rfr · H90WRFR10 · 2022-05-04 00:00:00 — De övergripande målsättningarna för den gröna omställningen, dvs att omvandla samhället till ett klimatneutralt samhälle med nettonollutsläpp, anges i internationella överenskommelser (t.ex. 2015 och EUs gröna giv), de nationella miljökvalitetsmålen samt i det klimatpolitiska ramverket. Det klimatpolitiska ramverket (prop. 2016/17:146) som trädde ikraft består av klimatmålen, klimatlagen (2017:720) och . Klimatmålen innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Regeringen överlämnade en klimathandlingsplan till (prop. 2019/20:65) av vilken det framgår att EU i mycket hög grad är importberoende i försörjningen av kritiska metaller som behövs för bl.a. elektrifieringen och fossilfri energiförsörjning. Vidare anges i propositionen att är en viktig aktör för att säkra tillgången till hållbart producerade råvaror till EUs industrier. I klimathandlingsplanen redovisas att SGU haft regeringens uppdrag att kartlägga förekomsten av innovationskritiska metaller från såväl berggrund som gruvavfall och om det finns en potential att utvinna dessa metaller i . Enligt klimathandlingsplanen kommer målsättningen om nettonollutsläpp att kräva betydande teknikskiften, t.ex. elektrifiering av transportsystemet. , som har uppdraget att utvärdera regeringens politik utifrån målsättningarna, finner att utsläppsminskningarna har bromsat in och att det krävs mer för att målen ska nås.7 2.3Användning och behov av innovationskritiska metaller och Stort och ökande behov av metaller och Användningen av metaller och hänger nära samman med den ekonomiska utvecklingen. När länder utvecklas går de ofta igenom en fas av kraftigt ökat metallbehov för byggnader, infrastruktur, elektrisk utrustning, transporter m.m.Efter hand som utvecklingen går vidare mattas ökningstakten av. Många delar av världen har gått igenom denna utvecklingsfas (bl.a. länderna i och utveckling, ), som det finns ett uppdämt behov i andra delar av världen, t.ex. i olika utvecklingsländer. Den enskilt viktigaste faktorn framöver för det stora och ökande behovet av metaller är klimatomställningen.8 Den innebär ett ökat metallbehov då de nya teknologierna ofta kräver delvis andra metaller än de gamla fossila teknologierna för att producera samma slutresultat. Det handlar bl.a. om skiftet till elfordon med batterier, utbyggnaden av förnybar el (solceller och vindkraft) samt elnätsutbyggnaden som behövs för att elektrifiera samhället och fasa ut fossila bränslen. 7SOU 2020:71 s. 47 f. 8Se bl.a. IEA (2021) The Role of Critical in Clean Energy Transitions. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH I figur 2 visas en rad betydelsefulla teknologier för den gröna omställningen och vilka metaller och som är väsentliga för den. Det framgår bl.a. att sällsynta jordartsmetaller (REE) är synnerligen viktiga för bl.a. vindkraft och elektriska motorer. Figur 2 Flöden av innovationskritiska metaller och och olika användningsområden9 Stor och ökande efterfrågan på innovationskritiska metaller Det har tagits fram flera prognoser internationellt som visar på ett ökat behov av innovationskritiska metaller och . En sammanställning av prognoser och rapporter publicerades vilken gav en samlad bild över behov av metaller och respektive 2050.10 Underlaget är hämtat bl.a. från de senaste rapporterna från IEA, kommissionen, , , Tillväxtanalys och SGU. Det finns flera osäkerhetsfaktorer t.ex. olika scenarier för teknisk och ekonomisk utveckling och återvinningens betydelse. I figur 3 finns en redovisning kring historisk tillväxt och framtidsutsikter utifrån genomsnitt av existerande prognoser respektive 2050. Överlag finns det en ökad efterfrågan på samtliga metaller , och störst tillväxt i efterfrågan bedöms finnas för ett antal innovationskritiska metaller och , nämligen litium, sällsynta jordartsmetaller, grafit, indium och kobolt där efterfrågan för några av dem förväntas växa med . 9Critical Raw Materials for in the EU, 2020, s. 10. 10Klimatambitioner och metallbehov – möjligheter för och svensk gruvnäring, Svemin, 2021. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH Figur 3 Förväntad global tillväxt av efterfrågan för utvalda metaller och Behovet av basmetallerna järn, aluminium, koppar, zink och bly bedöms växa med 25–, och koppar ökar mest. Ett exempel på kommande behov är att en elbil innehåller upp till fyra gånger så mycket koppar som en konventionell bil. Teknisk utveckling och möjlighet att i viss mån substituera metaller beroende på prisutveckling gör att metallbehovet kan förändras. Ett exempel på detta är kobolt där flera batteritillverkare utvecklar alternativa metaller.12 Ett bilbatteri till en vanlig medelstor modell kan innehålla ca litium, nickel, mangan och kobolt.13 Hastighet och omfattning av klimatomställning styr efterfrågan Ambitionsnivån i klimatomställningen kommer att påverka efterfrågan av innovationskritiska metaller och . EU har, jämfört med andra delar av världen, satt ambitiösa mål för klimatomställningen. EU ska nå klimatneutralitet till 2050 och sänka utsläppen till 2030. Detta gör att EU:s behov av metaller för klimatomställningen kommer att vara relativt sett högre än omvärldens.14 11Svemin-rapport , s. 9. 13Electric cars and : how will the world produce enough? Nature 596, s. 336–339, 2021. 14Svemin-rapport , s.16. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH 2.4Förekomst av innovationskritiska metaller och Berggrunden innehåller varierande, men oftast låga halter av alla innovationskritiska metaller och . Försörjningen av dessa är dock koncentrerade till vissa länder. Av figur 4 framgår de största leverantörsländerna av innovationskritiska råmaterial till EU. står för en stor andel av världens produktion av innovationskritiska metaller och . Andra länder som har en stor andel av vissa innovationskritiska metaller och är , De- mokratiska republiken , , och . Figur 4 De största leverantörsländerna av innovationskritiska råmaterial till EU15 har geologisk potential för ett flertal innovationskritiska metaller och och övriga nordiska länder har geologisk potential för utvinning av ett flertal innovationskritiska metaller och , och det finns flera malmberäknade fyndigheter där dessa ingår. redovisades en sammanställd rapport över brytning, känd och uppskattad förekomst samt bedömningar av potential för innovationskritiska metaller och i de nordiska länderna.16 Överlag bedömdes potentialen för innovationskritiska metaller och som relativt stor, men med betydande variationer, vad gäller geologiska förutsättningar och kunskapsläge. Rapportförfattarna bedömde att en inte obetydlig del av behovet av innovationskritiska metaller och kan täckas via ny brytning av förekomsterna i de nordiska länderna (se figur 5). 15EU–kommissionen, Resiliens för råvaror av avgörande betydelse – Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet, COM(2020) 474 final. 16Nordic Innovation Report, 2021, s. 17. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH Figur 5 Kritiska råmaterial i Norden17 SGU har bedömt att har geologisk potential för ett flertal innovationskritiska råmaterial och har visat flera malmberäknade fyndigheter där dessa råmaterial ingår. Fyndigheter har identifierats av sällsynta jordartsmetaller, grafit, kobolt, litium, nickel, platinagruppens metaller, titan och vanadin. 17Fördelningen av kända mineraliseringar samt områden med förhöjd potential för kritiska råmaterial i . Från Eilu m. fl. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH Tillväxtanalys18 har analyserat hela värdekedjan från utvinning av primära råmaterial till nya miljö- och teknikinnovationer och funnit att litium, sällsynta jordartsmetaller, grafit, och kobolt har förutsättningar för framväxt av hela produktionskedjor i . Förekomsterna har dock inte inneburit att de utvinns i , men det finns flera projekt på gång.19 I kapitel 3 redovisas mer i detalj förekomst av ett urval av innovationskritiska metaller och som studerats i denna översikt samt exempel på forsknings- och utvecklingsprojekt i . Olika faktorer som påverkar utvinningspotentialen Det finns flera faktorer att beakta som påverkar utvinningspotentialen: geologiska, ekonomiska och legala/institutionella.20 Tillgången till en given metall eller ett kan inte baseras uteslutande på genomsnittligt innehåll i jordskorpan, utan den eller det måste finnas i mängder och halter som är ekonomiskt utvinningsbara. Förmågan för ett grundämne att koncentrera sig i malmkroppar är därmed en fundamental egenskap som möjliggör utvinning. Geologiskt förekommer många kritiska metaller oftast i låga halter i tillsammans med basmetaller som t.ex. koppar och zink.21 Många kritiska metaller bildar sällan egna brytvärda som motiverar gruvbrytning utan förekommer vanligtvis i mycket låga halter i som bryts för andra metaller. Om de utvinns sker detta som biprodukt i senare steg i metallernas produktionskedja: i smältverk eller vid metallraffinering. I dessa fall är huvudmetallen (t.ex. koppar) den ekonomiska drivkraften för brytning och utvinning. Ofta kräver utvinningen sofistikerade metallurgiska processer som i sin tur kräver stora investeringar i utvinningskedjan. Eftersom kritiska metaller ofta är biprodukter ger det en komplex dynamik mellan utbud och efterfrågan. Utbudet blir prisoelastiskt, dvs. att om efterfrågan och priset stiger så kommer inte produktionen via marknadskrafter att öka automatiskt. En ökad volym beror i stället på efterfrågan och produktion av huvudmetallen. Ytterligare en aspekt är att mineralprospektering sker i ett antal steg som kan ta och där det krävs ett antal olika tillstånd samt betydande investeringar i bl.a. borrningar och annat undersökningsarbete. Eventuell utvinning av biprodukten är således inte enbart beroende av gruvproduktionen av huvudmetallen utan är avhängig att utvinningen är ekonomiskt lön- 18Tillväxtanalys Rapport 2017:03. 20SGU 2018:05 s. 13 f. 21Det gäller särskilt gallium, germanium, indium och kobolt som förekommer med koppar och zink. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH sam och att det finns teknologi på plats för att ta till vara biprodukten under något steg i metallproduktionen.22 Flera studier23 har pekat på att tillståndsprocesserna i är tidskrävande och innebär en utmaning för utvinning. En annan institutionell risk är bristen på acceptans hos allmänheten för ny gruvbrytning då olika intressen som mil- jöaspekter och alternativ markanvändning ofta kolliderar. de gruvregioner i världen där den sociala acceptansen är som lägst. torer innebär en osäkerhet för företag att besluta om investeringar i ny utvin- ning av de innovationskritiska metallerna. Här kan påpekas att regeringen har lämnat direktiv24 åt en utredare att se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och från primära och sekundära källor. Av direktiven framgår vidare att en förutsättningslös analys ska göras av frågan om att utvinning ofta kan inne- bära betydande lokal påverkan på miljön och kan konkurrera med motstående markanvändningsintressen i berörda områden. Utredningen ska vara klar sen- 2.5 Återvinning av innovationskritiska metaller Innovationskritiska metaller kan även utvinnas ur sekundäravfall, huvudsakligen olika former av gruvavfall, samt via återvinning från produktion och i produkter som slutanvänts. Återvinning av metall har goda förutsättningar … Metaller har goda förutsättningar för ett kretslopp eftersom de till skillnad från många andra material inte tappar i kvalitet när de används, mals ned, smälts eller löses upp. Eftersom metaller är grundämnen kan de hypotetiskt återanvändas gång på gång och ändå återfå sina ursprungliga egenskaper. Det finns därmed potential för återbruk och återvinning av metaller. Återvunna material kan dessutom utgöra viktiga bidrag för att minska både miljöpåverkan och importberoendet inom EU samt öka konkurrenskraften. Det är vanskligt att ge en enhetlig övergripande bild av metallflöden i samhället, i synnerhet vad gäller återvinning. Flödena av metaller är komplexa och svåröverskådliga, inte minst genom att export och import i stor omfattning sker av både råvaror, produkter och avfall för återvinning. Den svenska metallproduktionen domineras helt av järn och stål samt koppar och ytterligare några s.k. basmetaller. Dessutom utvinns guld och silver, framför allt som biprodukter till kopparmalm och i samband med återvinning. Metaller som järn och 22 SGU 2018:05 s. 19. 23 T.ex. Tillväxtanalys rapport 2018:02, s. 35 f. 24 Dir. 2021:16. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH koppar återvinns redan i stora mängder ; t.ex. baseras av stålproduktion på skrot eller återvunnet stål och återvinningen av koppar motsvarar av kopparanvändningen i Sverige.25 Flera utredningar har analyserat förutsättningarna för återvinning av metaller att möta efterfrågan för att främja en cirkulär målsättning. Återvinning har stor betydelse, men bedöms inte kunna täcka efterfrågan. I en av de senaste översikterna med framtidsscenarier framgår att även om återvinningsgraden maximeras kommer efterfrågan av primärmetaller till 2050 bara att minska med ca 15–26 procent.26 Möjligheten att återvinna ett material varierar väsentligt och beror på många faktorer. Tekniska förutsättningar påverkar, såsom tillgänglig återvinningsteknik, priser på återvunnet material och insamlings- och behandlingskostnader. Dessa förutsättningar påverkas av produktdesign, såsom materialkombinationer, separeringsmöjligheter och materialkoncentrationer i varje enskild produkt liksom de totala volymerna och koncentrationerna i de avfallsströmmar som den uttjänta produkten samlas in i. Återvinningssystemen och den organisation och policy som stöder dem är i många fall utformade utifrån ett produktperspektiv och inte ett materialperspektiv (t.ex. producentansvaret för förpackningar, elektronik och fordon). Det har betydelse om materialet genereras som produktions- eller konsumtionsavfall. Produktionsavfall är generellt sett mer fördelaktigt att återvinna eftersom man har bättre kontroll över innehåll och kvalitet och inte heller har blandat det med annat avfall. I många fall kan produktionsavfall skickas direkt tillbaka till materialtillverkning i ett slutet kretslopp. Sammantaget gör dessa faktorer att möjligheten att återvinna skiljer sig åt såväl mellan materialen som mellan olika produkter som innehåller ett och samma material.27 ... men återvinningen av innovationskritiska metaller är begränsad Trots förutsättningar att återvinna metaller oändligt är omfattningen begränsad. Andelen innovationskritiska metaller och som återvinns från konsumentprodukter är generellt mycket låg, ofta bara några procent. Bristande lönsamhet är det främsta skälet. Det är huvudsakligen dyra metaller som enkelt kan demonteras som återvinns.28 Innovationskritiska metaller och finns ofta i låga koncentrationer i komplexa produkter, och återvinningstekniken är inte fullt färdigutvecklad. Förekomsten i produkter tenderar att utvecklas mot att mindre och mindre av dyrbara metaller finns i varje produkt. Detta innebär att återvinningen blir än mer komplicerad. Det innebär att ju mindre mängd metaller varje produkt innehåller, desto mindre återvinns totalt sett och desto mer hamnar i diverse 25Metaller – en ändlig resurs med oändlig potential, , 2021. 26Svemin-rapport , s. 19. 27Tillväxtanalys rapport 2018:02, s. 31. 28Marknadsbarriärer för återvinning av metaller, Tillväxtanalys, 2021. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH avfallsströmmar som saknar metallåtervinning som en del i processen. helt enkelt för dyrt och komplicerat att återvinna de små mängderna i varje produkt från dessa komplexa men ganska stora materialflöden.29 Sekundäravfall – störst potential för sällsynta jordartsmetaller Med moderna metoder och högre marknadspriser kan det vara möjligt att ur gruvavfall utvinna och metaller som inte var möjliga att utvinna med äldre teknik. I gråberg och anrikningssand kan det finnas material som inte var ekonomiskt intressanta när malmen bröts men som efterfrågas . Utvinning ur gruvavfall kan dessutom ge en miljövinst genom återanvändning och bortskaffande av potentiellt miljöfarligt avfall. SGU har gjort olika analyser av gruvavfall samt vilka metaller som kan utvinnas ur det. SGU har funnit30 att det finns en hel del intressanta analysresultat av metallinnehåll i gruvavfall, men osäkerheten är stor om vilka mängder det finns totalt och om utvinning är ekonomiskt lönsamt. En iakttagelse är att för utvinning ur gruvavfall bedöms det finnas potential för sällsynta jordartsmetaller och fosfor.31 SGU samarbetar med i ett regeringsuppdrag32 för att öka möjligheterna till hållbar utvinning av och metaller från sekundära resurser. I uppdraget ligger att, om möjligt kvantitativt, utvärdera olika gruvavfallsdeponiers potential som sekundära mineralresurser. Målsättningen är att i samband med slutrapporteringen av regeringsuppdraget presentera såväl kvalitativa som kvantitativa bedömningar av objektens potential som sekundära mineralresurser. finns det inte någon kommersiell sekundärutvinning av innovationskritiska metaller och , men det pågår forskningsprojekt och planeras för kommande projekt.33 SGU anger i en delrapportering av uppdraget att ett svenskt genomförande av UNFC-klassificeringen34 har potential att leda till mer exakta prognoser för exploatering och statlig resurshantering, men också till bättre möjligheter till en mer transparent resurshantering. Aggregerade data kommer att kunna belysa framtida utvecklingsfrågor om exploatering av gruvavfall samt att kunna bemöta eventuella praktiska hinder och hinder i lagstiftningen.35 I kapitel 4 redovisas utmaningar och möjligheter att påverka återvinningen av innovationskritiska metaller och . 29Ekberg, Retegan, s. 98, bil. 30Critical Raw Materials in ores, waste rock and tailings in Bergslagen, SGU 2020:38. 31Detta redovisas ytterligare i kapitel 3.3.3 Sällsynta jordartsmetaller. 32Uppdrag att öka möjligheterna till hållbar utvinning och återvinning av och metall från sekundära resurser, N2021/01038. 33Några av dessa redovisas i kapitel 3. 34FN:s klassificering av naturresurser, läs mer på evenemang/fns-klassificering-av-naturresurser-unfc/. 35SGU RR 2021:03 s. 15. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH 2.6Globala värdekedjor koncentrerade till ett fåtal länder Värdekedjan för metaller börjar med att utvinns från gruvor. Dessa behöver därefter förädlas i olika processer, bl.a. anrikning, metallutvinning och för vissa tillämpningar, tillsatser av legeringsämnen. Här används såväl primära råvaror som återvunna metaller (sekundära). Processtekniken är specialiserad och för vissa metaller skiljer sig processtekniken åt. De förädlade metallerna och mineralen kan sedan användas i tillverkning av komponenter, produkter och konstruktioner. Flödena av metaller är ofta komplexa och svåröverskådliga, inte minst genom att export och import sker av både råvaror, produkter och avfall för återvinning i stor omfattning.36 har en stor dominans i värdekedjan Av figur 6 framgår hur värdekedjorna för ett antal innovationskritiska och andra metaller huvudsakligen fördelar sig mellan olika länder. En jämförelse görs även med värdekedjor för fossila bränslen. och länder i dominerar värdekedjan för fossila bränslen och dominerar stort värdekedjan för flera innovationskritiska metaller och . Om värdekedjorna istället redovisas för olika teknologier (figur 7) som är viktiga för den s.k. gröna omställningen framgår även här att har en dominerande ställning. Figur 6 Tillverkningen av flera energimineral är mer koncentrerad geografiskt än vad som gäller för olja och naturgas37 36Marknadsbarriärer för återvinning av metaller, s. 18 f, Tillväxtanalys, 2021. 37The Role of Critical in Clean Energy Transitions, IEA, 2020, s. 13. 2 INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH Figur 7 Huvudsakliga leverantörer av råmaterial, processat material, komponenter och tillverkning för åtta teknologier38 38Critical Raw Materials for in the EU, 2020, s. 82. 3Kunskapsläget i om innovationskritiska metaller och Sammanfattning: SGU tillgängliggör viktig geologisk information. En- ligt en av forskarrapporterna har SGU inte tillräckliga resurser för att möta ökande behov av högkvalitativ, grundläggande geologisk information som behövs. Vid våra lärosäten finns huvudsakligen endast en resursstark forskningsmiljö inom området innovationskritiska metaller och . Det är mest på EU-nivå som forskning om återvinning bedrivs och i finns bara begränsad forskning, t.ex. en forskningsmiljö kring industriell materialåtervinning. I kapitlet sammanfattas forskarrapportens bedömning av potentialen för svensk utvinning – och möjlig återvinning – av ett urval metaller och . Två av dem (vanadin och grafit) bedöms ha en betydande potential utifrån nuvarande kunskap, och för sällsynta jordartsmetaller finns det sannolikt en betydande potential. Följande kapitel bygger huvudsakligen på de forskarrapporter som tagits fram inom ramen för forskningsöversikten. I de första avsnitten redovisas kunskapsläget översiktligt utifrån SGU:s verksamhet, följt av forskning vid universitet och högskolor, i och internationellt. Därefter redovisas mer i detalj kunskapsläget kring enskilda metaller och som studerats i forskarrapporterna och avslutningsvis summeras i tabellform en bedömning av potentialen för utvinning utifrån det urval som redovisats. 3.1 SGU tillhandahåller geologisk information SGU har enligt sin instruktion39 till uppgift att tillhandahålla geologisk information för samhällets behov . Myndigheten ska i detta syfte bedriva en behovsstyrd insamling av grundläggande geologisk information och förvalta och utveckla denna information i syfte att göra den tillgänglig och lätt att använda. Myndighetens underlag ska kunna användas som bas för forskning och identifikation av forskningsbehov. SGU har inga heltidsforskartjänster men adjungerade professorer på deltid. I sitt uppdrag ska SGU främja och stödja riktad grundforskning och tillämpad forskning inom det geovetenskapliga området samt medverka i internationellt samarbete och internationella utvecklingsprojekt. SGU fördelar även bidrag till riktad grundforskning och tillämpad forskning inom geovetenskap om ca årligen.40 SGU gör uppdateringar länsvis över alla typer av mineralförekomster, och har tolv län inventerats. Det finns en heltäckande databas 40Wanhainen och , 2021, s. 81, bil. 3 KUNSKAPSLÄGET I OM INNOVATIONSKRITISKA METALLER OCH (Fennoscandian Ore Deposit Database, FODD) för hela landet för de mer be- tydande mineralförekomsterna vilken även omfattar , och de nordvästligaste delarna av . SGU ger också ut publikationen Mine- ralmarknaden där olika metaller behandlas utförligare. gjort riktade insatser med inventering av kritiska metaller i . antal prospekteringsrapporter från arbeten utförda av SGU, (), () och finns dessutom tillgängliga i digital form vid SGU.41 , när minerallagstiftningen ändrades, bedrevs prospekte- ringen huvudsakligen av svenska staten.42 Därefter har prospekteringen bedri- vits framför allt av privata företag. Bland privata företag har do- har även mindre utländska prospekteringsbolag varit vik- tiga aktörer (s.k. juniorföretag). Det är bolag som ofta har sin hemvist i eller och som saknar större eget kapital och därmed är beroende av De har oftare satsat på projekt med förhoppningsvis snabbare resultat, vilket mestadels handlar om att försöka utveckla redan tidi- gare kända objekt samt metaller som visar på en starkt ökande pristrend. svenska gruvbolagens prospektering har syftat främst till att förse befintliga anrikningsverk med råmalm och därför oftast skett i närområdet kring deras anläggningar och med fokus på de metaller som utgör deras huvudprodukter.43 I en av forskarrapporterna framkommer att det för att stärka forskningen inom området finns behov av att ge SGU förutsättningar att kunna förse uni- versitet och högskolor med högkvalitativ grundläggande geologisk information. Denna information är även väsentlig för prospekteringsföretag och det är hu-