eunbil · H90N4E51F7 · 2022-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) 3.Ekonomiska och finansiella aspekter av krisen i Rådet väntas ha en diskussion om ekonomiska och finansiella aspekter av krisen i . EU har vidtagit ett flertal restriktiva åtgärder mot och med anledning av aggression mot , inklusive på det finansiella området. Kommissionens senaste prognos över det ekonomiska läget i EU och euroområdet presenterades . I prognosen anges att de ekonomiska utsikterna var goda i EU före invasionen av , med en pandemi på tillbakagång och en trolig förbättring av störningarna i de globala leveranskedjorna. Kriget innebär dock stora utmaningar, med högre råvarupriser, framför allt energipriser, som driver upp inflationen, förvärrade utbuds- och leveransproblem och ökad osäkerhet som påverkar konsumtion och investeringar. Euroområdets och EU:s BNP antas växa 2023, vilket är en nedrevidering med 1,3 respektive 0,4 (0,5 för EU) procentenheter jämfört med vinterprognosen. Kommissionen understryker dock att av tillväxten 2022 beror på den starka utvecklingen och att BNP endast ökar svagt . Prognosen för inflationen har kraftigt reviderats upp och HICP för Euroområdet antas nu nå 2022, för att sedan sjunka tillbaka till 2023. Prognososäkerheten beskrivs som ovanligt stor och nedåtriskerna dominerar, som till exempel ännu högre råvarupriser som ökar risken för stagflation, stramare penningpolitiska förhållanden som dämpar tillväxten samt en svagare efterfrågan från bland annat och . Kommissionen har tidigare angett att den nya prognosen kan följas av en uppdaterad bedömning av den vägledning av den finanspolitiska inriktningen som presenterades , inklusive bedömningen att den allmänna undantagsklausulen i ska avaktiveras 2023. När det gäller ekonomiskt stöd för att hantera negativa konsekvenser av kriget i EU:s medlemsstater, har ekonomi- och finansministrarnas diskussioner bland annat berört ökade kostnader i relation till migration och de höga energipriserna. När det gäller energipriserna har kommissionen presenterat meddelanden för att inleda arbetet med att utforma en plan för att göra EU mindre beroende av fossila bränslen från (RePowerEU), samt för att beskriva olika åtgärder som EU:s medlemsstater kan vidta för försörjningstrygghet och överkomliga energipriser. Kommissionen väntas presentera ytterligare meddelande inom ramen för RePowerEU . När det gäller bland annat finansiering av flyktingmottagande kan medel från sammanhållningspolitiken användas genom initiativen Care och Ändrad React-EU. När det gäller ekonomiskt stöd till och dess medborgare har ett antal åtgärder vidtagits på EU-nivå, inklusive makrofinansiellt stöd om . Diskussioner pågår om ytterligare stödinsatser, inklusive om inrättandet av en förvaltningsfond för solidaritet med i enlighet med stats- och regeringschefernas överenskommelse från den 24–. Kommissionen väntas presentera ett meddelande med vidare vägledning . 2 (8) befinner sig i en akut likviditetskris och landets finansiella och ekonomiska stabilitet förväntas försvagas ytterligare. Enligt IMF beräknas finansieringsgapet uppgå till 5–och det kan komma att öka i takt med att kriget fortlöper. Enligt förväntas BNP krympa med . Vidare uppskattar att kriget beräknas ha orsakat fysiska skador på byggnader och infrastruktur om . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen står redo att vidta utökade restriktiva åtgärder mot och vid behov, samt att verka för ett effektivt genomförande av dessa åtgärder. Regeringen konstaterar att de ekonomiska utsikterna är mycket osäkra, och att det är viktigt att följa utvecklingen noga. Regeringen betonar vikten av att främjar sunda offentliga finanser, och menar att medlemsstaternas finanspolitik och tillämpningen av bör röra sig mot en normalisering. Givet det osäkra läget i omvärlden är det viktigt att medlemsstaterna kan anpassa sin finanspolitik vid behov. Regeringen konstaterar att det är upp till varje medlemsstat att besluta om finanspolitiska åtgärder. Merparten av de åtgärder som vidtas för att hantera negativa konsekvenser av krisen kommer och bör vidtas på nationell nivå. Regeringen välkomnar på ett generellt plan insatser för att underlätta för medlemsstaterna i detta avseende, inom ramen för befintliga . Regeringen menar att denna typ av åtgärder ska vara välriktade, tillfälliga och värna den inre marknadens funktionssätt. är det viktigt att man inte inför kontraproduktiva stimulanser till ekonomin i ett ekonomiskt läge med inflationstryck och utbudsstörningar. När det gäller eventuella stödåtgärder på EU-nivå till medlemsstaterna anser regeringen att dessa bör finansieras genom omprioritering av medel som redan finns i EU:s fleråriga budgetram –2027 och inte genom exempelvis ytterligare gemensam upplåning. Regeringen anser vidare att EU bör bistå med ekonomiskt stöd och är öppen för att diskutera lämpliga alternativ. 3 (8) 4.(ev.) Direktiv om säkerställande av en global minimiskattenivå för multinationella företagsgrupper i Europeiska unionen Rådet väntas anta en allmän riktlinje om ordförandeskapets kompromissförslag till ett direktiv om en global minimiskatt för multinationella företag inom EU. Överläggning med skatteutskottet ägde rum , och . Information till skatteutskottet planeras till . Samråd med om direktivförslaget ägde rum , och . Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om en global minimiskatt för multinationella företag inom EU. Syftet med direktivet är att genomföra de modellregler avseende en global minimibeskattning på som arbetats fram inom ramen för /G20 Inclusive Framework on base erosion and profit shifting (BEPS), förkortat IF. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2021/22: FPM46. Efter förhandlingar i rådet är nu förslaget till direktiv i linje med . Förhandlingarna i rådet har bland annat rört frågor om tid för genomförande i EU:s medlemsstater, valmöjlighet till en nationell top up- skatt, sanktionsregler och beaktande av så kallade safe harbours samt tydliga kopplingar till att genomförandet av direktivet i EU ska ta hänsyn till det arbete som gjorts inom . Förslag till svensk ståndpunkt Syftet med kommissionens förslag om en global minimibeskattning är att implementera inom EU. ställer sig positivt till en global minimibeskattning och att implementeringen i EU sker genom ett direktiv. Det är viktigt att ett system för en global minimibeskattning uppnår en lämplig balans mellan komplexitet och effektivitet. Det ska vara förutsebart, proportionerligt och träffsäkert utifrån syftet. Det är av central betydelse att direktivet är i linje med om en global 4 (8) minimibeskattning och att tiden för genomförande av direktivet tar hänsyn till medlemsstaternas interna lagstiftningsprocesser. Ordförandeskapets inriktning i kompromissförslaget är , efter förhandlingar i rådet, i linje med . Kompromissförslaget beaktar även den nu antagna kommentaren till modellreglerna och pågående arbete med detaljerade genomförandebestämmelser. Vidare har behov av för genomförande av direktivet tillgodosetts. Mot denna bakgrund kan stödja att rådet ska anta en allmän riktlinje om direktivförslaget. 5.(ev.) Väntas beslutas som A-punkt på ett kommande rådsmöte. (ev.) Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. (ev.) Den ekonomiska återhämtningen a)Lägesrapport om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens Rådet väntas få en lägesuppdatering om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF), med möjlighet till diskussion. Överläggning med finansutskottet om RRF ägde rum . fick senast information om processen för återhämtnings- och resiliensplanernas genomförandebeslut . Samråd med om RRF har ägt rum , . 5 (8) presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av RRF. Förordningen trädde i kraft . Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20: FPM52. Enligt förordningen ska medlemsstaterna lämna in återhämtnings- och resiliensplaner till kommissionen för att erhålla ekonomiskt stöd från RRF. Planerna ska godkännas genom att rådet antar genomförandebeslut. Planerna ska redogöra för vilka reformer och investeringar medlemsstaterna avser att genomföra, ange tidsbestämda mål och delmål för dessa åtgärder, samt förklara hur de planerade åtgärderna uppfyller de kriterier som anges i förordningen. Åtgärderna ska bland annat bidra till att effektivt hantera relevanta landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen samt bidra till den gröna och digitala omställningen. I planerna ska det också anges hur de föreslagna åtgärderna bidrar till jämställdhet. har 26 medlemsstater lämnat in sina återhämtnings- och resiliensplaner. Genomförandebeslut har godkänts av rådet för 24 medlemsstater. Förhandsutbetalningar är verkställda för de länder som ansökt om detta och vars återhämtningsplaner har godkänts av rådet. Vad gäller sedvanliga utbetalningar kan medlemsstaterna ansöka om dessa upp till . Det är kommissionen som fattar beslut om utbetalning efter att ha granskat huruvida landet uppfyllt de fastställda milstolparna och målen. har utbetalningar beviljats för , , , och . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar information om genomförandet av faciliteten för återhämtning och resiliens. b)(ev.) Rådets genomförandebeslut Kommissionen har i skrivande stund inte lagt fram några förslag till genomförandebeslut inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens för behandling av rådet. 6 (8) 8.Uppföljning av G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer - Informations-/ diskussionspunkt Kommissionen och ordförandeskapet väntas återrapportera från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer som ägde rum . Samråd med om EU:s gemensamma positioner inför G20- mötet och processen för deras slutbehandling ägde rum . Vid G20-mötet representerades EU av ordförandeskapet och kommissionen. Inför förbereder EU gemensamma positioner i form av ett mandat. Vid mötet diskuterades utsikter och risker i den globala ekonomin, globala hälsofrågor, den internationella finansiella arkitekturen och hållbar finansiering. Länder var djupt oroade över den humanitära situationen i och krigets påverkan på den globala ekonomin. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar att rådet får en återrapportering från G20-mötet. Arbetet i expertgruppen för tullunionen Rådet väntas få en presentation av Visepersongruppens rapport om tullunionen, med möjlighet till diskussion. Information till skatteutskottet planeras till . Den aktuella rapporten har inte behandlats i tidigare. Kommissionen inrättade 2021 en Visepersonsgrupp som fick i uppdrag att bidra till diskussionen om hur tullunionen ska stå bättre för framtiden. Visepersongruppen presenterade en rapport med tio rekommendationer. I rapporten konstateras att tullunionen inte är ändamålsenlig och att strukturella förändringar krävs. Gruppen rekommenderar därför bland annat att kommissionen ska lämna ett 7 (8) reformpaket med förslag till översyn av EU:s tullagstiftning och styrningen av tullunionen. Reformen bör vara genomförd . I rapporten föreslås bland annat att det ska inrättas en tullbyrå till stöd för kommissionen och medlemsstaterna, samt en övergripande ram för hantering av risker på EU-nivå. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringens uppfattning är att tullunionen fungerar väl. Regeringen delar inte Visepersongruppens bild att tullunionen inte är ändamålsenlig och att det därför krävs drastiska och omedelbara strukturella förändringar. Dock är det så att omvärlden förändras och därmed måste även tullunionen utvecklas. Regeringens utgångspunkt är att det handlar om anpassningar snarare än genomgripande förändringar. Regeringen kan preliminärt se fördelar med en mer centraliserad riskhantering på EU-nivå. På så sätt kan man upptäcka risker som är svåra att se utifrån den information som finns på nationell nivå. Detta kan dock inte ersätta den riskhantering som sker på nationell nivå utan bör vara ett komplement. När det gäller ett eventuellt inrättande av en EU-tullbyrå är regeringen dock inte övertygad om att detta är svaret på de utmaningar som tullunionen står inför. Regeringen anser generellt att den institutionella balansen bör bevaras och att det är viktigt att eventuella åtgärder balanseras mot en restriktiv budgetpolitik. 8 (8)