingen gjordes av professorerna för perioden –2010 och analyserade bl.a. agerande under finanskrisen och ansvaret för finansiell stabilitet (2010/11:RFR5). Den senaste utvärderingen genomfördes av professorerna och utvärderade penningpolitik efter den akuta finanskrisen –2015 (2015/16:RFR6). Ny utvärdering av penningpolitiken för perioden –2020 Den nya utvärderingen ska granska den svenska penningpolitiken –2020. DIREKTIV TILL UTVÄRDERING AV PENNINGPOLITIK 2015–2020 BILAGA 1 En extrem penningpolitisk period Perioden –2020 kännetecknas av efterdyningarna av finanskrisen med en låg internationell efterfrågan, ett mycket lågt globalt inflationstryck och en relativt stram finanspolitik till följd av bl.a. skuld- och bankkriserna i . För att stimulera den ekonomiska aktiviteten och få upp inflationen har centralbankerna runt om i världen sänkt sina styrräntor ned mot noll, och i vissa länder, däribland och euroområdet, har styrräntorna t.o.m. sänkts under noll och varit negativa . I takt med att styrräntorna nått det s.k. räntegolvet har centralbankerna vidtagit andra s.k. okonventionella åtgärder för att göra penningpolitiken ännu mer expansiv, framför allt genom köp av olika former av tillgångar. Detta har bl.a. fått till effekt att centralbankernas balansräkningar vuxit snabbt och att bankerna är innehavare av en växande del av tillgångsmassan i världen. För att få upp den låga inflationen mot målet och motverka en förstärkning av kronan sänkte reporäntan till –0,, den första negativa reporäntan i svensk ekonomisk historia, som därefter successivt sänktes till –0,. En försiktig höjning av reporäntan upp mot nollnivån påbörjades och höjdes reporäntan till noll. beslutade också om ett program för köp av svenska nominella och reala statsobligationer för att ytterligare öka likviditeten i den svenska ekonomin. Fram köpte statsobligationer för ca , vilket motsvarar av den utestående stocken av svenska statsobligationer, och ytterligare köp är beslutade fram till slutet av 2020. balansräkning nästan fördubblades . till början av 2019 hade också en ökad beredskap för att genomföra valutainterventioner i syfte att motverka en eventuell förstärkning av den svenska kronkursen. Utvärderingen bör bedrivas efter följande riktlinjer: Penningpolitikens utformning och effekt •Utvärderingen ska analysera om penningpolitiken har varit väl avvägd för att nå inflationsmålet och uppdragen att stödja den allmänna ekonomiska politiken och främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. •Utvärderingen ska analysera vilka effekter de okonventionella åtgärderna, dvs. den negativa reporäntan, köpen av statsobligationer och den annonserade ökade beredskapen för valutainterventioner, har fått på den realekonomiska och den finansiella utvecklingen i . BILAGA 1 DIREKTIV TILL UTVÄRDERING AV PENNINGPOLITIK 2015–2020 • Utvärderingen ska diskutera och analysera fördelar och nackdelar med olika okonventionella åtgärder i förhållande till mer konventionella pen- Utvärderingen ska i detta sammanhang analysera risker och möjligheter med att bygga upp en omfattande balansräkning i • Många av penningpolitiska åtgärder har mo- tiverats av andra centralbankers agerande. och diskutera den svenska penningpolitikens frihetsgrader gentemot andra • Utvärderingen ska analysera vilka fördelningseffekter utformningen av • Utvärderingen ska granska och analysera externa kommuni- kation över den penningpolitiska utveckling och de åtgär- der som vidtagit. •Utvärderaren/utvärderarna är fria att även analysera andra frågeställningar, vid sidan av de punkter som räknas upp ovan, om den eller de finner att de är väsentliga för utvecklingen . •Utvärderarna ska ge förslag till eventuella förändringar eller förbättringar inom de områden som utvärderas. •Utvärderingen ska redovisas i form av en skriftlig rapport. •Eftersom utvärderingen ska ges allmän spridning ska utvärderingen skrivas på ett begripligt och strukturerat sätt. •Utvärderingen bör påbörjas eller början av 2021. •Den färdiga utvärderingen ska överlämnas till finansutskottet senast . Utvärderingen ska därefter publiceras i rapportform för allmän spridning, i en version på svenska och en på engelska. Personer som intervjuats av utvärderarna , riksbankschef och , biträdande chef för stabsavdelningen vid () , vice riksbankschef () , professor vid nationalekonomiska institutionen, och vice riksbankschef 2009–2014 () , ledamot av Gemensamma tillsynsmekanismens tillsynsnämnd (ECB) och förste vice riksbankschef 2012–2019 () Per , vice riksbankschef () , vice riksbankschef () , vice riksbankschef () , gästprofessor vid i och vice riksbankschef 2017–2013 () och , seniora rådgivare till generaldirektören, () , chefsanalytiker () , förste vice riksbankschef () , kanslichef och chef för () , chef för forskningsenheten, och , chef för modellenheten vid () , chefekonom vid Teknikföretagen () , chef för stabsavdelningen vid () , chef för avdelningen för penningpolitik vid () , chefekonom, och , kanslichef inom industrin och chefekonom () , chef för avdelningen för finansiell stabilitet vid () Xin , senior ekonom vid () , chef för avdelningen för marknader vid () , generaldirektör för () , statssekreterare, , och , chef för internationella och ekonomiska avdelningen, () och , LO () BILAGA 2 PERSONER SOM INTERVJUATS AV UTVÄRDERARNA , ekonom () , chefekonom, och , () , ordförande för finansutskottet () , chef för stabsavdelningen, , biträdande chef, , chefsjurist, och , senior rådgivare vid () , , Per och , vice riksbankschefer () , professor i nationalekonomi vid () , chef för avdelningen för penningpolitik, , biträdande chef, , chef för modellenheten, , chef för forskningsenheten, och , chef för enheten för makrofinansiell analys vid () , riksbankschef, och , förste vice riksbankschef () , senior rådgivare vid () Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Öppen utfrågning om för Offentlig utfrågning om rapporten – Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Digital offentlig utfrågning om sjukdomen ME/CFS och infektions- Nyheter i sociala medier – en forskningsöversikt av användning och effekter ur ett medborgarperspektiv Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den offentliga utfrågning om precisionsmedicin Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Sårbarheter och mot- ståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och