urf · H9A5URF2 · 2022-05-18 00:00:00 — ombudsmän samt ställföreträdande ombudsmän ska till skriftligen anmäla anställning, uppdrag eller verksamhet som kan antas påverka utförandet av uppdraget som ombudsman. Bestämmelsen är ny och innebär att en justitieombudsman eller en ställföre- trädande ombudsman ska göra en skriftlig anmälan till om en anställning, ett uppdrag eller en verksamhet som kan antas påverka hur han eller hon utför sitt uppdrag som ombudsman. Den skriftliga anmälan ska göras på ombudsmannens eget initiativ. Bestämmelsen möjliggör en kontroll av ombudsmännens bisysslor och kompletterar därmed den nya författnings- regleringen i 13 kap. 2 § tredje stycket RO om förbud mot förtroendeskadliga bisysslor för justitieombudsmännen och de ställföreträdande ombudsmännen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.12.2. 3 § ombudsmän samt ställföreträdande ombudsmän väljs var för sig. Vid val med slutna sedlar tillämpas samma förfarande som vid val av talman enligt 3 kap. 4 § tredje stycket. Valet av en ny ombudsman gäller från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att ett nytt val har genomförts under sjätte året därefter och den som då valts har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . Valet av en ombudsman som väljs om gäller från det valet eller den senare tidpunkt som bestämmer till dess att ett nytt val har genomförts under tredje året därefter och den som då valts har tillträtt uppdraget. Valet ska aldrig gälla längre än till utgången av . Vid val av en ombudsman till chefsjustitieombudsman gäller andra stycket. Valet av en ställföreträdande ombudsman gäller för av från valet eller den senare tidpunkt som bestämmer. Paragrafen reglerar val av justitieombudsmän och ställföreträdande ombuds- män. Första stycket och femte stycket är oförändrade. Ändringen i andra stycket innebär att mandatperioden vid val av en ny justitieombudsman ändras från nuvarande till . Förlängningen av mandatperioden bidrar till att tillförsäkra justitieombudsmännen en ökad självständighet och trygghet samt främjar deras möjligheter att mer långsiktigt verka i sitt ämbete. Enligt övergångsbestämmelserna ska den sexåriga mandat- perioden tillämpas vid val av justitieombudsmän som genomförs efter ikraft- trädandet av lagförslaget. Ändringen påverkar därför inte mandatperioden för de nuvarande justitieombudsmännen. Såväl justitieombudsmän som ställföreträdande ombudsmän kan omväljas till sina uppdrag. Det finns inte någon begränsning av hur de kan omväljas till sina uppdrag. Genom det nya tredje stycket införs en författningsreglering av mandat- periodens längd vid omval av justitieombudsmännen. Den nya regleringen innebär att mandatperioden vid omval av en justitieombudsman bestäms till . Regleringen, som alltså enbart avser omval av justitieombudsmän och inte omval av ställföreträdande ombudsmän, innebär inte någon begränsning i övrigt av möjligheten till omval. På motsvarande sätt som föreslås gälla i fråga om ändringen av mandatperiod vid val av en ny ombudsman ska även denna bestämmelse tillämpas på omval av en justitieombudsman som genomförs efter ikraftträdandet av lagförslaget. Genom det nya fjärde stycket införs en författningsreglering som innebär att när väljer en justitieombudsman till chefsJO ska en ny mandat- period börja löpa. Detta gäller oavsett hur justitieombuds- mannen innehaft sitt uppdrag och även om han eller hon tidigare varit föremål för omval. En justitieombudsman som har valts till chefsJO ska också kunna omväljas i taget (jfr tredje stycket). Övervägandena finns i avsnitt 5.2.12.4. 4 § får på begäran av entlediga en ombuds- man eller en ställföreträdande ombudsman som inte har förtroende. Minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av leda- möter måste enas om ett beslut att enligt första stycket entlediga en ombuds- man eller en ställföreträdande ombudsman. Om en ombudsman avgår , ska välja en efter- trädare för en ny sexårsperiod. Paragrafen innehåller bestämmelser om entledigande av en justitieombudsman eller en ställföreträdande ombudsman. Första stycket är oförändrat. Det andra stycket, som är nytt, innebär att det införs en särskild besluts- och kvorumregel för ett beslut om entledigande av en ombudsman eller en ställföreträdande ombudsman som inte har förtroende. Enligt den ordning som gäller kan ett beslut om entledigande fattas med enkel majoritet, och eftersom det inte föreskrivs något krav på att ett visst antal riksdagsledamöter ska delta vid ett sådant beslut kan ett entledigande i praktiken beslutas av en minoritet av ledamöter. Enligt den nya regleringen ska det emellertid krävas att tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter enas om ett beslut att entlediga en ombuds- man eller en ställföreträdande ombudsman som inte har förtroende. Genom denna nya reglering stärks ombudsmännens konstitutionella ställning och det uppnås en högre grad av likhet med internationella regler och rekommendationer i fråga om entledigande av ombudsmän. I tredje stycket görs en konsekvensändring med anledning av att mandat- perioden vid val av en ny justitieombudsman ändras från nuvarande till , se 13 kap. 3 § andra stycket RO. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.12.4 och 5.2.12.5. Lagändringen föreslås träda i kraft . Bestämmelserna i 13 kap. 3 § RO i den nya lydelsen ska tillämpas första gången i fråga om val som genomförs efter ikraftträdandet. I fråga om val som genomförts före ikraft- trädandet ska bestämmelserna i 13 kap. 3 § i den tidigare lydelsen tillämpas. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 11. 13.2Förslaget till lag med instruktion för ombudsmän Grundläggande bestämmelser och organisation 1 § väljer enligt 13 kap. 6 § regeringsformen en eller flera ombuds- män (justitieombudsmän), som ska utöva tillsyn över tillämpningen av lagar och andra föreskrifter i offentlig verksamhet i enlighet med den instruktion som beslutar. Bestämmelsen, som är ny i förhållande till JO-instruktion, innehåller en upplysning om det som föreskrivs i regeringsformen om att ska välja en eller flera ombudsmän och om den tillsyn över rättstillämpningen som en sådan ombudsman ska utöva enligt den instruktion som beslutar. Denna instruktion är den instruktion som avses. 2 § ombudsmän ska enligt 13 kap. 2 § riksdagsordningen vara fyra, en chefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. får dessutom välja en eller flera ställföreträdande ombudsmän. Paragrafen motsvarar 1 § första stycket JO-instruktion. Bestäm- melsen är en upplysning om riksdagsordningens föreskrift om antalet ombuds- män som ska väljas av , att en av ombudsmännen ska ha ställning av chefsjustitieombudsman och att även kan välja en eller flera ställföreträdande ombudsmän. Bestämmelsen har ändrats språkligt och redaktionellt i jämförelse med motsvarande bestämmelse JO- instruktion, dock utan att någon ändring i sak är avsedd. 3 § är enligt 13 kap. 2 § riksdagsordningen administrativ chef. ansvarar i det avseendet inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att ombudsmän hushållar väl med statens medel. Paragrafen, som i stort motsvarar 12 § första stycket JO-instruktion, utgör en reglering av chefsJO:s ansvar för verksamheten och anknyter till regelverket för intern styrning och kontroll som finns i lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter. Första meningen utgör en upplysning om riksdagsordningens bestämmelse om chefsJO:s roll som administrativ chef. Med anledning av ett förslag om ändring i 13 kap. 2 § andra stycket RO som lämnas i detta betänkande (se avsnitt 1.1 och 8.2.5.3) föreskrivs inte längre att chefsJO även ska bestämma inriktningen av verksamheten i stort. I andra meningen görs ett tillägg jämfört med motsvarande bestämmelse JO-instruktion. Genom tillägget ”i det avseendet” förtydligas att chefsJO:s ansvar enligt bestämmelsen är avgränsat till hans eller hennes roll och uppdrag som administrativ chef. Detta utesluter således att chefsJO hålls ansvarig för beslut som de övriga ombudsmännen fattar i sin tillsynsverk- samhet. En sådan begränsning fanns vid införandet av den ursprungliga föreskriften om chefsJO:s ansvar och markerades genom ordet ”därvid”, men detta ord kom senare att strykas utan att någon ändring i sak var avsedd. Det nu införda tillägget innebär således inte någon ändring i gällande ordning. Begränsningen förtar inte chefsJO:s samordnande ansvar för att redovisa JO:s verksamhet i dess helhet och att ytterst företräda i externa sammanhang. Bestämmelsen inskränker inte det ansvar som chefsJO, i likhet med de andra ombudsmännen, har inför för de beslut som han eller hon själv fattar eller de åtgärder i övrigt som chefsJO vidtar vid utförandet av sitt eget tillsynsuppdrag. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.5.3 och 8.2.5.4. 4 § Efter samråd med övriga ombudsmän ska chefsjustitieombudsmannen 1.i en arbetsordning besluta om verksamhetens organisation och om ansvarsområden för var och en av ombudsmännen, 2.besluta om verksamhetsplan, 3.besluta om årsredovisning, och 4.besluta om förslag till anslag på statens budget för ombuds- I paragrafen, som motsvarar 12 § andra stycket JO-instruktion, regleras vissa särskilda uppgifter som chefsJO har som administrativ chef för verksamheten. Bestämmelsen har ändrats redaktionellt och språkligt i jäm- förelse med motsvarande bestämmelse JO-instruktion, dock utan att någon ändring i sak är avsedd. De nämnda besluten ska fattas av chefsJO efter det att han eller hon har samrått med de övriga ombudsmännen. Av bestämmelsen följer dock att chefsJO på de områden som anges har möjlighet att fatta beslut som inte överensstämmer med de övriga ombudsmännens ståndpunkter. Beroende på beslutets karaktär och dess möjliga inverkan på de övriga ombudsmännens inbördes självständighet kan det finnas anledning för chefsJO att i nödvändig utsträckning vara lyhörd mot de övriga ombudsmännens inställning i en fråga. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.5.4 och 8.2.5.6. 5 § När chefsjustitieombudsmannen har semester eller är förhindrad att utöva sin tjänst ska den av de andra ombudsmännen som har varit ombudsman längst tid tjänstgöra i hans eller hennes ställe. Om två eller flera ombudsmän har varit ombudsmän , har den som är äldst företräde. I paragrafen, som motsvarar 16 § JO-instruktion, föreskrivs vilken av de övriga ombudsmännen som ska tjänstgöra i chefsJO:s ställe när han eller hon har semester eller är förhindrad att utöva sin tjänst. Bestämmelsen har ändrats språkligt i jämförelse med motsvarande bestämmelse JO- instruktion, dock utan att någon ändring i sak är avsedd. 6 § beslutar om en ställföreträdande ombuds- mans tjänstgöring som ombudsman. En ställföreträdande ombudsman får tas i anspråk för tjänstgöring om någon ombudsman är förhindrad att utöva sin tjänst på grund av sjukdom eller semester. En ställföreträdande ombudsman får också tas i anspråk för tjänstgöring då en ombudsman har avslutat sitt uppdrag och en ny ombudsman ännu inte har tillträtt, eller om det av något annat särskilt skäl finns behov av en ställföreträdande ombudsman. I paragrafen, som delvis motsvarar 15 § tredje stycket JO- instruktion, föreskrivs när en ställföreträdande ombudsman får tas i anspråk och att chefsJO beslutar om hans eller hennes tjänstgöring. Av bestämmelsen framgår att en ställföreträdande ombudsman får tas i anspråk för tjänstgöring om någon ombudsman är förhindrad att utöva sin tjänst på grund av sjukdom eller semester. Något krav på att sjukdomen eller semestern ska vara av mer långvarigt slag finns inte. En ställföreträdande ombudsman får också tas i anspråk för tjänstgöring då en ombudsman har avslutat sitt uppdrag och en ny ombudsman ännu inte har tillträtt, dvs. när en av de fyra befattningarna som ombudsman är vakant. Vidare får en ställföreträdande ombudsman anlitas om det av något annat särskilt skäl finns behov av att en sådan ombudsman tjänstgör. Detta kan medföra att den ställföreträdande ombudsmannen tjänstgör parallellt med en ordinarie ombudsman. Ett exempel på vad som skulle kunna utgöra särskilda skäl är att en ombudsman på grund av ett exceptionellt arbetsläge tillfälligt inte kan utföra samtliga sina tillsynsuppgifter på ett ändamålsenligt sätt. Ett annat exempel skulle kunna vara att den ordinarie ombudsmannen behöver arbeta koncentrerat med ett eller flera ärenden som på grund av sin storlek eller komplexitet eller av annan orsak är osedvanligt krävande. Det bör således röra sig om begränsade perioder av extraordinär karaktär. De ställföreträdande ombudsmännen ska inte utnyttjas som stående resurser i verksamheten vid arbetstoppar eller tjänstgöra parallellt med en ordinarie ombudsman mer eller mindre permanent än vad som är motiverat utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Övervägandena finns i avsnitt 8.4.3. 7 § Det ska finnas en expedition för verksamheten (ombudsmanna- expeditionen). Där ska en kanslichef vara anställd liksom den övriga personal som chefsjustitieombudsmannen bestämmer. Kanslichefen ska under chefsjustitieombudsmannen leda arbetet inom ombudsmannaexpeditionen. I paragrafen, som delvis motsvarar 13 § JO-instruktion, finns föreskrifter om de mest grundläggande förhållandena vid ombudsmanna- expeditionen. I första stycket föreskrivs att det för verksamheten ska finnas en expedition som benämns ombudsmannaexpeditionen. Expeditionen är den tjänstemanna- organisation som ska bistå ombudsmännen företrädesvis i utförandet av deras tillsynsuppdrag med bl.a. personalresurser för utredningar och inspektioner, men även i administrativa frågor. Vid expeditionen ska det finnas en kansli- chef anställd liksom den övriga personal som chefsJO bestämmer. Några ytter- ligare föreskrifter om vilka kategorier av anställda eller uppdragstagare som ska finnas eller som får anlitas finns inte. Det är således upp till chefsJO att utifrån verksamhetens behov och de finansiella ramarna avgöra hur ombuds- mannaexpeditionen ska bemannas. Någon särskild bestämmelse om att chefsJO också ska tillsätta tjänsterna har dock inte tagits in i instruktionen (jfr 28 § JO-instruktion). Beslut om att anställa personal fattas i stället av chefsJO som administrativ chef eller av den som han eller hon delegerar beslutanderätten till. I paragrafens andra stycke finns en bestämmelse om vad som är kansli- chefens främsta uppgift, nämligen att leda arbetet vid expeditionen. Kansli- chefsbefattningen utgör i övrigt en resurs under chefsJO som han eller hon, i egenskap av administrativ chef och ytterst ansvarig för den administrativa verksamheten hos JO, kan förfoga över. Kanslichefen är högsta tjänsteman under chefsJO och chef för övriga anställda vid ombudsmannaexpeditionen. Kanslichefen är också överordnad övriga anställda vid ombudsmanna- expeditionen i administrativa frågor. ChefsJO bestämmer den närmare utformningen av kanslichefens roll och uppdrag på det sätt som chefsJO finner mest lämpligt genom bestämmelser i arbetsordning, besluts- och delega- tionsordning liksom andra interna styrdokument. Kanslichefens uppgifter består numera uteslutande av arbetsledning och administration. Kanslichefen deltar således inte i JO:s faktiska tillsynsverk- samhet, varför föreskriften JO-instruktion om en allmän skyldighet för kanslichefen att biträda ombudsmännen inte införs i paragrafen. Det är i stället en uppgift för chefsJO att ange på vilket sätt kanslichefen ska biträda ombudsmännen och involveras i arbetet på tillsynsavdelningarna, exempelvis genom ansvar för planering, samordning och tillhandahållande av resurser för tillsynsverksamhetens bedrivande. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.5.7 och 8.3.4. 8 § beslutar om råd och anvisningar för arbetet inom ombudsmannaexpeditionen. Paragrafen, som i stort motsvarar 14 § första stycket JO-instruktion, reglerar chefsJO:s möjligheter att besluta om andra råd och anvisningar för arbetet inom ombudsmannaexpeditionen än sådana som avses i bl.a. arbets- ordningen. Bestämmelsen har förenklats jämfört med motsvarande bestämmelse JO-instruktion genom att det inte längre anges att det är fråga om råd och anvisningar som behövs utöver JO-instruktionen och vad som föreskrivs i Ändringen utgör dock inte någon utvidgning eller inskränk- ning av chefsJO:s beslutanderätt. 9 § ska samråda med i organisationsfrågor av större vikt. I paragrafen, som motsvarar 14 § andra stycket JO-instruktion, föreskrivs en skyldighet för chefsJO att samråda med i vissa frågor. Bestämmelsen har ändrats språkligt i jämförelse med mot- svarande bestämmelse JO-instruktion, dock utan att någon ändring i sak är avsedd. Organisationsfrågor av större vikt kan vara av varierande slag och omfattning och avse olika verksamheter inom . De kan vara av principiell art men kan även av andra skäl bedömas vara av större vikt, exempelvis om den aktuella organisationsfrågan kan få en inte försumbar konsekvens för verksamheten. Det finns inte någon entydig definition eller klar gräns för vad som ska anses utgöra organisationsfrågor av större vikt, utan detta får i stället avgöras genom en bedömning i det enskilda fallet. Det får därmed även fortsättningsvis vara upp till chefsJO att bedöma i vilken utsträckning exempelvis en ändring i arbetsordningen är av sådan art att den är att betrakta som en organisationsfråga av större vikt i vilken samråd med ska ske. Det finns inte någon sanktion kopplad till regleringen för den händelse att ett samråd inte påkallas eller genomförs. Om chefsJO skulle underlåta att påkalla samråd med utskottet i en organisations- fråga av större vikt skulle det emellertid riskera att rubba förtroende för honom eller henne. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.12.8. 10§ En ombudsman får enligt tilläggsbestämmelse 13.2.1 i riksdagsordningen ta initiativ till samråd med om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. Av bestämmelsen följer att sådant samråd får hållas även på initiativ av utskottet. Bestämmelsen, som är ny i förhållande till JO-instruktion, utgör en upplysning dels om att en ombudsman får ta initiativ till samråd med om arbetsordningen eller i andra frågor av organisa- torisk art, dels om att sådant samråd får hållas även på initiativ av . Att ombudsmännen har rätt att påkalla samråd med om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art följer av utskottets skyldighet enligt tilläggsbestämmelse 13.2.1 i riksdagsordningen att samråda med en ombudsman i sådana frågor om ombudsmannen begär det. Av tilläggsbestämmelsen följer att även har möjlighet att initiera sådana samråd med chefsJO och de övriga ombudsmännen. denna nya bestämmelse upplyses om att ombudsmännen och konstitutions- utskottet har rätt att ta initiativ till sådana samråd. Till skillnad mot vad som gäller för chefsJO är ombudsmännen inte skyldiga att ta initiativ till samråd (jfr 9 § om chefsJO:s samrådsskyldighet i vissa fall). Enligt 14 § tredje stycket JO-instruktion är en justitieombudsman skyldig att samråda med chefsJO innan justitieombudsmannen påkallar ett samråd med . I denna nya bestämmelse föreskrivs inte någon sådan skyldighet för en ombudsman att samråda med chefsJO. Det regleras inte i författning vilka förhållanden som skulle kunna bli föremål för samråd, hur ett samråd ska påkallas och genomföras eller om och på vilket sätt det ska dokumenteras. I stället är det ombudsmannens uppgift att i det enskilda fallet avgöra när det rör sig om samråd i den bemärkelse som avses i bestämmelsen. Det torde ligga i ombudsmannens intresse att det tydliggörs när ett samråd ska äga rum eller när det har ägt rum i en viss fråga. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.12.8 och 8.2.5.5. 11 § Ombudsmännen har i den omfattning som anges i 14–16 §§ tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet följer lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Paragrafen motsvarar 1 § andra stycket JO-instruktion. Bestäm- melsen har ändrats språkligt och redaktionellt i jämförelse med motsvarande bestämmelse JO-instruktion, dock utan att någon ändring i sak är avsedd. 12 § Ombudsmännen ska särskilt se till att de som står under ombudsmännens tillsyn följer regeringsformens föreskrifter om saklighet och opartiskhet och att det inte görs intrång i medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter i den offentliga verksamheten. Vid tillsyn över kommunala myndigheter ska ombudsmännen beakta de former i vilka den kommunala självstyrelsen utövas. Paragrafen, som i stort motsvarar 3 § JO-instruktion, innehåller en anvisning om frågor som ombudsmännen ska prioritera vid utövandet av sin tillsyn samt vad ombudsmännen ska beakta vid tillsynen över kommunala myndigheter. Jämfört med motsvarande bestämmelse JO-instruktion ska JO enligt första stycket särskilt se till att de som står under ombudsmännens tillsyn, dvs. alla tillsynsobjekt, följer regeringsformens föreskrifter om saklig- het och opartiskhet. Detta omfattar således inte enbart domstolar och förvalt- ningsmyndigheter utan även privata utförare när de bedriver verksamhet som utgör myndighetsutövning (jfr 14 § första stycket 3). I likhet med vad som anges JO-instruktion ska JO även särskilt bevaka att det i den offent- liga verksamheten inte görs intrång i medborgarnas grundläggande fri- och Med offentlig verksamhet avses när domstolar och förvaltnings- myndigheter och andra fullgör offentliga förvaltningsuppgifter (jfr 1 kap. 9 § RF). Begreppet kan således även omfatta verksamhet som utförs av privata utförare. Andra stycket motsvarar 3 § andra stycket JO-instruktion. Bestämmelsen har ändrats språkligt, dock utan att någon ändring i sak är avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 6.1.2. 13 § Ombudsmännen ska verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Om en ombudsman i sin tillsynsverksamhet finner anledning att väcka fråga om en författningsändring eller någon annan åtgärd från statens sida, får han eller hon göra en framställning i ämnet till , enligt tilläggsbestämmelse 9.17.5 i riksdagsordningen, eller till regeringen. Paragrafen, som motsvarar 4 § första stycket JO-instruktion, inne- håller en reglering av det som brukar benämnas JO:s rättsvårdande uppdrag, alltså att ombudsmännen ska verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Om en ombudsman i sin tillsynsverksamhet finner anledning att väcka fråga om en författningsändring eller någon annan åtgärd från statens sida, får han eller hon göra en framställning i ämnet till eller till regeringen. Författningsstöd för att lämna en sådan framställning till finns i riksdagsordningen. Lagstöd för att lämna en framställning till regeringen finns i denna paragraf. Till skillnad från en reglering i 4 § andra stycket JO-instruktion föreskrivs det inte längre någon formell skyldighet för de övriga ombuds- männen att samråda med chefsJO innan en framställning görs. Det förutsätts dock att en ombudsman informerar sina kollegor om framställningar som han eller hon avser att lämna. Bestämmelsen har även ändrats språkligt i jämförelse med motsvarande bestämmelse JO-instruktion, dock utan att någon ändring i sak är avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 8.2.5.5. 14 § Under ombudsmännens tillsyn står, om inget annat anges i 15 §, 1.statliga och kommunala myndigheter, 2.tjänstemän och andra befattningshavare vid statliga och kommunala myndigheter, 3.andra som har en tjänst eller ett uppdrag som innebär myndighets- utövning, såvitt avser den verksamhet som utgör myndighetsutövning, och 4.tjänstemän och uppdragstagare i statliga affärsverk, när de fullgör upp- drag för verkens räkning i sådana aktiebolag där staten genom verken utövar ett bestämmande inflytande. Med befattningshavare avses i denna lag en person som står under ombuds- männens tillsyn, om inget annat framgår av sammanhanget. I paragrafen, som motsvarar 2 § första och femte stycket JO- instruktion, föreskrivs vilka organ och personer som står under JO:s tillsyn, i den utsträckning som de inte är undantagna tillsynen enligt 15 §.