rfr · H90WRFR9 · 2022-01-01 00:00:00 — Scouterna (2021) Årsredovisning för Scouterna – . Skolinspektionen (2010) Mycket idrott och lite hälsa. Skolinspektionens rap- port från den flygande tillsynen i idrott och hälsa. Skolinspektionen (2012) Idrott och hälsa i . Med lärandet i rö- relse, rapport nr 2012:5. Skolinspektionen (2018) Kvalitetsgranskning av ämnet idrott och hälsa i års- kurs 7–9, dnr 2017:3948. (2001) Rapport om ”Friluftsverksamheten i skolan”, dnr 2000:807. (2018) Redovisning av uppdrag mer rörelse i skolan, dnr 2018:838. SOU 2017:95 Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Sportfiskarna (2021) Årsredovisning 2020. (2018) Grundskolor och friytor – Nationell kartlägg- ning och uppföljning av grundskoleelevers tillgång till friytor 2014–2017. Svenska (2021) Verksamhetsberättelse . (2021) Verksamhetsberättelse och årsredovisning 2020. (2021) Verksamhetsberättelse 2019–2020. (2021) Årsredovisning –2020-12- 31. (2021) Årsberättelse med hållbarhetsrap- port. Svenskt Friluftsliv (2012) Komplettering till återredovisning av statsbidrag till friluftsorganisationer för . Svenskt Friluftsliv (2013) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorgani- sationer för . Svenskt Friluftsliv (2014a) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorgani- sationer för . REFERENSER 2021/22:RFR9 Svenskt Friluftsliv (2014b) Svenskt Friluftslivs inställning till allemansrät- ten. Svenskt Friluftsliv (2015) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorgani- sationer för . Svenskt Friluftsliv (2016) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorgani- sationer för . Svenskt Friluftsliv (2017) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorgani- sationer för . Svenskt Friluftsliv (2018) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorgani- sationer för . Svenskt Friluftsliv (2019a) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorgani- sationer för . Svenskt Friluftsliv (2019b) Skrivelse till med anledning av förslag på ändrade kunskapskrav vad gäller orientering och allemansrätt i grund- skolans ämne Idrott och hälsa, . Svenskt Friluftsliv (2020a) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorgani- sationer för . Svenskt Friluftsliv (2020b) Underlag – Det statliga anslaget som det ser ut till friluftslivet och skäl till att utöka statsanslaget – för att gynna fri- luftslivet och samhällsnyttan. Svenskt Friluftsliv (2021) Återredovisning av statsbidrag till friluftsorgani- sationer . Svenskt Friluftsliv Protokoll fördelningskommitténs möte avseende fördelningen av bidrag . (2021) Verksamhetsberättelse och årsredovisning 2020. (landskapsarkitekt 1 och landskapsarkitekt 2), Skypeintervju 2021- 04-26. (enhetschef, utredare 1 och utredare 2), Skypeintervju . (generalsekreterare och en verksamhets- och utbildnings- chef), Skypeintervju , mejl . (professor i idrottsvetenskap), vetenskap vid , Skypeintervju . i (friluftssamordnare), Skypeintervju . i (friluftssamordnare), Skypeintervju 2021-11- 10. 2021/22:RFR9 REFERENSER i (friluftssamordnare), Skypeintervju 2021-10- 18. i (friluftssamordnare), Skypeintervju 2021-10- 12. i (friluftssamordnare), Skypeintervju 2021- 10-14. i län (friluftssamordnare), Skypeintervju . i (friluftssamordnare), Skypeintervju 2021- 10-11. i (friluftssamordnare), Skypeintervju . (ordförande), Skypeintervju . (sakkunnig), Skypeintervju . , mejl , Skypeintervju (samordnare friluftsliv), mejl , mejl 1 , mejl 2 , mejl 3 . SCB, mejl, . Scouterna (generalsekreterare), Skypeintervju . (enhetschef och en specialist på skogens sociala värden), Skypeintervju , mejl . Skolinspektionen (utredare), Skypeintervju . (undervisningsråd), Skypeintervju , mejl . Sportfiskarna (generalsekreterare och stabschef), Skypeintervju . Svenska (andre vice ordförande i förbundsstyrelsen), Skypeintervju . (ordförande), Skypeintervju . (generalsekreterare), Skypeintervju . (vd), Skypeintervju . (förbundschef samt ordförande för ), Skypeintervju . Svenskt Friluftsliv, mejl , telefonintervju (general- sekreterare), Skypeintervju (generalsekreterare) , Skypeintervju (generalsekreterare) . (generalsekreterare/vd och dessutom medlem i Svenskt ), Skypeintervju . REFERENSER 2021/22:RFR9 är ett projekt vid turismforskningsinsti- tut, webbplats Havs- och vattenmyndighetens webbplats webbplats Länsstyrelsernas webbplats Myndigheten för delaktighets webbplats webbplats webbplats webbplats Regeringens webbplats Skogen i Skolans webbplats webbplats webbplats webbplats Svenska Sportdykarförbundets webbplats Svenska Turistföreningens webbplats Svenskt Friluftslivs webbplats Speleologförbunds webbplats Sverok – webbplats Enkät om svenskarnas friluftsvanor bland befolkningen 2021 – Vilka friluftsvanor har du, och har pandemin påverkat dessa? ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 BILAGA 1 BILAGA 1 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 BILAGA 1 BILAGA 1 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 BILAGA 1 BILAGA 1 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 BILAGA 1 BILAGA 1 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 BILAGA 1 BILAGA 1 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 ENKÄT OM SVENSKARNAS FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021 BILAGA 1 Undersökning om friluftsvanor bland befolkningen 2021: Teknisk rapport – En beskrivning av genomförande och metoder UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT BILAGA 2 BILAGA 2 UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT BILAGA 2 BILAGA 2 UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT BILAGA 2 BILAGA 2 UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT BILAGA 2 BILAGA 2 UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT BILAGA 2 BILAGA 2 UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT BILAGA 2 BILAGA 2 UNDERSÖKNING OM FRILUFTSVANOR BLAND BEFOLKNINGEN 2021: TEKNISK RAPPORT Enkät till kommuner om friluftslivspolitiken i kommunen 2021 1Upplever du att antalet besökare i kommunens natur- och friluftsområ- den, t.ex. naturreservat och leder har förändrats under pandemin (i jäm- förelse med 2019)? ☐Vet ej/kan inte bedöma 2 Upplever du att antalet besökare i kommunens tätortsnära natur, t.ex. parker och tätortsnära skog har förändrats under pandemin (i jäm- förelse med 2019)? ☐Vet ej/kan inte bedöma 3 Upplever du att andelen förstagångsbesökare/naturovana besökare har förändrats under pandemin (i jämförelse med 2019)? ☐Vet ej/kan inte bedöma 4 Hur upplever du det förändrade besökstrycket i kommunens natur- och friluftsområden? ☐Varken negativ eller positiv BILAGA 3 ENKÄT TILL KOMMUNER OM FRILUFTSLIVSPOLITIKEN I KOMMUNEN 2021 ☐ Vet ej/kan inte bedöma 5 Upplever du att följande företeelser har förändrats under pandemin (i jämförelse med 2019)? Markera ett svar på varje rad. 6 Fler besökare har under pandemin hittat till områden som inte varit så välbesökta (i jämförelse med 2019)? ☐Instämmer i mycket liten utsträckning ☐Varken instämmer eller instämmer inte ENKÄT TILL KOMMUNER OM FRILUFTSLIVSPOLITIKEN I KOMMUNEN 2021 BILAGA 3 ☐Instämmer i hög utsträckning 7 Behovet att vidta åtgärder för att öka kunskapen om natur, allemans- rätt, skyddade områden m.m. hos besökare har ökat? ☐Instämmer i mycket liten utsträckning ☐Varken instämmer eller instämmer inte ☐Instämmer i hög utsträckning 8 Beslutade kommunen om extra resurser i tilläggsbudgeten till friluftsliv, t.ex. informationsinsatser rörande allemansrätten, skötsel av grönområden, leder m.m. med anledning av den pågående pandemin? ☐Ej relevant/ingen tilläggsbudget beslutades ☐Vet ej/kan inte bedöma 9 Hur förändrades kommunens förvaltnings- och tillsynskostnader av parker, friluftsområden, naturreservat och leder under verksamhets- ? ☐Stor minskning () ☐Liten minskning (mellan 1–) ☐Liten ökning (mellan 1–) ☐Stor ökning () ☐Vet ej/kan inte bedöma 10 Beslutade kommunen om extra resurser i budgeten till fri- luftsliv, t.ex. informationsinsatser rörande allemansrätten, skötsel av grönområden, leder m.m. med anledning av den pågående pandemin? ☐Vet ej/kan inte bedöma BILAGA 3 ENKÄT TILL KOMMUNER OM FRILUFTSLIVSPOLITIKEN I KOMMUNEN 2021 11 Har kommunens budget för förvaltnings- och tillsynskostna- der av t.ex. parker, friluftsområden, naturreservat och leder förändrats ☐ Stor minskning () ☐ Liten minskning (mellan 1–) ☐ Liten ökning (mellan 1–) ☐ Stor ökning () ☐ Vet ej/kan inte bedöma 12 Finns det i din kommun medel i den kommunala budgeten för bidrag till lokala ideella friluftsorganisationer eller lokala friluftsföreningar? ☐ Vet ej/kan inte bedöma 13 Om ja på fråga 12; Hur har budgeten förändrats på grund av ☐ Stor minskning () ☐ Liten minskning (mellan 1–) ☐ Liten ökning (mellan 1–) ☐ Stor ökning () ☐ Vet ej/kan inte bedöma 14 Har kommunen på grund av extra insatser till följd av pandemin an- sökt om LONA-bidrag (Lokala naturvårdssatsningen) som den annars inte skulle ha ansökt om? ☐ Vet ej/kan inte bedöma 15 Planerar kommunen att ansöka om LONA-bidrag (Lokala natur- vårdssatsningen) vid nästa utlysning med anledning av extra insatser till följd av pandemin? ☐ Vet ej/kan inte bedöma ENKÄT TILL KOMMUNER OM FRILUFTSLIVSPOLITIKEN I KOMMUNEN 2021 BILAGA 3 16 Om du har ytterligare synpunkter eller kommentarer om frågorna som rör friluftslivspolitiken så får du gärna skriva dem här: Har ni fått information från era skolor om hur den nya gymnasielagen påverkat lärarnas arbetsbelastning, t.ex. i samband med omdömen/betyg- sättning? ☐Har ökat i mycket hög grad ☐Har ökat i ganska hög grad ☐Har ökat i ganska låg grad ☐Har ökat i mycket låg grad ☐Har inte påverkat alls Inkomna svar på enkäterna till kommunerna utifrån kommunstorlek och fjällkommuner Nedan ges en mer detaljerad redovisning av de inkomna svaren på enkäterna till kommunerna uppdelat på de olika kommunkategorier som förekommer i rapporten. Uppgifterna om totalt antal kommuner per kategori är hämtade från SKR. Uppgifterna från SKR om antalet invånare i de olika kommunstorlekarna – och som kodades in som bakgrundsvariabel i enkäterna – var de som gällde per . Med differens avses skillnaden (i antal) mellan hur många kommuner som svarade jämfört med hur många som skulle ha svarat om den totala svarsfre- kvensen (dvs. ) hade varit jämnt fördelad över alla kommunkate- gorier. Tabell 1 – Svarsfrekvens på kommunenkäten (per kategori) 000–25 000 000–50 000 000–100 000 Svarsprocent (totalt för hela enkäten) Som tabellen ovan visar är svarsfrekvensen något lägre för kommuner med färre än 15 000 invånare, medan svarsfrekvensen är högre för tre av kommun- storlekarna, framför allt kommuner med fler än 100 000 invånare. En annan bakgrundsvariabel var om kommunerna var fjällkommuner eller inte. har 15 fjällkommuner, 12 av fjällkommunerna har färre än 15 000 invånare och 3 av fjällkommunerna har 15 000–25 000 invånare. De 15 fjäll- kommunerna är , , , , , , , , , , , , , Åre och . Av fjällkommunerna svarade 9 av kommunerna, vilket mot- svarar en svarsfrekvens på , vilket innebär att två kommuner färre svarade jämfört med ett utfall i nivå med svarsfrekvensen för enkäten som helhet. Organisationer som fått bidrag –2021 kommentarer till kursplanen för idrott och hälsa i tillhandahåller ett kommentarmaterial vars avsikt är att ge en bre- dare och djupare förståelse för de skrivningar och ställningstaganden som finns i kursplanerna.505 Idrott och hälsa är ett ämne som t.ex. ska stimulera elevernas intresse för att vara fysiskt aktiva och vistas i naturen, samt att ämnet erbjuder en bredd av rörelseaktiviteter och aktiviteter inom friluftsliv och ute- vistelse. Kommentarer till kursplanens syfte riktar sig till läraren och beskriver de övergripande målsättningar som ska gälla för undervisningen. Kommenta- rerna avslutas med fyra långsiktiga mål som avgränsar de delar av syftet som ligger till grund för kunskapskraven. Vidare beskriver materialet också hur det centrala innehållet utvecklas över årskurserna och vad lärare kan fokusera på när de gör bedömningar i förhål- lande till kunskapskraven i de olika ämnena. Det centrala innehållet är uppde- lat i kunskapsområden som i sin tur består av ett antal innehållspunkter. Kun- skapsområdena utgör inte separata arbetsområden för undervisningen, utan de kan kombineras på olika sätt för att därmed uppnå syftet med undervisningen för elevgruppen. Vissa innehållspunkter återkommer i olika årskurser med olika omfattning och abstraktionsgrad, dvs. det sker en stegring av svårighets- graden som innebär att komplexiteten ökar ju äldre eleverna blir. finns det också innehållspunkter som inte är genomgående inom kunskapsom- rådena. Slutligen finns kommentarer till kursplanens kunskapskrav. Kunskapskra- ven fungerar som en måttstock vid bedömningen av elevens samlade kun- skaper. Kraven behöver läsas och tolkas i relation till syftet, det centrala inne- hållet och den undervisning som har bedrivits. Kunskapskraven används för att läraren ska kunna göra sammanfattande värderingar av elevens kunskaps- utveckling inom ämnet och kraven fungerar som ett verktyg för att bedöma elevens kunskaper för de årskurser där betyg sätts. Kommentarer till kursplanens syfte och långsiktiga mål I kommentarerna till kursplanens syfte i idrott och hälsa som börjar gälla står det att undervisningen i idrott och hälsa ska ge eleverna möj- lighet att utveckla förmåga att vistas utomhus och i naturen under olika årsti- der. Eleverna ska utveckla kunskaper för att lösa olika uppgifter inom frilufts- liv och utevistelse för att på så sätt utveckla förståelse för värdet av ett aktivt 505Skolverket (2021) Kommentarmaterial till kursplanen i idrott och hälsa, , 2021. Formuleringar i kommentarmaterialet som är hämtade från kursplanen är kursiverade i tex- ten. KOMMENTARER TILL KURSPLANEN FÖR IDROTT OCH HÄLSA I Av syftestexten framgår att med ”utomhus” avser kursplanen alla miljöer utomhus. Till exempel skolgården, skolans närområde med torg, id- rotts och andra aktivitetsanläggningar, men också skogsdungar, bergknallar och andra naturmiljöer. Utemiljön varierar mellan olika skolor beroende på var de är belägna, dvs. i staden eller på landet, i snörika eller snöfattiga områ- den eller vid kusten eller i inlandet. Dessa olika förutsättningar påverkar in- riktningen på och valet av aktiviteter. ska de olika förutsättningarna inte begränsa omfattningen av undervisning utomhus. Enligt kursplanen är de långsiktiga målen i ämnet idrott och hälsa: –förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang, –förmåga att genomföra och anpassa aktiviteter inom friluftsliv och utevis- telse efter olika förhållanden och miljöer, –förmåga att planera, genomföra och värdera olika aktiviteter utifrån hur de påverkar fysisk förmåga och hälsa, och –förmåga att agera säkert och förebygga risker i samband med rörelse, fri- luftsliv och utevistelser samt att simma och hantera nödsituationer på land och i vatten. Kommentarer till kursplanens centrala innehåll Friluftsliv och utevistelse är ett av tre centrala kunskapsområden i idrott och hälsa. Utvecklingen av kunskaper i relation till natur och utevistelse är det centrala för kunskapsområdet. I kunskapsområdet ingår också naturen som kulturbärare och plats för rekreation. Det finns också kopplingar till friluftsliv och utevistelse och de andra kunskapsområdena rörelse och hälsa och levnads- vanor. Eleverna ska därigenom få erfarenheter av vistelse i naturen och andra utomhusmiljöer under olika årstider och förhållanden.506 –Att orientera sig handlar om kunskap om hur man följer kartor och skisser Det sker en successiv progression och komplexiteten från att eleverna ska kunna orientera sig i närmiljön, enklare övningar i närmil- jön, t.ex. klassrummet eller skolgården, i närliggande natur och utemiljö och slutligen i okända miljöer med hjälp av kartor och andra hjälpmedel. –Natur- och utemiljö fokuserar på kunskap om ett utforskande förhållnings- sätt, värnandet om utomhusmiljön och naturen genom allemansrättens fö- reskrifter samt kunskaper om hur man håller sig torr, mätt, varm och trygg Enligt kursplanen handlar det för elever i de lägre årskurserna om vistelse, lekar och rörelse i natur- och utemiljö medan elever i i ska kunna planera och genomföra friluftsaktiviteter, t.ex. förflytta sig i naturen, laga mat utomhus, hålla sig torr och varm ge- nom att t.ex. bygga olika skydd för vind och nederbörd och göra upp eld. Det finns kopplingar till det centrala innehållet i ämnena biologi, hem- och konsumentkunskap samt geografi. 506I princip samma kunskapsområden specificerades i kommentarmaterialet som gäller till dess det nya träder i kraft . Se (2011) Kommentarmaterial till kurs- planen i idrott och hälsa, , 2011. BILAGA 6 KOMMENTARER TILL KURSPLANEN FÖR IDROTT OCH HÄLSA I – Rättigheter och skyldigheter i naturen lyfter fram olika frågeställningar som rör allemansrätten, t.ex. allemansrättens grunder, rättigheter och skyl- digheter i naturen och dess tillämpning i praktiken. alla stadier och undervisningen anpassas utifrån elevernas ålder samt de krav på anpassningar till allemansrätten som krävs beroende på de aktivi- teter man planerar och genomför i olika natur- och utemiljöer. kopplingar till det centrala innehållet i ämnena biologi, hem- och konsu- mentkunskap samt geografi. – Säkerhet i och vid vatten handlar om att, beroende på ålder, erbjuda elever kunskaper i badvett och isvett och hantering av nödsituationer vid och i vatten med hjälpredskap. – Kulturella traditioner innebär att kursplanen lyfter fram naturen som en plats för avkoppling och rekreation och en plats där man kan ägna sig åt Det finns kopplingar till det centrala innehållet i Som beskrevs ovan finns det kopplingar mellan friluftsliv och utevistelse och de två andra kunskapsområdena. I kunskapsområdet rörelse betonas att spel och idrotter och andra rörelseaktiviteter avser aktiviteter både inomhus och Ett centralt innehåll i kunskapsområdet hälsa och levnadsvanor är undersökande av möjligheter till daglig rörelse i närmiljön, dvs. om en ökad rörelse i vardagen. Olika närmiljöer ger olika förutsättningar för daglig rörelse i närmiljön beroende på geografiska förhållanden och tillgången till olika naturtyper som skog eller fjäll. I kunskapsområdet betonas också fö- rebyggande av skador, säkerhet och hänsynstagande i samband med rörelse, friluftsliv och utevistelse. Kunskapsområdet hälsa och levnadsvanor har kopp- lingar till det centrala innehållet i andra ämnen, t.ex. biologi, kemi, samhälls- kunskap och hem- och konsumentkunskap. Kommentarer till kursplanens kunskapskrav Läraren ska vid betygsättningen fästa mer vikt vid sådana kunskaper som be- tonas i syftet eller som kan kopplas till punkter i det centrala innehållet. Av kommentarerna framgår det att läraren fäster mer vikt vid sådant som har fo- kuserats i undervisningen. Det innebär att de val läraren gör i undervisningen har betydelse för vad som blir möjligt för eleverna att lära sig och därmed vad som blir relevant att bedöma. Kunskapskraven i årskurs 6 och 9 liknar i stor utsträckning varandra, men det konkreta undervisningsinnehållet blir mer komplext i högre stadier. Kunskapskraven är indelade i fyra områden och kun- skapsområdet Friluftsliv och utevistelse förekommer i alla kunskapskraven. – Förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang – Förmåga att genomföra och anpassa aktiviteter inom friluftsliv och utevis- telse efter olika förhållanden och miljöer – Förmåga att planera, genomföra och värdera olika aktiviteter utifrån hur de påverkar fysisk förmåga och hälsa KOMMENTARER TILL KURSPLANEN FÖR IDROTT OCH HÄLSA I –Förmåga att agera säkert och förebygga risker i samband med rörelse, fri- luftsliv och utevistelser samt att simma och hantera nödsituationer på land och i vatten. Den sammantagna bedömningen är att det i stort är samma modell som an- vänds . Den stora skillnaden mellan de nuvarande kunskapskra- ven och de kommande kunskapskraven som träder i kraft är att vissa kunskapskrav har slopats i ämnet idrott och hälsa. Kunskapskraven om allemansrätten i årskurs 6, kartkunskap/orientering i årskurs 6 och kartkun- skap/orientering i årskurs 9 kommer att förvinna. Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna samhällsuppdrag om markförsäljning – en uppföljning Artificiell intelligens – Möjligheter och utmaningar för och Punktlighet för persontrafik på järnväg – en uppföljning Digitalt seminarium om uppföljningen av tillämpningen av gymna- Lantbrukets sårbarhet – en uppföljning Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Risker i kölvattnet efter Digital offentlig utfrågning med anledning av delbetänkande om äldreomsorgen under pandemin Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av lagen om kollektivtrafikresenärers rättigheter – hur har lagen fungerat för resenärerna? Offentlig utfrågning om järnvägens punktlighet Öppen utfrågning om för Offentlig utfrågning om rapporten – Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Digital offentlig utfrågning om sjukdomen ME/CFS och infektions- Nyheter i sociala medier – en forskningsöversikt av användning och effekter ur ett medborgarperspektiv Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken den offentliga utfrågning om precisionsmedicin Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Sårbarheter och mot- ståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och Utvärdering av penningpolitik 2015–2020 Evaluation of the Riksbank’s Monetary Policy 2015–2020 Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av nyanländas etablering –arbetsmarknadsstatus med särskilt fokus på kvinnorna Uppföljning och utvärdering av tillämpningen av utskottsinitiativ