rfr · H90WRFR12 · 2022-05-20 00:00:00 — Öppen utfrågning om AP-fondernas placeringar av buffertkapitalet i pensionssystemet anordnade en öppen utfrågning i . har Första-Fjärde AP-fonden ett nytt mål för placeringsverksamheten. Kapitalet i fonderna ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet om hög avkastning och låg risk. I rapporten redovisas programmet, en utskrift av de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under presentationerna. Tid: kl. 9.00–12.00 Plats: Andrakammarsalen, vice ordförande öppnar utfrågningen Hur arbetar fonderna med hållbarhet och det nya målet om föredömlig förvaltning? roll i AP-fondernas hållbarhetsarbete , vd , och , Tredje AP-fonden och ledamot av Vad säger forskningen om dialog kontra avinvestering? , forskare, Misum, i granskning av AP-fondernas hållbarhetsarbete Hur väl uppfyller AP-fonderna lagstiftningens krav på en föredömlig och hållbar kapitalförvaltning? 10.30–10.45 Kaffepaus vice ordförande avslutar utfrågningen Uppteckningar från den offentliga utfrågningen Ordföranden: Då är , och jag öppnar den utfrågning vi ska ha tillsammans . Varmt välkomna hit alla deltagare och alla medverkande. Det här är en öppen utfrågning om AP-fondernas placeringar av buffertkapitalet i pensionssystemet med titeln: Är AP-fondernas placeringar hållbara? Det här är den första öppna utfrågningen i ämnet som finansutskottet anordnar, och vi ser fram emot denna. Vi har framför oss. Sluttid är absolut . Vi har tillsammans med en mängd viktiga och intressanta inlägg. Jag presenterar alla deltagare allteftersom eftersom många kommer att delta med inlägg. Vi kommer att ha en paus vid halv 11, och efter den kommer ledamöterna i utskottet att ställa frågor. Vi ska börja den första delen av utfrågningen med att lyssna till de fyra vd:arna, , vd i , , vd i , , vd i , och , vd i . Ni kommer att ha vardera, och vi ska försöka hålla oss till tidsgränserna för att hålla schemat. Varmt välkomna till er alla! , Första AP-fonden: God morgon! Jag tackar för inbjudan att berätta om Första AP-fondens arbete med hållbarhet och föredömliga förvaltningar. Hållbarhetsuppdraget och ändringen i lagen stöttade de redan höga hållbarhetsambitioner vi hade. Vi är förstås glada för de positiva omdömen vi får i externa granskningar, men vi har också sett detta som en möjlighet att se över hela vårt uppdrag för att se om vi kan utföra det bättre. I grundbultarna till hållbarhetsuppdraget är det tydligt att genom ansvarsfulla investeringar, ansvarsfullt ägande och föredömlig förvaltning ska det här integreras i ordinarie verksamhet. Det finns också en ledning att vi inte ska röra oss framåt på hållbarhetsområdet på bekostnad av hög avkastning eller god riskhantering. Vi ska alltså uppnå flera saker. Det gäller faktiskt också inom hållbarhetsområdet, som rymmer miljö, klimat, sociala frågor samt bolags- och ägarstyrning. I en enskild investering behöver inte de aspekterna gå åt samma håll. För att se till att vi rör oss framåt i rätt riktning har vår styrelse antagit ett ramverk som täcker alla delar i uppdraget. Det här tar vi sedan vidare i processer, instruktioner och beslut i verksamheten. Det mynnar ut i utvärdering och uppföljning mot de mål vi sätter, antingen det är avkastningsmål eller mål om koldioxidneutralitet. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN För att nå målen krävs att vi jobbar medvetet och väger olika möjligheter och risker mot varandra, men det arbetssättet tror vi också hjälper oss att bygga ett förtroende hos omvärlden. När styrelsen har satt ramarna kommer turen sedan till mig som vd att utföra uppdraget med medarbetarna. Ett av de viktigaste besluten jag fattar handlar om att sätta målbilden för portföljen, hur jag tror att vi kan uppnå högst förväntad avkastning, bäst hållbarhetsnytta till lägst risk. en måttstock mot vilken vi utvärderar faktiska investeringar som medarbetarna För att vi ska dra nytta av vår natur som långsiktig investerare ska portföljen vara robust i olika makromiljöer och i olika omställningsscenarier, men den behöver också vara flexibel. Vår portfölj , som har en tredjedel av det koldioxidavtryck den hade , beter sig annorlunda. hitta den bästa portföljen, testar vi möjliga portföljer mot att beslutsfattare som ni kan använda olika typer av verktyg för att nå klimatmålen, olika delar av världen, olika tidpunkter. Det får bäring på ränta och inflation, vilket i sin tur påverkar förväntad avkastning för olika typer av tillgångsslag. När jag har satt målbilden och måttstocken ska portföljförvaltarna göra sitt allra bästa för att leva upp till ansvarsfulla investeringar och föredömlig för- valtning i respektive tillgångsslag. Det betyder olika saker beroende på vilken portfölj man har ansvar för. Låt oss börja med att titta på ränteinvesteringar och aktieinvesteringar. aktieinvestering kan vara så länge som bolaget finns kvar. som investerare se att priset reflekterar framtida lönsamhets- och hållbarhets- En ränteinvestering, däremot, löper ut , det är i förväg uppgjorda villkor, och jag har inte samma möjlighet att investera i en För att svara upp mot detta har så kallade hållbarhetslänkade obligationer vuxit fram som hjälper i vissa avseenden men inte alla. Noterade aktier är den största delen av vår portfölj, och det är där vi har den största verktygslådan, det vill säga att matcha hållbarhetsambition med investeringsstrategi. handla om att vi i svenska storbolag kan sitta i valberedningen och påverka På global basis kan vi använda stora mängder data för att bygga hållbarhetsbetyg utifrån just miljö, klimat, sociala aspekter, bolags- och ägarstyrning och leta systematiskt efter avkastnings- och hållbarhetsmöjlig- Rör vi oss till den onoterade delen av portföljen fyller förstås fastigheter och infrastruktur hållbarhetsfunktioner i sig i samhället, men hur vi äger och hur vi investerar kan också göra stor skillnad. I kontorsfastigheter bygger, re- noverar och förvaltar vi så energi- och materialeffektivt som möjligt. bestånden kan vi bidra till en social hållbarhet genom en trygg närmiljö och Men för att social hållbarhet och god avkastning på pensions- kapitalet ska vara möjligt behöver vi vara långsiktiga och ha en stark balans- Det ger bolagen låga finansieringskostnader. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Slutligen har vi frågan om riskkapital. Det lämpar sig jättebra för både högt ställda hållbarhetsmål och höga lönsamhetskrav. Vi gör därför enbart riskkapitalinvesteringar med särskilt god hållbarhetsprofil som vi tror ger särskilt goda bidrag till något av FN:s globala mål. Det är innovativa lösningsbolag och oprövade tekniker. Många kommer att lyckas, men inte alla. Risken är alltså hög. Låt mig säga några ord om vilka verktyg vi har för att i varje investering leva upp till lagkravet att främja en hållbar utveckling. Vårt sätt att bidra till riktningen – utvecklingen – är, som sagt, högre lönsamhet, bättre hållbarhetsnytta och lägre risk. Vi vill röra oss utåt och uppåt i den figur ni ser här . För att göra det börjar vi med att välja bort vissa investeringar. Vi exkluderar investeringar som kränker konventioner som har skrivit under eller på andra sätt strider mot beslut som ni har fattat. Men vad som är alltför ohållbart för oss att investera i, det vill säga den bruna ytan, är inte statiskt . När vi jobbar medvetet, ihärdigt och smart med att stötta och kravställa bolag kan de hantera sina hållbarhetsutmaningar allt bättre. Det kan handla om handlingsplaner för investeringar med hög ESG-risk – om ett bolag befinner sig i en bransch eller i sin affärsmodell är exponerad för särskilt höga hållbarhetsrisker. Vi jobbar tillsammans med kollegorna i AP-fondssystemet i genom reaktiv dialog och positiv påverkan för att göra en förändring. Det här kräver resurser, tar tid och kräver hårt arbete. Så vi behöver prioritera. Vi kommer inte att kunna påverka överallt. För att ha en positiv påverkan och begränsa ESG-risker väljer vi ibland att avinvestera. Det är till exempel skälet till varför vi avinvesterade fossila bränslen. Men påverkan och avinvestering ska inte ses som motsatsförhållanden utan som komplement. Avinvesterar du, sänker du möjligheten att påverka, men begränsar din risk och kan påverka på annat håll. Över tid flyttar vi bolagen i en positiv riktning, vilket ofta innebär också högre lönsamhet och lägre risk. Då kan vi plocka upp nya utmaningar från botten av figuren och göra samma resa. Låt mig sammanfatta. Hållbarhetsuppdraget är en integrerad del av allt vi gör. Vi har rört oss framåt på hållbarhetsområdet, och jag är stolt över resultaten. Men vi har inte offrat god avkastning eller sund riskhantering. Men det kräver också en hel del av oss, inte bara i hela uppdraget utan också inom hållbarhetsområdet för att inte offra ett hållbarhetsmål för ett annat. Den öppenheten, det hårda jobbet och de ständiga avvägningarna tror vi hjälper oss att bygga förtroende, inte bara för hållbarhetsarbetet utan för hela vår verksamhet som myndighet. Jag tackar för uppmärksamheten. , Andra AP-fonden: Jag tackar för att vi har fått komma hit. Jag hoppas att det är början på en tradition. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN Jag tänkte berätta lite grann om hur vi jobbar med hållbarhet och föredömlig förvaltning ur perspektivet hur strukturen ser ut och även ge en del praktiska exempel. På den här bilden ser ni oss som gör arbetet. Vårt kontor finns i , och vi är ungefär 70 personer som arbetar där. Fotot är taget tvärs över gatan vid det gamla i , om någon känner igen det. Skälet till att jag visar mina begåvade kollegor på bild är inte bara att de är just det utan för att illustrera att var och en av oss jobbar med frågor om hållbarhet på ett eller annat sätt. När det gäller frågor om hållbarhet på Andra AP-fonden är det självklart att viutgår från det uppdrag vi har fått från er, av , och integrerar det på en mängd olika sätt. Bland annat har vi sex hållbarhetsprinciper. De ingår i den hållbarhetsstrategi som vi lägger fram, och en hel del av principerna utgår direkt från lagtexten. Det är vårt sätt att ta med oss hem i praktisk handling det uppdrag vi har fått. Som ni vet är hållbarhetsområdet ett extremt stort och brett område, vilket innebär att vi har valt att fokusera på de områden som vi tycker är särskilt viktiga för oss. Det är områden som vi har jobbat med , och vi har byggt upp en stor intern kompetens och därmed också lång erfarenhet. Det ser ni på denna bild. Skälet till att biologisk mångfald är lite ljusare i färgen på bilden är att den punkten är en bubblare, men jag har svårt att tro att den inte också kommer att vara ett fokusområde. För den här bilden tänkte jag säga något om hur vi integrerar hållbarhet mer generellt och ge exempel på proaktiva investeringar som vi gör i hållbar utveckling. Rent allmänt sett sa vi att vi skulle utveckla vår portfölj i linje med . För oss innebär detta tre saker. Bland annat är det avinvesteringar av bolag som vi inte anser är hållbara. Det innebär proaktiva investeringar, som jag kommer tillbaka till, och det innebär också i stor utsträckning dialog för att förändra. När det gäller kapitalförvaltning i linje med implementerade vi Paris-aligned Benchmark för ungefär halva vår portfölj. Det är ett ramverk som har tagits fram inom EU för att hjälpa till med att identifiera ohållbara företag, alltså företag som har en stor del av sina intäkter från fossila bränslen, men man ska också kunna investera i bolag som är aktiva i omställningen. Det här gjorde vi för ungefär hälften av vår portfölj. Tack vare detta kunde vi sänka vårt koldioxidavtryck med . När det gäller investeringar som bidrar till en hållbar utveckling är ett av exemplen hållbar infrastruktur. Vi vet alla att det kommer att krävas många stora investeringar för att ställa om såväl energisystem som transportsystem. Där har vi investerat i vindkraft, som ni ser på bilden, men det kan också vara solpaneler eller batteritillverkning. Ett närliggande exempel och ett bolag som är aktuellt är Northvolt, där vi tillsammans med de övriga tre AP-fonderna har gjort en investering. Vi håller också på att bygga upp en svensk cleantechportfölj som vi förvaltar internt. I det här sammanhanget vill jag också lyfta UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN fram våra investeringar i gröna och sociala obligationer. Gröna obligationer har vi investerat i sedan de lanserades 2008, och även i sociala obligationer . Det finns många olika sätt som man kan investera i olika delar av portföljen, precis som just sa. Ansvarsfullt ägande och ägarstyrning har legat högt på agendan ända sedan fonden startade, och det hände 2001. Ska man vara en ansvarsfull ägare är ett aktivt jobbande med ägarstyrning ett givet verktyg i det sammanhanget för att kunna påverka de bolag man investerar i. Vi jobbar på en mängd olika fronter. Vi röstar på bolagsstämmor, vi deltar i flera valberedningar och vi har dialog med mängder av bolag. Jag kommer tillbaka till de frågorna. Vi lägger fram förslag på egen hand eller tillsammans med andra. Samarbete är verkligen en nyckel i sammanhanget. Vi kommer snart att få höra att är ett av flera samarbeten som är viktigt för oss i sammanhanget. För att vara öppen och transparent har vi givetvis en ägarpolicy där man kan se på hur vi ser på olika saker. För att bolagen också ska veta vad vi förväntar oss av dem har vi tagit fram riktlinjer för röstning som man kan studera. Här tänkte jag ge ett par exempel på några av de dialoger vi har igång just . Först är ett av världens största investerarinitiativ. Det heter Climate Action 100+. Det handlar om att de investerare som vi har dialoger med är hundra av världens största koldioxidutsläppare. I det sammanhanget har vi tillsammans med och här i en dialog med AB . Vi tycker att det har varit en bra dialog som har pågått . Bolaget har kommit ut med en mängd viktiga offentliggöranden . Ett annat exempel som jag tänkte ta upp är mänskliga rättigheter. Vi har en egen intern process där vi analyserar och identifierar olika bolag och sektorer samt länder där vi bedömer att riskerna är som störst. har vi en dialog inom textilindustrin i och . Vi har också en dialog inom gruvindustrin i . Men det här kan vi inte hålla på med på egen hand utan att någon vet om det. Därför är det viktigt för oss att vara så öppna vi kan mot alla våra intressenter. Det är ni och typ tio miljoner svenskar till på vars uppdrag vi arbetar. Jag har jobbat på AP2 , och jag tycker att vi har tagit stora steg framåt när det gäller rapporteringen och öppenheten om det vi gör. Det är något vi ständigt jobbar med för att förbättra. Förutom vår årsredovisning och våra halvårsrapporter lämnar vi numera tre olika rapporter med anknytning till hållbarhet. Det gäller dels en övergripande hållbarhetsrapport, dels en klimatrapport och dels en rapport om mänskliga rättigheter i enlighet med FN:s principer. Låt mig närma mig slutet. Det här är inte en test av era ögon, men jag vet att ni har fått bilderna så att ni har dem framför er på bordet. Det här är för den som är specialintresserad och som kanske lite närmare vill följa vår hållbarhetsresa . Med det hoppas jag att ni har fått en lite bättre praktisk bild av vad vi håller på med på AP2. Jag tackar för mig. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN , Tredje AP-fonden: Jag har inga bilder. Vi jobbar med liknande saker, men jag tänkte ta upp frågor från vår verklighet. Är AP-fondernas placeringar hållbara? är rubriken på seminariet. Det är den fråga som jag gärna för AP3 skulle vilja svara ja på, men tyvärr är inte våra investeringar hållbara . Men vi arbetar för att de ska bli hållbara . Det är högst relevant utifrån det uppdrag vi har från att skapa en långsiktigt hållbar avkastning för att bidra till finansieringen för såväl nuvarande som framtida pensionärer. Det innebär att vårt fokus främst är på vad som kommer att vara hållbart . Vi producerar inget; vi har ingen varuproduktion. Vi är en liten organisation med ett stort förvaltningsuppdrag. Vi investerar, och genom vårt ägande kan vi påverka utvecklingen i bolagen vi äger. Vi väljer också olika strategier av påverkan beroende på hur ägandet ser ut, och vi fokuserar på de områden där vi bedömer att vi kan göra störst nytta och har möjlighet att påverka. Precis som i all annan verksamhet måste vi göra prioriteringar; i hel- och majoritetsägda bolag – onoterade. Vi har fem fastighetsbolag: , Hemsö, Trophi, Regio och Trenum. Vi har ett par infrastrukturbolag: Ellevio och Infra. Och vi har ett par skogsbolag, bland annat . Där styr vi genom att vi sitter i styrelsen och påverkar. Där har vi stora möjligheter att påverka. I utländska noterade bolag sker påverkansarbetet i samarbete med andra ägare, huvudsakligen genom AP-fondernas etikråd. I svenska börsbolag utövar videt aktiva engagemanget genom dialoger och röstning. Vi är också representerade i valberedningarna. Hur vi kan påverka visar vi främst genom att vara en förebild i de bolag vi har stort ägande i. Men precis som i noterade bolag ställer vi högre krav ju viktigare och ju mognare bolaget är. Ett bra exempel är , som ägs av oss fyra AP-fonder. Det är största fastighetsbolag. Bolaget visar faktiskt vägen för hela branschen både i och i . har hållbarhet helt integrerad i affärsmodellen från hållbar fastighetsutveckling till hållbara lokaler, hyresgäster och grön finansiering. Bolaget utvecklar verksamheten mot en mer hållbar framtid. Det är så vi påverkar bolag som vi investerat i. Vi vill att de ska göra samma sak. Det är vår övertygelse att om vi får bolagen att inse värdet av att integrera hållbarhet i sin affärsmodell kommer de att lyckas. Våra placeringar kommer att bli hållbara över tiden. Jag vill också framhålla att AP3 är en unik investerare genom vårt långsiktiga uppdrag tillsammans med de andra buffertfonderna. Vi investerar för generationer, och det som främst skiljer oss buffertfonder från de flesta andra kapitalförvaltare är att ingen enskild kan rösta med fötterna, det vill säga ta ut sina pengar. Det innebär förstås ett stort ansvar men också att vi inte tvingas vända kappan efter vinden. Hållbarhet drivs mycket av känslor, men vi ska vara forsknings- och faktabaserade. Det gör att vi från tid till annan får utstå kritik på kort sikt, men på vinner vi. måste vi vara lyhörda för våra intressenters synpunkter, ta till oss information och utreda. Vår erfarenhet är att vi vinner UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN respekt genom att tydligt förklara våra ställningstaganden men också genom att lyssna och ta till oss synpunkter. Vi kan också utgöra en viss motvikt när någon hållbarhetsfråga blir känslobaserad eftersom synen på vad som är kontroversiella investeringar kan ändras snabbt på grund av omvärldsfaktorer. Vårt mål har en tydlig kompassriktning som inte svänger fram och tillbaka. Genom att försvara i stället för att fly bygger vi mer trovärdighet. Det visar inte minst hur snabbt inställningen till vapeninvesteringar har vänt. Vår verklighet skiljer sig också från våra förmånstagares. Det gör att vi inte alltid får förståelse för hur vi agerar i enskilda fall. För ett effektivt hållbarhetsarbete är det viktigt att vi får bolagen med oss, inte emot oss. Vi tror på dialog och samarbete. kan det uppfattas som att vi inte alltid är tillräckligt kritiska utåt, men vi prioriterar att nå resultat framför perception. Det finns också ett annat problem, nämligen att AP-fondernas investeringar är tacksamma att kritisera för att nå publicitet. Vi kommer att ha svårt att ha en tillgångsportfölj som uppfyller allas särintressen där alla intressenter anser att alla investeringar är hållbara. Det är vår vardag, och några investeringar ifrågasätts alltid. Det måste vi förhålla oss till och bemöta ansvarsfullt. Vad bidrar AP3 med? Först vill jag betona att vi inte ser en inbyggd konflikt mellan avkastning och hållbarhet på . Långsiktigt hållbara investeringar blir lönsamma . Det är vår investeringsövertygelse. Men vi har inte heller möjlighet att ta på oss en roll att rädda världen, men vi tar på oss rollen att bidra till en bättre värld genom att arbeta med hållbarhetsrisker och möjligheter där de är immateriella i vår förvaltningsportfölj. Vi ska säkra att bolagen lyssnar på oss, att hållbarhet är en integrerad del av vår investeringsprocess, att vi har en miniminivå på hållbarhetskrav för att bolag ska vara investerbara och att vår strategi ska bygga på en stabil process och en tydlig kommunikation. Det här är inte snutet ur näsan när man förvaltar en portfölj på 1 500 bolag över hela världen. Av dem är vi riktigt stora ägare i ett tiotal bolag och liten ägare i de övriga. Det gör att det krävs oerhört mycket arbete, kunskap, pedagogik och långsiktighet för att nå förändring. är en organisation på 65 medarbetare, och vi förvaltar . Vi når ändå resultat, inte helt själva, utan i gott samarbete med nationella och internationella ägare med samma syn som vi har. Vi har förflyttat synen på ersättningsfrågor till ledande befattningshavare och arbetat med mångfald i styrelserna. Vi har drivit fram hållbarhetspolicyer med mätning och uppföljning av klimatavtryck samt krav på omställningsstrategier. Vi förflyttar fokus när vi har uppnått tillräckliga resultat. är mänskliga rättigheter och biologisk mångfald mycket större frågor än de var . Låt mig sammanfatta. Fondens påverkansarbete gör skillnad, skapar värde för pensionssystemet och bidrar till samhällsutvecklingen. Det kräver uthållighet, och det finns inga snabba lösningar. Det är ett enträget arbete. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN av allt är att bolagen lyssnar på oss, men vi har också respekt för deras utma- Att ställa om tar tid och kräver resurser. Även om AP3:s placeringar inte är hållbara , är de betydligt mer håll- bara än vad de var när nuvarande AP3 grundades. förvaltning har bidragit till att fondkapitalet ökat från 145 miljarder till som vi har betalat ut 73 miljarder till att täcka underskottet i pensionssystemet. Vår strävan är att fortsätta att göra investeringar mer hållbara sam- tidigt som vi bidrar till pensionssystemets långsiktiga finansiering och främjar en hållbar utveckling, precis som vi har gjort . , : Fru ordförande! Jag tackar finansutskottet, som bjudit in oss till denna öppna utfrågning om hållbarhet. Jag tänkte dock ta av min dyrbara tid till ett litet sidospår, dock ett viktigt sådant. Jag ska ta vid där avslutade och säga något om hur AP- fonderna har uppfyllt sitt övergripande uppdrag i inkomstpensionssystemet. På den bild jag visar ser ni en graf. Den börjar där det nya pensionssystemet infördes och går fram till . Det är två linjer i grafen. utvecklingen av inkomstindex. Den är vald av det skälet att inkomstindex är ett index som alla andra delar i balansräkningen för inkomstpensioner räknas Den blå linjen är avkastningen för . gärna ha valt vilken som helst av de andra AP-fonderna eller för den delen AP- fonderna som kollektiv. Vad vi kan se är att den blå linjen har ökat betydligt mer än den gula linjen. Det innebär att AP-fonderna tillsammans har stärkt systemet för inkomstpen- Skillnaden mellan den blå linjen och den gula linjen är bara för Fjärde Gångrar ni det med fyra får ni bidraget från oss tillsammans. Till höger ser ni några siffror också. I mitten har ni siffran 18. är andelen som kommer från AP-fonderna av balansräkningen i inkomstpen- Den har ökat från 2001. Siffran längst ned är ett annat sätt att mäta styrkan i pensionssystemet, nämligen balanstalet. Det är helt enkelt kvoten mellan tillgångarna och skulderna i pensionssystemet. Den är 1,12 nu och var 1,04 vid lanseringen av det nya pensionssystemet. Det innebär att vi som AP-fonder som sagt har stärkt pensionssystemet. pensionssystemet och lite mer därtill kommer faktiskt från AP-fondernas av-