rfr · H90WRFR3 · 2022-03-03 00:00:00 — Öppen utfrågning om finansiell stabilitet – Sårbarheter och motståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och kommersiella fastighetsföretag bjöd in till en öppen utfrågning om finansiell stabilitet. Temat för utfrågningen var sårbarheter och motståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och kommersiella fastighetsföretag. I utfrågningen medverkade finansmarknadsminister och företrädare för myndigheterna i stabilitetsrådet: riksbankschef , generaldirektör , och riksgäldsdirektör . I det följande redovisas de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. riksgäldsdirektör (9.05–9.20) riksbankschef (9.20–9.35) generaldirektör (9.35–9.50) Anförande och kommentarer av finansmarknadsminister Frågor från och diskussion med finansutskottets ledamöter 11.30 (senast) vice ordförande avslutar utfrågningen Uppteckningar från den offentliga utfrågningen Ordföranden: Då öppnar vi dagens sammanträde och vår utfrågning om finansiell stabilitet, med särskilt fokus på sårbarheter och motståndskraft i ekonomin i ljuset av ökande skulder hos hushåll och kommersiella fastighetsföretag. Eftersom vi har ett antal ledamöter på distans måste vi ledamöter på plats bevilja dessa att de får delta på distans, vilket vi härmed gör. Första talare är riksgäldsdirektören. , Riksgälden: Fru ordförande! Det här är min första dag på nya jobbet, så detta blir lite av en rivstart. Jag ska ge Riksgäldens syn på det valda temat, och jag börjar med observationen att de i och för sig välmotiverade stimulanser som har vidtagits i samband med coronapandemin har förstärkt en del av de sårbarheter som svensk ekonomi redan hade när det gäller den finansiella stabiliteten. Åtgärder som har förbättrat tillgången till billig finansiering har också bidragit till att öka en redan hög skuldsättning bland hushållen och påtagligt ökat skuldsättningen bland fastighetsföretagen. Detta illustreras av ett par diagram. Det vänstra diagrammet visar utvecklingen för hushållens skuldsättning. Det är satt i relation till dels bnp, dels disponibel inkomst. Det högra diagrammet visar något motsvarande för fastighetsföretagen. Här sätts skulderna i förhållande till företagens rörelseresultat. De gröna vertikala linjerna i diagrammen är dragna vid , alltså vid startpunkten för coronapandemin. Det är uppenbart att hos såväl hushållen som fastighetsföretagen har skuldsättningen ökat markant . De har därmed blivit mer räntekänsliga, och eftersom utlåning till kommersiella fastighetsföretag står för en stor del av bankernas tillgångar – ungefär hälften av utlåningen till svenska ickefinansiella företag går till denna sektor – så innebär eventuella problem i denna sektor också ett potentiellt sett problem för våra banker. Denna utveckling pekar på en fundamental avvägning som man behöver förhålla sig till när ekonomin drabbas av en sådan här chock som coronapandemin har varit. Ska man vidta kraftiga åtgärder för att undvika att denna chock utvecklas till en regelrätt kris, eller ska man undvika att göra saker som kanske spär på långsiktiga risker och riskera att bli tvungen att hantera en finansiell kris i närtid? Detta är ingen enkel avvägning att göra. Trots att vi fick en dramatisk nedgång i ekonomin och de finansiella marknaderna uppvisade tydliga stressymtom utvecklades aldrig coronapandemin till en finansiell kris eller ekonomisk kris som spred sig till alla delar av ekonomin. Det var en temporär chock under särskilt vår och tidig , men har det nog mer haft karaktären av en utdragen UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN men ändå förhoppningsvis temporär branschkris där delar av tjänstesektorn har varit nedtryckt. Detta illustreras av diagrammen i bild, där det vänstra visar ett stressindex Detta index antog initialt under pandemin mycket höga värden, men till skillnad från bankkrisen och den globala finanskrisen lugnade detta snabbt ned sig. Det högra diagrammet visar svensk bnp i indexform fram till tredje kvarta- let 2021, och den blå kurvan visar att det skedde en snabb återhämtning även i den reala ekonomin. Tillväxten verkar också ha varit relativt hög under sista kvartalet 2021, så återhämtningen verkar ha hållit i sig året ut. Det finns förstås fortsatta risker kopplade till såväl spridningen av covid- 19 som andra faktorer, inte minst det försämrade säkerhetsläget. pande bilden är ändå att svensk ekonomi har återhämtat sig från den chock som coronapandemin innebar. finns det förstås sektorer som fortfarande inte har återhämtat sig. I diagrammet illustreras det framför allt av kurvan för hotell och restaurang, som inte alls har återhämtat sig till de nivåer som gällde före pandemin. Sammantaget har dock utvecklingen varit sådan att generella stödåtgärder som främjar kreditgivning och därmed skuldsättning knappast är motiverade Det borde alltså vara läge att avveckla sådana åtgärder, men det behö- ver förstås göras på ett väl avvägt och transparent sätt för att undvika att det blir onödig turbulens på de finansiella marknaderna. Vilka är förutsättningar att hantera de långsiktiga riskerna för det finansiella systemet som har byggts upp? Här finns både positiva och negativa På den negativa sidan har vi ett koncentrerat banksystem med flera Här kan man lägga till att vi har ett väldigt digitaliserat betalningssystem som i stor utsträckning går via bankerna, och det gör oss sårbara för cyberrisker. tillhör de länder som i princip har ett bankbaserat finansiellt sy- stem, och det skiljer oss från till exempel . Där är systemet till stor del marknadsbaserat, och en stor del av kreditintermedieringen sker direkt på kre- Detta med marknadsfinansiering har dock kommit att bli viktigare i Sve- rige, vilket vi har sett genom att företagsobligationsmarknaden har vuxit be- Det har fördelar, bland annat att beroendet av välfungerande banker blir mindre eftersom det potentiellt sett finns alternativa finansieringskällor för Men för att detta ska vara en fördel i realiteten behöver dessa mark- nader fungera väl. Det var dock uppenbart att vår företagsobligationsmark- nad inte fungerade särskilt väl. Här håller jag med mina kollegor från Finans- inspektionen och och min företrädare om vad de skrev i en debattartikel: Det är viktigt att företagsobligationsmarknaden blir mer transparent och mer likvid, vilket kräver att företagen i större utsträckning än UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Så till det positiva. Vi har byggt upp skyddsvallar i flera olika led, och vi har infört kapital- och likviditetskrav på bankerna för att de ska vara stabila. Vi har fått ramverk och krav på plats för att hantera krisande banker om det ändå sker, och om staten skulle behöva bidra på något sätt har vi goda marginaler med stabila statsfinanser och låg statsskuld. Om vi ändå får problem i den finansiella sektorn med krisande banker eller andra finansiella institut, hur ska vi hantera det? har vi ett ramverk för att hantera banker i kris, något vi inte hade tidigare. Det är det så kallade resolutionsramverket, som baseras på den sunda principen att det är de som har riskerna som leder till problem som ska betala för dessa problem. Vi har gått från en situation där hanteringen av problem i den finansiella sektorn till stor del byggde på improvisation och att staten gick in med pengar i krisande institut till ett system som i stället bygger på proaktivitet, planering och egenfinansiering i betydelsen finansiering av aktörer i den finansiella sektorn om det blir problem, framför allt genom det så kallade bail-in-verktyget, som gör det möjligt att skriva ned värdet på fordringar på finansiella institut eller konvertera dem till aktieandelar. Så till vad Riksgälden har arbetat med . Mycket har gjorts, men vi är inte helt framme. Det gäller att värna om den grund vi har lagt. Fokus har varit på regelverksfrågor och att säkerställa finansiella resurser. Här är en viktig pusselbit MREL-kraven, det vill säga kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder. Dessa krav ska helt enkelt säkerställa att det finns tillräckligt med kapital som går att skriva ned i bankerna. beslutade Riksgälden om en ny MREL-policy. Framöver behöver vi fokusera på att göra bankerna resolutionsbara i andra avseenden än att ha de finansiella resurserna. Detta kräver ständig planering och dialog med bankerna. Om en bredare ekonomisk kris ändå skulle inträffa är starka och stabila statsfinanser den viktigaste skyddsvallen, och det har . Vi har låg statsskuld, det högsta kreditbetyget och flera upparbetade lånekanaler, det vill säga vilånar i både vår egen och andra valutor. Riksgälden kan alltid låna det som behövs. Det som kan hända är att kostnaden varierar lite beroende på hur situationen ser ut och vilka lånekanaler som används. Statens viktigaste lånekanal är marknaden för nominella statsobligationer i svenska kronor. Här har dessvärre likviditeten försämrats, vilket diagrammet visar. Den gula kurvan visar den genomsnittliga dagsomsättningen när det gäller nominella statsobligationer, och den har gått ned märkbart. De andra kurvorna i diagrammet visar det genomsnittliga betyg som olika typer av aktörer har gett när det gäller likviditetssituationen. Särskilt återförsäljarnas genomsnittliga betyg har fallit , men även bland investerarna, blå och grå kurva, ligger betyget under 3, vilket kan tolkas som underkänt. Orsaken till den försämrade likviditeten är inte bara att de offentliga finanserna har varit så starka i så att Riksgälden inte har kunnat emittera så mycket som har köpt upp en stor del av den utestående UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Det handlar också om regelförenklingar som har minskat bankernas incitament att bidra med likviditet och omfördela risk. Marknaden för nominella statsobligationer är viktig inte bara för staten utan för det finansiella systemet i stort, särskilt i en krissituation. Därför ser vi den minskade likviditeten ändå som en sårbarhet. Det kan leda till högre likvidi- tetspremier och därmed ge dyrare upplåning för staten. Det kan ge försämrad låneberedskap om investerare helt enkelt lämnar marknaden. kan det leda till en sämre prissättningsmekanism så att det blir svårare att pris- sätta även andra finansiella instrument i ett stressat läge. förstärka turbulens på de finansiella marknaderna. Därför ser jag detta som ett viktigt område för oss myndigheter att analysera i syfte att hitta sätt som kan förbättra funktionaliteten även på statslånemark- Avslutningsvis ska jag upprepa mina huvudbudskap: Det är dags att påbörja en avveckling av generellt verkande stödåtgärder. De behövs nog inte för att hantera den konjunkturella situationen just , och de kan leda till ökade lång- siktiga risker för den finansiella stabiliteten. Vi behöver värna den grund som har lagts av resolutionsramverket och fort- sätta att utveckla det. Vi behöver också verka för bättre fungerande obligationsmarknader i sven- Det gäller både företagsobligationsmarknaden och statsobliga- , : Stort tack för möjligheten att prata om finansiell Ämnet är detsamma för oss alla, så det blir nog ett visst mått av overlap när det gäller att beskriva hur världen ser ut. Som berörde när hon pratade om skulderna och skulder- nas fördelning har det skett ganska stora förändringar . skulden i förhållande till bnp har krympt, och företagen och hushållen har lånat Den korta förklaringen är att om man tittar på lånestockarna och vilka säkerheter som finns bakom dem ser man att de både för hushållen och före- tagssektorn utgörs av fastigheter i en eller annan form. Det innebär att det som dominerar svensk finansiell sektor om det skulle gå illa på något sätt är bo- stadspriserna och priserna på kommersiella fastigheter. Man kan givetvis föra ett resonemang om hur det kommer sig att skulderna har ökat på det sätt som de har gjort och under så pass . beskriva det är att titta på den globala räntemiljön och vad som har hänt under är en liten, öppen ekonomi, och vi har helfria kapi- talrörelser, vilket leder till att vi i stort sett importerar den allmänna räntenivån. När det gäller realräntorna i , , och är Räntorna har fallit , och har vi mer eller mindre negativa realräntor. I en värld där räntorna faller kan man låna mer till ungefär samma räntekostnad, vilket också är precis vad som inträffat. I takt med att UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN tillgångsvärdena stiger kan man låna ännu mer, för då räcker säkerheterna längre. Det gäller både kommersiella fastigheter och egnahem. När det gäller hushållssektorn kan man också i takt med att värdena stiger öka belåningsgraden på den fastighet man äger och använda det till reparationer, bilköp eller annat. Vad detta också indikerar är att den genomsnittliga räntan förmodligen är lägre än den har varit , och det innebär att den allmänt sett lägre räntenivån importeras. Det är dock inte enbart räntenivån som styr detta. Låt mig fokusera lite på bostadsmarknaden. Vi har en rad välkända strukturella frågor på svensk bostadsmarknad som har varit svåra att hantera. Vi har låga skatter på det löpande boendet, vi har ränteavdrag och vi har höga skatter på transaktioner. Allt detta leder till ökade lån och till ett ineffektivt utnyttjande av den stock av bostäder vi har. har vi långa kötider till hyresrätter och ett regleringssystem som styr denna marknad. Vi har även en del trögheter när det gäller att öka utbudet av bostäder. Byggandet har varit ganska högt men inte tillräckligt sett till befolkningsutvecklingen. Att bygga i är också väldigt dyrt. Det tar även att öka utbudet av tillgänglig mark, även om är stort och har gott om mark. Alla dessa trögheter sammantaget skapar faktorer som gemensamt leder till ökat låntagande, inte minst från ett enskilt hushållsperspektiv. Som gick igenom har aktiepriserna stigit i många delar av världen under pandemin. Fastighetspriserna har stigit, kommersiella fastigheter med och logistikfastigheter med . Villor har ökat med och bostadsrätter med . Den senaste utvecklingen inom hushållssektorn överraskade oss. Men med facit i hand kan vi se att konsumtionsmönstret blev annorlunda när man inte kunde resa och så vidare, och då valde hushållen att konsumera mer boende, vilket pressade upp priserna. Detta har lett till att tidigare sårbarheter har blivit större. Stigande bostadspriser har bidragit till stigande skulder. Det är en trend som i och för sig pågått men som fortsätter att stiga. Kommersiella fastigheter är den sektor som har utökat sin upplåning mest . Det är givetvis svårt att veta vad som händer här. Vi har ju utbuds- och efterfrågeomställning på grund av strukturella förändringar. Handeln flyttar från fysiska lokaler till internet, och distansarbetet ökar och ger kanske fler kontorsvakanser. Allt detta påverkar trenden på fastighetsmarknaden. har transaktionsvolymerna varit väldigt höga, inte minst . Det verkar också vara så att koncentrationen inom fastighetsmarknaden när det gäller ägande ökar och att det finns ett korsägande i fastighetsbolagen, vilket är en risk i sig. Uppkommer det problem ökar sannolikheten att hela systemet stannar snabbare än om man har ett väldigt spritt ägande. Så till räntorna och ränteutgifterna, och jag koncentrerar mig på hushållssektorn. I diagrammet till vänster ser man fördelningen mellan lån med rörlig UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN ränta och lån med fast ränta. Lån med riktigt fast ränta, det vill säga med en löptid , är mycket ovanligt. En mindre andel har fast ränta på till , men rörlig ränta är absolut vanligast. stocken ser ut på detta sätt innebär det att om räntorna stiger påverkas väldigt många väldigt fort. I det avseendet är räntekänsligheten i hushållssektorn väl- Till detta ska egentligen läggas lån utan säkerhet, men det är en annan De har ju också i regel låg eller rörlig ränta. Den samlade bolånestocken är ungefär 4 000 miljarder. att om räntan stiger påverkas väldigt många väldigt fort. Det har vi försökt illustrera i diagrammet till höger som visar hushållens ränteutgifter som andel av disponibel inkomst. Om räntan ökar stiger ränteutgif- terna till av disponibel inkomst, och om räntan ökar med 3 procent- enheter börjar ränteutgifterna nästan nå 90-talsnivåer. Då kommer många hus- håll behöva dra ned på sin konsumtion, vilket påverkar efterfrågan i ekonomin i vid mening. Det kan potentiellt också leda till fallande bostadspriser, vilket gör det svårare för många att låna. Det här får alltså stora negativa effekter på den svenska ekonomin. Dessvärre vet vi inte riktigt hur hushållens likviditet ser ut. tjat från har varit att påpeka att vi har dåliga data över hushållens tillgångar, och därför är det bra att en utredning nu har tagit sig an dessa frågor så att vi får veta mer än vi har vetat tidigare. behöver vi fundera på hur vi hanterar detta. har varit motiverade under pandemin, för när vi gick in i pandemin var det helt omöjligt att bedöma vad som skulle hända och vad som krävdes för att hålla Tack och lov ledde pandemin inte till en finanskris, och det har gått bättre att hålla igång allmänna ekonomiska åtgärder än vad många är vi på väg ut ur pandemin, och då minskar givetvis beho- vet av pandemirelaterade åtgärder. Vi har med oss en skuldstock som är större än tidigare, men det är det pris man får betala för att hantera en pandemi. Detta betyder att vi fortsättningsvis behöver titta på reformer inom bostads- området och inom skattepolitiken när det gäller att hantera hushållens ökade När det gäller allmänna synpunkter på hur vi hanterar finansiella risker tycker vi att det är bra att har beslutat att höja den kontra- Vi tycker också att det är bra att riskvikterna när det gäller utlåning till fastighetsföretag går upp. Det här är åtgärder som är väldigt , och en långkörare i sammanhanget, är det angeläget att III- regelverket, alltså riskregelverket för banker, genomförs fullt ut och utan att man vattnar ur det. Det är inte ett särskilt gott betyg till alla dem som sysslar med dessa frågor att konstatera att detta regelverk kom till stånd som en kon- sekvens av den stora, globala finanskrisen runt 2008, och det kommer att ta ungefär innan allt detta är genomfört. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Den sista frågan som vi, och Riksgälden arbetar med är brister på marknaden för företagsobligationer. I grunden är det bra att ha många hellre än få marknader, för om man får problem ökar sannolikheten att åtminstone någon marknad fungerar. Men när nu företagsobligationsmarknaden har vuxit och får allt större betydelse är det också viktigt att det sker reformer på företagsobligationsmarknaden som är sådana att marknaden fungerar bättre. Därför är det viktigt att vi får till stånd det som kallas en benchmarkstandard för företagsobligationer. Det är viktigt och angeläget att alla som är delaktiga i denna process ser till att detta åstadkoms så fort som det över huvud taget är möjligt. , : Ordförande! Tack för inbjudan! När jag deltog pratade vi också om den här krisen. Jag tycker om det uttryck som nämnde och som bättre beskriver det här, nämligen chocken som kom av covid. Jag beskrev då detta som väldigt annorlunda. Det var en kris där tillgångspriser steg och där bnp återhämtade sig ganska snabbt. Därmed fick vi inte det krisförlopp som vi kanske hade tänkt oss. Vissa branscher har drabbats väldigt hårt, men vissa branscher har till och med gått bättre än vad vi trodde. Tillväxten är nu till och med tillbaka över den tillväxtbana som man skulle ha kunnat anta när krisen bröt ut . Det här beror delvis på en väldigt stark policyrespons från finanspolitik, från penningpolitik och från andra statliga aktörer, inklusive . Jag tror att detta är en viktig lärdom. Vi agerade koordinerat, kraftfullt och snabbt. För del handlade det om att vi pausade amorteringskrav och sänkte den kontracykliska bufferten och på så sätt skapade en möjlighet för bankerna att vara en del av krishanteringen snarare än en del av krisen. Men det har också blivit uppenbart att har en dynamisk ekonomi, med digitaliseringen, e-handel och annat. Där tror jag att det har haft stor betydelse för utvecklingen att ligger i framkant och förstås att vi inte domineras av besöksnäringen. Men vi får inte heller glömma bort att vi gick in i den här krisen med väldigt god motståndskraft, en motståndskraft som det tagit tid att få till med politiska och andra beslut. Detta är kanske det viktigaste. Det handlar om kapitallikviditet i banksystemet, starka företag och inte minst en stark stat med låg statsskuld och starka statsfinanser. Det här ska vi värna, för när vi gick in i krisen kände vi oss ganska trygga med det vi hade gjort. Jag tror att den tryggheten inte alltid delades av kollegor runt om i världen och . Vi har också, som framhållits av både och , sett ökad riskuppbyggnad. Det handlar i grund och botten om att balansräkningarna har stigit. Det är kraftigt stigande tillgångspriser och skulder. har dock det här bromsats något. Vi har sett tillgångspriser komma ned. Aktiepriser har gått från i och för sig höga nivåer men ändå ned. Räntorna har börjat stiga något. Jag tror i grund och botten att den turbulens UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN som vi haft har varit bra för den finansiella stabiliteten. är bra att påminna sig om att allting inte växer till himlen utan att det ibland också går åt andra hållet. Sedan får vi förstås hoppas att det inte blir en mer Sist men inte minst har den geopolitiska krisen bidragit till den här oron. Det är i det här läget, tycker jag, framför allt just en geopolitisk kris med risk för mänskligt lidande. Men den skulle också, om det blir väldigt allvarligt, kunna sprida sig och innebära mer negativ ekonomisk utveckling. Jag vill ta upp hur de penningpolitiska förväntningarna har förändrats i trodde få att man skulle höja räntan i . tror de flesta att Fed kommer att höja räntan minst fyra eller kanske till och med fem gånger. Det här är den stora förändringen, och det är det som har fått systemet att gunga till lite grann. Det beror på stigande inflation i men också resten av världen. I grund och botten – återigen – tror jag att det här är Men det är spännande att se hur det här utvecklas, för det skulle kunna vara så att vi delvis går in i en annan ränteutveckling och en annan räntebana. Då skulle vi kunna få de procentenheter i ökning som nämnde och som skulle kunna påverka hushåll och fastighetsföretag ganska allvarligt. Tillgångspriserna har alltså stigit. De har stigit på börsen Bopriserna har stigit . fastighetsföretag har stigit . Hushållens skulder har stigit med Balansräkningarna har ökat, och riskerna har därmed tilltagit. undantaget är staten. Hur ser det då ut för hushållen och bolånetagarna? Vi mäter ju det här i vår så kallade bolåneundersökning. Vi tittar då bland annat på de mest skuldsatta hushållen, de som lånar av bruttoinkomsten och de som lånar av fastighetens värde. Den här kvoten, alltså de som lånade riktigt mycket både i förhållande till sin inkomst och i förhållande till husets värde, gick upp kraftigt . Då infördes det första amort- eringskravet, och kvoten började falla. Det var färre som lånade riktigt Sedan skärpte vi amorteringskravet 2018. Det var då vi införde amor- teringskravet för belåning av sin inkomst. här kvoten att falla. Färre hushåll lånade riktigt mycket. Men de senaste två åren har trenden vänt. steg kvoten återigen. den totala utlåningen till hushållssektorn på bolånesidan ligger på ungefär 7 Det är högre än före krisen. Vi gör nu en ny bolåneundersökning. finns all anledning att tro att den här kvoten har ökat igen. Riskerna med hushållens skuldsättning fortsätter alltså att öka. fundera på vad det här innebär. Vi har i olika undersökningar studerat risken för att hushållen går i konkurs i den meningen att de skulle utgöra en risk för den finansiella stabiliteten. Hur ska man då se på det här? Är det här en risk